Recikleri: Zbog nemara države smo pred zatvaranjem fabrika | Zelena Srbija\nčetvrtak, 27 februar 2014 16:00\nReciklažna industrija Srbije najavila je danas da će 6. marta objaviti kolektivno zatvaranje 11 fabrika i otpuštanje 1.000 ljudi, ukoliko Vlada Srbije ne omogući isplatu duga od 1,5 milijardi dinara na ime naknade za otpad preradjen 2013. godine.\nKako su na konferenciji za novinare rekli recikleri, Vlada Srbije mora da odobri Ministarstvu enegetike, razvoja i zaštite životne sredine potpisivanje ugovora sa reciklerima o naknadi za otpad preradjen u poslednja tri kvartala prošle godine.\n"Ugovori su uslov za isplatu nadoknada, a opstanka za reciklažnu industriju neće biti i ako Ministarstvo zaštite životne sredine do 6. marta ne raspiše konkurs o dodeli podsticaja za tretman otpada u 2014", rekla je na konferenciji za novinare predsednica Udruženja reciklera Srbije Ana Petrović Vukićević.\nKako je objasnila, do sada su potpisani samo ugovori o naknadama za otpad preradjen u prvom kvartalu prošle godine.\nVukićevićeva je kazala da takav odnos drževe prema reciklažnoj industriji dovodi u pitanje opstanak firmi koje su za svoje tekuće poslovanje prošle godine morale da uzmu kratkoročne kredite komercijalnih banaka, dok su čekale da im stignu naknade za preradjeni otpad.\n"Nemarnim odnosom države i nenamenskim korišćenjem sredstava od ekoloških taksi, kojima bi trebalo da se finansiraju naknade reciklažnoj industriji, ali i svi ostali porojekti zaštite životne sredine, ugrožen je i posao oko 10.000 sakupljača koji prikupljaju sirovine za reciklažnu industriju, a koji su uglavnom iz socijalno ugroženih grupa", rekla je ona.\n"Ukoliko se ugasi reciklazna industrija, sav opasan otpad ostaće nepreradjen u prirodi ili na stovarištima industrije i reciklera. Zbog problema nelikvidnosti imamo već pet miliona kilograma opasnog otpada na stovarištima reciklera koji nije preradjen prošle godine", upozorila je ona i dodala da je u 2013. peradjeno 60,5 miliona kilograma opasnog otpada.\nVukićevićeva je podsetila i da je u pregovorima sa Evropskom unijom jedno od najvažnijih poglavlja ono vezano za zaštitu životne sredine i da je zbog toga opstanak reciklažne industrije veoma bitan.\nPredsednica Udruženja reciklera se zapitala ko snosi odgovornost što je naplata ekološke takse, kao glavnog izvora finansiranja naknada reciklažnoj industriji i projektima zaštite životne sredine, prošle godine naplaćena samo u 20 procenata, u ukupnom iznosu od pet milijardi dinara.\n"Kome je nenaplaćivanjem oko 20 milijardi dinara za ekološku taksu omogućen ekstraprofit", pitala je Vukićevićeva.


Zatvaranje Gazele tokom vikenda\n26/06/2012 | 14:51\nMost Gazela biće zatvoren za saobraćaj u oba smera od subote uveče u 22h do nedelje u 10h kad će Putevi Srbije vršiti test opterećenja na čeličnoj konstrukciji.\nSa autoputa ispred Beogradske arene na prvoj petlji preko izlazne rampe vozila će ići u ulicu Španskih boraca i dalje ulicom Đordja Stanojevića do saobraćajnice ispred kompleksa “Delta sitija”.\nPotom će tom saobraćajnicom ispred “Delta sitija” ući u ulicu Jurija Gagarina kojom će izaći na most na Adi.\nU smeru od Niša ka Šidu vozila u tranzitnom saobraćaju mogu se na petlji Bubanj potok prebaciti na Obilaznicu oko Beograda i ići do Batajničke petlje, gde će se uključiti na pravac autoputa prema Šidu. Ova alternativa je, takođe, već predviđena kao obavezna za tranzitni teretni saobraćaj vozila teža od tri i po tone.\nPo prelasku mosta izaćiće se u ulicu Jurija Gagarina kojom će se ići do kompleksa “Delta sitija” i ispred njega postojećom saobraćajnicom ući u ulicu Đorđa Stanojevića i dalje ulicom Španskih boraca, do saobraćajne petlje Arena, gde se uključuju na autoput u pravcu Šida.\nHrvatski Pevec izašao iz stečaja i osnovao novu kompaniju\nSertifikat o povoljnom poslovnom okruženju za još pet opština


Lukač: MUP Srpske posebnu pažnju posvećuje sistemu obrazovanja - mojKontakt portal - Radio Televizija Kontakt\nLukač: MUP Srpske posebnu pažnju posvećuje sistemu obrazovanja\nMinistar unutrašnjih poslova Republike Srpske Dragan Lukač rekao je da MUP Srpske posebnu pažnju posvećuje sistemu obrazovanja, te u tom smislu, u skladu sa vlastitim kapacitetima, ulaže dodatne napore za obučavanje i dodatno usavršavanje policijskog kadra.\nTokom prijema za polaznike Visokih studija bezbjednosti i odbrane Srbije, Lukač je naveo da je strateški projekat MUP-a Srpske izgradnja Centra za obuku, u okviru kojeg je u završnoj fazi izgradnja modernog objekta Policijske akademije i internata.\nOn je izrazio čast i zadovoljstvo što su polaznici Visokih studija bezbjednosti i odbrane, prestižne institucije za najviši nivo civilnog obrazovanja za rad u sistemu bezbjednosti, u okviru posjete zemljama regiona, već sedmi put u posjeti Vladi i MUP-u Srpske.\nLukač je rekao da se teži da se ovakva praksa nastavi i ubuduće, saopšteno je iz MUP-a.\nNakon sastanka, kojem je prisustvovao i direktor policije Srpske Siniša Kostrešević, u okviru studijskog putovanja u BiH, predstavnici Visokih studija bezbjednosti i odbrane Srbije obići će Centar za obuku MUP-a Srpske, javlja Srna.\nOglasio se uređivački kolegijum RTRS-a\nUstavni sud: Djeca u Italiji više neće automatski dobijati očevo prezime


Srbija vraća stari klirinški dug Češkoj uplatom 9,8 miliona dolara - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Srbija vraća stari klirinški dug Češkoj uplatom 9,8 miliona dolara\nSrbija vraća stari klirinški dug Češkoj uplatom 9,8 miliona dolara\nPredsednica Vlade Srbije Ana Brnabić sastala se danas u Pragu sa predsednikom Češke Milošem Zemanom na početku zvanične posete Češkoj, gde boravi na poziv premijera Andreja Babiša.\n4Piše: FoNet, Beta 10. decembra 2018. 15.05\nFoto: Vladina kancelarija za saradnju sa medijima\nBrnabić i Zeman prisustvovali su potpisivanju sporazuma između vlada Češke i Srbije o regulisanju klirinškog duga Srbije prema Češkoj. Sporazum su potpisali ministri finansija dve zemlje Siniša Mali i Alena Šilerova, saopštila je Vlada Srbije. Brnabić će u nastavku posete Češkoj razgovarati sa češkim premijerom i sa predsedavajućima oba doma češkog parlamenta.\nMinistar finansija Srbije Siniša Mali i češka ministarka finansija Alena Šilerova potpisali su danas u zamku Lani kraj Praga sporazum dve vlade o rešavanju starog klirinškog duga koji će Srbija otplatiti jednom ratom od 9,8 miliona dolara.\nTaj klirinški dug potiče još iz vremena bivše Jugoslavije i Čehoslovačke i utvrđen je konačno na 32,8 miliona američkih dolara, od čega je 14,7 miliona dolara glavnica, a 18 miliona dolara kamata i biće rešen uplatom jedne rate od 9,8 miliona dolara.\nRealizovaće se u roku od 45 dana od potpisivanja sporazuma, što je u skladu sa pravilima Pariskog kluba poverilaca, saopštilo je danas češko ministarstvo finansija.\n„Postizanje sporazuma o rešenju srpskog duga još više će poboljšati naše uzajamne odnose za koje je taj problem iz prošlosti predstavljao opterećenje“, kazala je češka ministarka finansija Šilerova.\nČeška će deo duga koji je Srbiji oprostila uračunati kao doprinos Češke zvaničnoj razvojnoj pomoći.\nOd zemalja naslednica bivše Jugoslavije iza koje je ostao klirinški dug Češkoj na slično rešenje starog duga spremna je i Crna Gora, a dogovor sa Srbijom češka vlada vidi kao uspeh zato što je rešavanje problema starog duga Srbija na početku odbijala, saopštilo je češko ministarstvo.\nAna Brnabić, ceska, Klirinški dug, sinisa mali, srbija\n10. decembra 2018. u 16.47\nSinisa Mali je pokazao da je izuzetno sposoban ministar, na samo jednom sastanku ustedeo je Srbiji 23 miliona dolara.\n10. decembra 2018. u 16.49\nDajem podrsku i Ani i Sinisi iz razloga sto ne beze od problema iz proslosti, vec ih ,vidimo, sa puno uspeha resavaju.\n11. decembra 2018. u 17.03\nKakva li je još kfalifikacija za osobe koji ne vide ono što je tako očigledno,kao što je slučaj kod tkzv. gradjanina.\n10. decembra 2018. u 17.11\nZnačajna ušteda novca na osnovu otpisanog duga koji treba uložiti u dalji privredni razvoj i životni standard Srba.


Rudarima Rudnika „Kreka“ omogućeno je ovjeravanje ljekarskih knjižica, te je dogovorena dinamika budućeg izmirivanja obaveza koje „Kreka“ ima prema Zavodu zdravstvenog osiguranja Tuzlanskog kantona. Rezultat je ovo današnjeg sastanka premijera Tuzlanskog kantona Bege Gutića i ministra zdravstva Bahrudina Hadžiefendića, sa direktorom Zavoda zdravstvenog osiguranja TK Mirsadom Hodžićem i direktorom Rudnika Osmanom Blekovićem. Premijer Gutić je tokom sastanka akcentirao da ovjeravanje knjižica nije rezultat pritiska kojeg je Sindikat Rudnika vršio u proteklim danima. „Omogućavanje ovjeravanja zdravstvenih legitimacija za rudare „Kreke“ je pokazatelj socijalne osjetljivosti Vlade Tuzlanskog kantona. Sindikat je socijalni partner sa poslodavcem, a ne sa Vladom, tako da je svaki njihov pritisak trebao biti usmjeren ka njihovom poslodavcu koji treba da izvršava svoje obaveze“ rekao je premijer Gutić.\nNaime, do kratkotrajne obustave u ovjeri zdravstvenih knjižica za rudare došlo je jer Kreka nije ispoštovala odredbu Zakona o regulisanju dospjelih a neuplaćenih obaveza po osnovu doprinosa za zdravstveno osiguranje i osiguranje od nezaposlenosti rudnika uglja u Tuzlanskom kantonu, koja je predvidjela da će se dugovanja nastala do 31.12.2009.godine, a koja kada je Kreka u pitanju iznose nešto više od 33 miliona KM, početi izmirivati 1. januara 2018.godine. Imajući u vidu da rudnici na području našeg kantona objektivno nisu u mogućnosti ispuniti ovu obavezu, te da bi insistiranje na tome ugrozilo poslovanje rudnika, premijer Gutić i ministar Hadžiefendić su predložili da Vlada pripremi prijedlog izmjena ovog kantonalnog Zakona u smislu prolongiranja ove obaveze za narednih pet godina. S druge strane direktor Bleković je izrazio spremnost da Rudnik, uz redovno izmirivanje tekućih obaveza izmiri i preostalih skoro milion KM koje su obuhvaćene ranije potpisanim protokolom o izmirivanju obaveza.


Knjiga "Pažljikova pravila u saobraćaju" u rukama prvaka staropazovačkih osnovnih škola - Општина Стара Пазова - Званична презентација\nNaslovna Informacije Obaveštenja Knjiga "Pažljikova pravila u saobraćaju" u rukama prvaka staropazovačkih osnovnih škola\nKnjiga "Pažljikova pravila u saobraćaju" u rukama prvaka staropazovačkih osnovnih škola\nPredstavnice Saveta za bezbednost saobraćaja Zorica Jančić, Irena Avramović i Jelena Pešić u petak 18. marta uručile se knjige "Pažljikova pravila u saobraćaju" đacima prvih razreda osnovnih škola na teritoriji naše opštine.\nKnjige svake godine obezbeđuje Agencija za bezbednost saobraćaja, a iste su edukativnog karaktera i na zanimljiv način upoznaju mališane sa saobraćajnim pravilima. Pored lepih ilustracija, knjige sadrže i deo sa zadacima, kao i mogućnost preuzimanja aplikacije pomoću koje će deca, kao jedna od najugroženijih grupa u saobraćaju kroz pesme i igrice naučiti kako da se ponašaju kao učesnici u saobraćaju. U ovoj publikaciji deca su predstavljena kao pešaci, biciklisti i putnici. Na ovaj prigodan način za njihov uzrast upoznati su sa pravilima odgovornog ponašanja i značaju bezbednosti saobraćaja.\nOve godine učenicima prvog razreda osnovnih škola staropazovačke opštine podeljeno je više od 650 knjiga, dok je predškolcima namenjena bojanka "Pažljikova pravila u saobraćaju".\nSavet za bezbednost saobraćaja prepoznaje decu kao jednu od najugroženijih grupa u saobraćaju, gde je cilj da se kroz edukaciju od najranijeg perioda upoznaju sa pravilima u saobraćaju, i kako da na najbolji način zaštite sebe i svoje drugare.


Učesnici na finasijskom tržištu - PS Invest AD\nBanke i drugi institucionalni investitori\nCentralni registar HoV i Komisija za HoVBrokersko dilerska društva\nJedna od osnovnih, ako ne i najbitnija, funkcija finansijskog tržišta jeste povezivanje onih subjekata privrednog i društvenog života koji u određenom trenutnku poseduju višak finansijskih sredstava sa onim subjektima kojima ta sredstva nedostaju. Iz ove funkcije se vidi da skoro svi učesnici privrednog i društvenog života mogu biti i učesnici na finansijskom tržištu. U zavisnosti od razvijenosti samog finansijskog tržišta razlikuje se i broj učesnika na njemu. U praksi i teoriji se klasifikacije i grupisanje učesnika razlikuje, pa se tako oni mogu sagledati iz više aspekata.\nNajjednostavnija i najobuhvatnija je verovatno podela na uže i šire shvatanje učesnika na tržištu. Širi koncept obuhvata sve subjekte društvenog života, koji na različite načine i u različitim odnosima učestvuju na finansijskom tržištu. Ove subjekte je moguće grupisati u četiri velika sektora – javni sektor, sektor privrede, sektor stanovništva, kao i sektor subjekata iz inostranstva. Svaki subjekt iz nekog od ova četiri sektora može se naći kako na strani ponude, tako i na strani tražnje na finansijskom tržištu, u zavisnosti da li poseduje višak ili manjak finansijskih sredstava. Uloga javnog sektora, odnosno države, državnih institucija i javnih preduzeća, na tržištu je veoma velika, jer je on duboko povezan sa svim ostalim. Ukoliko se javni sektor nađe na strani tražnje za finansijskim sredstvima, to će najčešće učiniti putem emisije HoV organa centralne vlasti, lokalne vlasti ili državnih preduzeća. Privredni sektor obuhvata veliki broj privrednih organizacija, vrlo različitih vlasničkih oblika, veličine i poslovne filozofije koje pripadaju najrazličitijim granama delatnosti. I ovaj sektor se na finansijskom tržištu javlja i na strani ponude i na strani tražnje za finansijskim sredstvima. Ukoliko se nađu na strani ponude, privredni subjekti, u želji za profitom, investiraju viškove finansijskih sredstava, dok, kada su na strani tražnje, emituju svoje hartije od vrednosti i tako dolaze do potrebnih sredstava za finansiranje svog poslovanja. Sektor stanovništva je brojčano najveći jer on okuplja veliki broj porodica, koje imaju mogućnost štednje na bazi pozitivne razlike između ostvarnih prihoda i tekuće potrošnje. Stanovništvo svoj višak finansijskih sredstava može plasirati na finansijsko tržište putem banaka, odnosno tradicionalnom štednjom, može direktno ulagati u HoV, ali i indirektno, polaganjem sredstava u, na primer, investicione fondove.\nPored ovako širokog pogleda na učesnike na finansijskom tržištu, rekli smo da postoji i uže shvatanje. Prema tom shvatanju sve učesnike mogli bismo da podelimo u dve grupe, na nefinansijske i finansijske učesnike. Razlika između ove dve grupe leži u osnovoj delatnosti samog učesnika, pa tako osnovna delatnost nefinansijskih učesnika nije povezana sa finansijskim tržištem, već se samo na njemu pojavljuju ukoliko imaju višak finansijskih sredstava ili im, pak, ona trebaju za finansiranje poslovanja. Finansijski učesnici imaju ključnu ulogu u povezivanju ponude i tražnje na finansijskom tržištu, bilo da to rade direktno (brokeri, dileri i investicione banke), bilo indirektno (banke, investicioni fondovi i druge finansijske institucije).\nPostoji još jedna podela koju bismo mogli da načinimo, a to je podela učesnika na investitore i emitente. Ova podela možda jeste preširoka, ali najbolje oslikava samu suštinu finansijskog tržišta, koja leži u povezivanju ponude finansijskih sredstava sa tražnjom za njima. Na strani ponude se nalaze investori, koji pak mogu biti institucionalni, ali i individualni, dok su emitenti na strani tražnje u potrazi za sredstvima, koja prikupljaju emisijom širokog spektra različitih hartija od vrednosti.\nKoja god podela da se načini, neće se pogrešiti, jer na finansijskom tržištu učestvuju gotovo svi elementi privrednog i društvenog života i samo je pitanje ugla iz kog se na sve njih gleda. Kako je ova priča o učesnicima na finansijskom tržištu bila relativno opšta, u nastavku će biti reči o konkretnim subjektima koji se na njemu pojavljuju.\nBankarski sektor predstavlja jednu od ključnih komponenti savremenog finansijskog tržišta, što zbog obima sredstava koja poseduje, što zbog specifičnosti same banke u prikupljanju i plasiranju sredstava. Posebnu ulogu na finansijskom tržištu ima centralna banka, koja svojim merama kreditno-monetarne politike u mnogome utiče na finansijska kretanja u jednoj zemlji. Putem eskontne politike i stope obaveznih rezervi, centralna banka na finansijsko tržište utiče posredno, pošto se ove odluke tiču drugih učesnika, pre svega banaka. Operacijama na otvorenom tržištu, odnosno kupovinom i prodajom hartija od vrednosti, centralna banka najdirektnije moguće utiče na finansijsko tržište, a sve u cilju regulacije novčane mase u prometu. Ova mera monetarne politike uobičajena je i dominira u zemljama sa razvijenim finansijskim tržištem. U toku prošle godine Narodna banka Srbije je emitovala blagajničke zapise u vrednosti od 600 milijardi dinara. Takođe, Narodna banka Srbije je, posle emisije državnih obveznica Republike Srbije, postala njihov vlasnik, pa su tako one postale pogodan tržišni instrument za obavljanje repo transakcija, što pokazuje da ova mera i u Srbiji polako počinje da zauzima ozbiljnije mesto.\nTradicionalna je podela banaka na depozitne, odnosno komercijalne, investicione i hipotekarne, međutim kao rezultat savremenih kretanja, najveći broj banaka je univerzalan. Objedinjavanjem više tradicionalnih funkcija, banke koriste maksimalne efekte depozitnih i investicionih banaka, pa ogromnom finansijskom moći predstavljaju ključne igrače na finasijskom tržištu. S obzirom na to da ukupna bilansna aktiva svih banaka u Srbiji iznosi 1.420 milijardi dinara, više je nego očigledno koliko je njihova uloga značajna. Međutim, ne ogleda se značaj banaka samo kroz plasman svojih sredstava. Već duže vremena na Beogradskoj berzi dominiraju akcije banaka koje su predmet svakodnevnih transakcija, što je u mnogome doprinelo likvidnosti i rastu srpskog tržišta kapitala. Tokom prethodne godine istakle su se akcije AIK banke, pošto su one činile čak 13,30% ukupnog trgovanja akcijama u 2007. godini, ostvarivši, pri tom, rast cene od 51,30%.\nŠto se uloge drugih institucionalnih investitora tiče, može se reći da glavnu ulogu na finansijskom tržištu imaju penzioni i investicioni fondovi, kao i osiguravajuća društva. Svoja značajna finansijska sredstva, pirkupljena, pre svega od stanovništva, ove moćne organizacije ulažu u hartije od vrednosti i tako značajno utiču na kretanja na finansijskom tržištu. Kako će investicioni fondovi biti predmet priče nešto kasnije, glavni fokus trebalo bi imati na dobrovoljnim penzionim fondovima.\nDobrovoljni penzioni fondovi su u Srbiji relativno nova pojava, jer je prvi takav fond osnovan semtebra 2006. godine. Penzioni fondovi imaju obavezu da obezbede penzijski dohodak, pa su pod stalnom i strogom kontrolom države. Obezbeđenje sigurnog prihoda za penzionere veoma je složeno, usled stalnog dejstva inflacije, promena starosne strukture zaposlenih, tj. odnosa radno aktivnog stanovništva i penzionera, kao i kolebanje finansijskog tržišta. Penzioni fondovi mogu biti oslonjeni na tekući dohodak, što podrazumeva finansiranje penzija iz dohotka zaposlenih, što se popularno naziva pay-as-you-go princip, ili na uštede zaposlenih u toku radnog perioda i investiranja uštede na finansijskom tržištu, koji se još naziva princip kapitalizacije. Ovaj drugi princip, sa stanovišta razvoja finansijskog tržišta, daleko je značajniji. Pošto su kod penzijskih fondova rokovi dospeća pasive i aktive uglavnom poznati ili se prema zakonu verovatnoće, mogu lako utvrditi, portfolio struktura ovih fondova je, u teoriji, jednostavna. U njegovoj strukturi dominiraće dugoročne hartije od vrednosti sa višim prinosom, pretežno akcije. Takođe, ako penzioni fondovi ulažu u investicione fondove, oni će birati one fondove koji imaju agresivan rast ili će kombinovati dohodne i fondove rasta. Međutim, u praksi nije baš tako, jer se situacija značajno komplikuje ukoliko je tržište na kom posluje penzioni fond nerazvijeno, kao što je to slučaj sa finansijskim tržištem u Srbiji. Odlukom Narodne banke Srbije propisano je da se imovina penzionih fondova može ulagati maksimalno do visine od 20% u obveznice lokalne samouprave, do 20% u obveznice pravnih lica, do 30% u hipotekarne obveznice, do 20% u depozitne potvrde, do 40% u akcije sa A listinga Beogradske berze, ali samo do 10% imovine fonda u akcije van A listinga. U obveznice koje izdaju NBS i Republika Srbija može se ulagati bez ograničenja, dok se sredstva mogu plasirati u inostranstvu samo do visine od 10% imovine fonda. Ukoliko sagledamo činjenicu da se, na primer, na A listingu Beogradske berze nalaze tek tri akcije, vidimo koliko je teško penzionim fondovima da diversifikuju rizik i obezbede rast svojih jedinica.\nS obzirom na to da je sektor dobrovoljnih penzionih fondova relativno mlad i slabo razvijen, da se očekuje početak grinfild investiranja u bankarstvu, kao i da predstoji dalji razvoj sektora osgiuranja, ostaje da se vidi koliki će uticaj ova dešavanja imati na srpsko finansijsko tržište. Sudeći da je ono još uvek slabo razvijeno i podložno «dečijim bolestima», dalji razvoj ovih sektora je više nego dobrodošao.\nInvesticioni fondovi predstavljaju finansijske institucije, koje prikupljaju sredstva manjih individualnih investitora i ta sredstva plasiraju na finansijskom tržištu. Investitor kupuje investicione jedinice, koje predstavljaju udeo u vlasništvu samog fonda i tako posao kreiranja i vođenja portfolia prepušta stručnjacima i menadžerima investicionog fonda. Prikupljena sredstva, u skladu sa zacrtanom politikom investiranja i u najboljem interesu članova, ulažu se u određeni portfolio hartija od vrednosti, koji pak zavisi od tipa samog investicionog fonda.\nNaime, postoje dve bitne podele investicionih fondova. Prva se tiče same organizacije fonda, odnosno modela kupovine i prodaje udela u njemu. Prema toj podeli, postoje tri osnovne vrste investicionih fondova i to otvoreni, zatvoreni i privatni fond. Otvoreni fond posluje na principu prikupljanja novčanih sredstava putem emitovanja investicionih jedinica i otkupa investicionih jedinica na zahtev člana fonda. Broj vlasnika investicionih jedinica u fondu i vrednost njegove imovine se konstantno menjaju. Pri tom, vlasnici investicionih jedinica, odnosno članovi fonda, mogu bilo kada prodati svoj udeo, dok, isto tako, novi investitori mogu bilo kada uložiti sredstva. Cilj otvorenih investicionih fondova je očuvanje vrednosti imovine uz ostvarenje visoke stope prinosa na duži vremenski period investiranjem na domaća i strana tržišta hartija od vrednosti, odnosno povećanje prinosa u odnosu na prinos oročene štednje, prinos novčanih fondova ili onih koji ulažu u obveznice. Zatvoreni fond svoja sredstva prikuplja putem javne ponude i ima ograničen broj akcija. Zatvoreni fondovi ne vrše otkup akcija od svojih članova, već ih oni moraju prodati na sekundarnom, berzanskom ili van-berzanskom tržištu. Pored hartija od vrednosti u koje ulažu otvoreni fondovi, zatvoreni fondovi takođe mogu ulagati u nekretnine i privredna društva kojima se ne trguje na organizovanom tržištu, što ih čini rizičnijim od otvorenih fondova. Privatni fondovi su organizovani kao društvo sa ograničenom odgovornošću i namenjeni su iskusnim investitorima, pri čemu minimalan ulog iznosi 50.000 EUR.\nDruga podela tiče se odabranog investicionog cilja, pa se tako otvoreni fondovi mogu podeliti na fond očuvanja vrednosti imovine, fond prihoda, balansirani fond i fond rasta vrednosti imovine. Fond očuvanja vrednosti ulaže u kratkoročne dužničke hartije od vrednosti i novčane depozite. Ovi fondovi imaju najmanju stopu rizika i kao takvi ostvaruju najniže prinose u odnosu na ostale vrste otvorenih fondova. Prinosi ovakvih fondova su obično nešto veći od inflacije i kamata na depozite kod banaka. Fond prihoda ulaže najmanje 75% svoje imovine u dužničke hartije od vrednosti, pa je ovaj fond prikladan za konzervativne investitore. Ulaganje u fond prihoda nosi nešto veći rizik od ulaganja u fond očuvanja vrednosti imovine, a time i ostvaruje nešto veće prihode. Balansirani fond ulaže najmanje 85% imovine u vlasničke i dužničke hartije, sa tim što u dužničke hartije od vrednosti ulaže najmanje 35% a najviše 65% ukupne imovine fonda. Ovaj fond nosi umerenu stopu rizika i umerene prihode. Fond rasta vrednosti imovine ulaže najmanje 75% vrednosti svoje imovine u vlasničke hartije od vrednosti. Ovakvi fondovi su najrizičniji i najprimerniji osobama koji su spremni da prihvate visok rizik investiranja.\nInvesticioni fondovi su u Srbiji relativno nova stvar, pošto je Zakon o investicionim fondovima donet polovinom 2006. godine, a tek početkom 2007. prvi fond je počeo sa radom. Od tada do danas osnovano ih je još pet, dok je najavljeno osnivanje još nekoliko fondova u bliskoj budućnosti. Kada se ovaj broj od šest investicionih fondova uporedi sa zemljama regiona, evidentno je koliko Srbija kaska sa razvojem ove finansijske institucije. U Hrvatskoj trenutno posluje čak 112 fondova, pri čemu su prvi otvoreni još 2001. godine. U Bosni i Hercegovini ih ima 28, od čega 17 u Republici Srpskoj, a 11 u Federaciji BiH, dok u Makedoniji postoji 12 registrovanih investicionih fondova. U prilog činjenici da je Srbija poprilično zaostala za zemljama regiona, govori i podatak o sumi neto aktive fondova u Hrvatskoj, koja u januaru 2008. iznosi oko 4,1 milijarde evra, dok suma neto aktive fondova u Srbiji iznosi tek nešto manje od 50 miliona evra.\nPojavom investicionih fondova, konačno su i mali investitori dobili alternativu za ulaganje svojih viškova finansijskih sredstava. Ovaj vid investiranja je unosniji od oročene štenje, a, pri tom, i sigurniji od samostalnog ulaganja na tržištu kapitala. Kako je finansijsko tržište gladno za novim investicijama, realno je očekivati snažan razvoj ovog sektora u budućem periodu.\nKOMISIJA ZA HoV I CENTRALNI REGISTAR HoV\nU toku istorijskog razvoja finansijskog tržišta, usled nedostatka adekvatne regulative, javile su se malverzacije i prevare kao njegovi sastavni delovi. Takvo tržište je funkcionisalo sve do sloma Njujorške berze 1929. godine i velike ekonomske krize početkom tridesetih godina. Uvidevši potrebu za sveobuhvatnim regulatornim telom i državnim organom, čiji bi osnovni cilj bio zaštita investitora, u SAD se 1934. godine osniva prva Komisija za hartije od vrednosti i donosi se niz zakona koji regulišu funkcionisanje finansijskog tržišta. Danas američka Komisija za hartije od vrednosti ima bogato dugogodišnje iskustvo regulacije i nadzora, pa stoga i nečudi što su regulatorna tela, u velikom broju zemalja, organiziovana po uzoru na SAD.\nRegulisanje finansijskog tržišta ima za cilj, pre svega, zaštitu investitora, kroz obezbedjenje efikasnog, poštenog i transparentnog tržišta i smanjenje sistemskog rizika. U našoj zemlji, Komisija za hartije od vrednosti je osnovana 16. februara 1990. godine. Ona je odgovorna za zakonito funkiconisanje tržišta hartija od vrednosti i u tom smislu, Komisija vrši nadzor nad primenom Zakona o tržištu hartija od vrednosti i drugih finansijskih instrumenata, Zakona o preuzimanju akcionarskih društava i Zakona o investicionim fondovima. Komisija ima pet članova, uključujući i predsednika Komisije, koje na predlog nadležnog radnog tela za poslove finansija Narodne Skupštine Republike Srbije, bira i razrešava Narodna Skupština Republike Srbije. Komisija za HoV je od maja 2002. godine redovni član Međunarodne organizacije komisija za HoV (IOSCO), koju čine nacionalne komisije za HoV brojnih zemalja, berze i druge samoregulatorne i finansijske organizacije na finansijskom tržištu. IOSCO je osnovana sa ciljem da njeni članovi sarađuju kako bi promovisali visoke standarde regulacije u nameri da održavaju efikasna i stabilna tržišta HoV, ali i da razmenjuju informacije o iskustvima, ujedinjuju napore u cilju uspostavljanja standarda i pružaju uzajamnu pomoć radi promovisanja integriteta tržišta HoV rigoroznom primenom standarda i efektivnim akcijama protiv prekršilaca zakona. Članstvo u IOSCO-u je naročito bitno sa aspekta razvoja domaćeg tržišta, jer IOSCO u okviru svojih radnih tela razmatra pojedine pojave i probleme i daje instrukcije zemljama u cilju razvoja domaćeg tržišta i poboljšanja regulative\nCentralni registar, depo i kliring hartija od vrednosti (CRHoV) predstavlja instituciju koja vodi jedinstvenu evidenciju zakonitih imalaca HoV i evidenciju o pravima iz tih hartija. CRHoV obavlja i poslove kliringa i saldiranja transakcija zaključenih sa HoV, odnosno vrši prenos vlasništva, istovremeno sa plaćanjem, tako da ne može da se dogodi situacija u kojoj neko proda hartije od vrednosti i ne dobije novac. Kliring predstavlja utvrđivanje obaveza i potraživanja po osnovu HoV i novčanih sredstava između učesnika na finansijskom tržištu, dok saldiranje predstavlja konkretno izvršenje obaveza nastalih tokom trgovanja, odnosno sam prenos HoV i novčanih sredstava.\nU Srbiji je CRHoV započeo sa poslovanjem novembra 2001. godine i od tada vodi jedinstvenu evidenciju o vlasnicima svih HoV koje su emitovane u državi. U skladu sa Zakonom o tržištu hartija od vrednosti, prava vlasnika iz HoV nastaju u trenutku upisa tih hartija na njihov račun koji se vodi u CRHoV, pa je više nego očigledno koliko je CRHoV bitan za funkcionisanje finansijskog tržišta. Zahtev za upis hartija od vrednosti u CRHoV može podneti svako zainteresovano lice, s tim što pre toga mora imati zaključen ugovor sa nekim od 100 članova Centralnog registra hartija od vredosti, koji će za njega obaviti tu proceduru. Trenutno je u CRHoV upisano skoro 2.500 različitih HoV izdatih na teritoriji Republike Srbije, pri čemu najveći deo, odnosno skoro 2.400, predstavljaju akcije preduzeća. Pri tom, ukupna vrednost upisanih HoV iznosi 19,5 milijardi evra, dok je broj akcionara na kraju prošle godine bio veći od 900.000. Najveći broj ovih akcionara, odnosno čak 99,5%, predstavljaju mali akcionari, sa manje od 5% vlasništva u preduzeću. Gotovo polovina akcionara predstavljaju pravna lica, dok se 20% akcija nalazi u vlasništvu fizičkih lica. Samo tokom prošle godine, u Centralnom registru, registrovano je preko 130.000 novih klijenata, kao i 350 novih izdavalaca HoV. U 2008. godini CRHoV očekuje obiman i zahtevan posao, pošto će se, kao posledica donošenja Zakona o pravu na besplatne akcije, u evidenciju CRHoV unositi milioni građana Srbije.\nBrokersko dilerska društva predstavljaju pravna lica osnovana za poslove posredovanja u trgovini hartijama od vrednoti na berzi i, kao takve, jedne od ključnih aktera na finansijskom tržištu. Brokersko dilersko društvo se, kao berzanski posrednik, u javnosti najčešće identifikuje terminom «brokerska kuća», međutim postoje razlike između brokera i dilera. Dok su brokeri samo posrednici u trgovanju, odnosno u svoje ime, a za račun klijenta, kupuju i prodaju hartije od vrednosti, dileri trguju u svoje ime i za svoj račun. Za svoje usluge broker naplaćuje proviziju, dok diler zaradu ostvaruje razlikom u ceni hartije i tako snosi određeni rizik gubitka. Pored ove dve osnovne uloge brokersko dilerskih društava, oni još mogu obavljati i poslove portfolio menadžera, odnosno upravljanja portfoliom hartija od vrednosti svojih klijenata. Takođe, oni mogu biti i investicioni savetnici i da klijentima pružaju savetodavne usluge za poslovanje sa hartijama od vrednosti.\nDa bi pravno lice dobilo dozvolu za rad, potrebno je da ispuni stroge uslove propisane Zakonom o tržištu hartijama od vrednosti i drugih finansijskih instrumenata, ali i brojnim drugim aktima. Licencu za rad brokersko dilerskog društva izdaje Komisija za hartije od vrednosti, dok ona, takođe, izdaje i diplome kojima fizičko lice može steći zvanje brokera. Bez brokerske diplome pojedinac ne može obavljati proces trgovanja na berzi, a bez zaposlenog brokera brokersko dilersko društvo se ne može ni registrovati.\nU Srbiji je kod Komisije za hartije od vrednosti trenutno registrovano 74 brokersko dilerska društva, dok je registrovano još 20 ovlašćenih banaka, koje takođe obavljaju brokersko dilerske poslove na Beogradskoj berzi. Od njih ukupno 94, 88 je dobilo status člana Beogradske berze i kao takvi mogu obavljati sam proces trgovanja. Od marta 2004. godine otpočeo je sa radom sistem za daljinsko trgovanje, pa tako brokeri ne moraju da dolaze u samu zgradu berze, već proces trogvanja obavljaju iz svojih kancelarija, putem računara. U Beogradu je 1996. godine osnovano Poslovno udruženje berzi i berzanskih posrednika i za sada broji 50 članova. Ovo Udruženje donelo je svoj Etički kodeks, pa je kao jedan od zacrtanih ciljeva i rad na usavršavanju pravila ponašanja utvrđenih tim kodeksom sa ciljem unapređenja profesionalizma i poslovnog ponašanja, a tako i jačanja principa sigurnosti i odgovornosti i konkurencije zasnovane na ekonomskim i tržišnim principima.\nDa bi klijent prodao ili kupio hartije od vrednosti, on mora da sklopi ugovor o posredovanju u kupoprodaji sa brokerskom kućom. Potrebno je još da potpiše ugovor o otvaranju i vođenju vlasničkog računa hartija od vrednosti Takođe, klijent mora da ima otvoren namenski račun u banci, na koji će leći novac od prodaje, odnosno sa kog će se sredstva skinuti po obavljenoj kupovini hartija. Jedino se preko brokera može vršiti prodaja ili kupovina hartija na Beogradskoj berzi, pa tako on mora da pruži osnovne i opšte poznate infomarcije klijentu. Broker ne sme klijentu da sugeriše cenu koju će uneti u nalog za prodaju ili kupovinu, već ona mora biti slobodna volja klijenta i on je donosi na bazi informacija koje poseduje, bilo da ih je prikupio sam ili dobio od brokera.\nU toku 2007. godine, najveće učešće u trgovanju na Beogradskoj berzi imala je novosadska brokerska kuća M&V Investments, čiji je udeo iznosio 8,57%, odnosno 14,1 milijardi dinara. Iza nje se nalaze Sinteza Invest Group iz Beograda sa učešćem od 7,27%, odnosno 12 milijardi, kao i Hypo Alpe-Adria-Securities, sa udelom u prometu od 6,90%, što iznosi 11,4 milijardi dinara. S obzirom da svi investitori svoja sredstva plasiraju preko brokerskih kuća i posredstvom njih realizuju svoje investicije, više je nego očigledno koliki ja značaj brokersko dilerskih društava u berzanskom trgovanju.


Nikola Jokić šutira za pobedu protiv Sakramenta, dok Vili Koli-Stajn pokušava da ga zaustavi (Foto: AP/Jack Dempsey)\nDenver Nagetsi Nikole Jokića pobedili su Sakramento Kingse Bogdana Bogdanovića i Nemanje Bjelice - 120:118, a Jokić je u poslednjoj utakmicu pred Ol-Star pauzu postigao koš za pobedu manje od sekund pre kraja i ostvario 12 "tripl-dabl" sezone, 28. u karijeri, po čemu se na večnoj listi izjednačio sa legendarnim Majklom Džordanom, dva dana pre svog 24. rođendana.\nU meču u kojem su gosti iz severne Kalifornije vodili i sa 17 razlike, Nagetsi su još jednom potvrdili da su ove sezone potpuno drugi tim u odnosu na prethodnu, napravili preokret, a onda u nezivesnoj završnici, još jednom ostvarili trijumf - 39. od početka šampionata.\nJokić je za 36 minuta igre postigao 20 poena (7-15, 0-2, 6-6), imao 14 skokova, 11 asistencija i jednu ukradenu loptu. Pol Milsap je ostvario "dabl-dabl" - 25 poena i 13 skokova, dok je Malik Bizli završio sa 21 poenom. Za Nagetse je debitovao i Ajzea Tomas, koji je svih 8 poena postigao u trećoj četvrtini, kada su domaći napravili preokret.\nKod Kingsa, Badi Hild je bio najefikasniji sa 25 poena, dok je srpski tandem takođe imao dvocifren učinak. Bogdanović je kao rezervista igrao skoro 27 minuta, ubacio 16 poena (4-8, 1-5, 5-5), uz 4 skoka, 2 asistencije i jednu blokadu, dok je Bjelica, iako starter, igrao nešto više od 20 minuta, postigao 13 poena (2-2, 3-5, 0-1), imao po 3 skoka i asistencije i ukradenu loptu.\nOdličnu partiju pružio je i preostali srpski internacionalac u NBA ligi Boban Marjanović, čiji su Filadelfija Siksersi bili ubedljivi u Njujorku - 126:111. Marjanović je igrao svega nepunih 14 . minuta, ubac io 10 poena (5-7), imao 8 skokova, 3 asistencije i blokadu.


Koliko košta "trimerisanje" mozga | Kolubarske Blog\nKošenje dvorišta bolnice (foto: Bolnica)\nU kakvoj državi i gradu živimo, koliko sistem ne funkcioiše, koliko su pojedinci privatizovali državu, institucije i grad, koliko je sve obesmišljeno i poražavajuće, najbolje ilustruju dva saopštenja za javnost koja su u petak kasno popodne stigla na mejlove valjevskih medija. Naravno sa željom da ih mediji obajve ili da o tome, što oni žele da saopšte građanima, mediji "zvone na sva zvona".\nPrvo saopštenje je poslao gradonačelnik Valjeva Lazar Gojković, koji je čestitao košarkašu Milošu Teodosiću proglašenje za najkorisnijeg igrača u finalu Evrokupa, a drugo je stiglo od uprave Opšte bolnice koja se beskrajno zahvaljuje Mionici što je bolnici poklonila TRI trimera za košenje trave!?\nZa 34 godine koliko se bavim novinarstvom, za dočekanih devet predsednka opština i gradonačelnika, i ispraćenih osam, za dočekana četiri direktora bolnice i ispraćena tri, za primljenih na hiljade obaveštenja, saopštenja i drugih propagandnih tekstova, nisam se susrela ni nalik saopštenjima poput ova dva koja su nam poslata u petak. Oba su izazvala prvo smeh uz pitanje "da li je ovo stvarno", potom razočarenje, i ako sam svesna u kakvoj državi živimo.\nGradonačelnik Lazar Gojković je "u ime grada Valjeva i u svoje ime čestitao košarkašu Milošu Teodosiću proglašenje za najkorisnijeg igrača (MVP) finala u Evrokupu. Njegov klub Virtus je u Bolonji pobedio Bursu, najveću košarkašku senzaciju ove sezone, sa 80-67…", navodi se između ostalog u čestitki gradonačelnika.\nLazar Gojković je ovom čestitkom potvrdio svoju privrženost košarci i Milošu Teodosiću, ali to je njegova privatna stvar. Ovom čestitkom Gojković je zloupotrebio funkciju gradonačelnika, naročito zbog toga što Miloš Teodosić ovoga puta nije igrao niti za Srbiju, niti za Valjevo. Da li gradonačelnik zna koliko ima uspešnih Valjevaca širom sveta, koji "preuzimaju odgovornost kada je najvažnije, pokazuju spremnost, fizičku i psihičku snagu i veštinu". Onih koji su "pre svega veliki ljudi i prijatelji svim ljudima, svom gradu i svojoj zemlji, i koji imaju odlike pravih Valjevaca"? Da li njima gradonačelnik Valjeva Lazar Gojković javno preko medija čestita na njihovom uspehu i nagradama?\nI konačno, otkuda Lazaru Gojkoviću pravo da Teodosiću čestita "u ime grada Valjeva" i da pritom šalje medijima zvanično saopštnje? Mogao je to da uradi "u svoje ime" na svom fb profilu, tviter nalogu, SMS-om uz bezbroj smajlića... Trebao bi da zna da grad Valjevo nije njegova svojina i da između imena Lazar Gojković i Valjevo nema znaka jednakosti!\nSaopštenje uprave bolnice\nUprava bolnice "izražava zahvalnost Opštini Mionica na donaciji tri trimera za košenje trave, zahvajujući čemu je omogućeno košenje dvorišta bolnice", navodi se u saopštenju.\nJoš piše da je bolnica pokušavala duže vreme da obezbedi JKP Vidrak za izvršenje te usluge, ali nisu imali dovoljno ljudstva. "S obzirom na to da je bilo krajnje vreme da se uredi krug bolnice reagovala je opština Mionica donacijom trimera, a radnu snagu je obezbedio Kazneno-popravni zavod, kome se takođe zahvaljujemo na saradnji", piše u saopštenju Uprave bolnice, ali se ne navodi ko se u ime uprave zahvaljuje Mionici.\nPoražavajuće je i sramotno ovo saopštenje Opšte bolnice.\nPoražavajuće je to što smo već na pragu leta, a trava u krugu najveće zdravstvene ustanove u Kolubarskom okrugu i u ovom delu Srbije do sredine maja nije bila pokošena. Košenje trave bi trebalo da bude ako ne svakodnevni onda bar nedeljni posao, pre svega iz higijenskih, epidemioloških i zdravstvenih razloga.\nPoražavjuće je i to što se dobijanjem na poklom TRI trimera, koja koštaju maksimalno 60.000 dinara, "čime je omogućeno košenje dvorišta bolnice jer je bilo krajnje vreme", uprava hvali i o tome šalje saopštenje medijima, umesto da objasni građanima zbog čega je bolnički krug zarastao u korov i travu visoku jedan metar, i da se izvini i zaposlenima i pacijentima. Koliko je nama poznato Bolnica ima i kosilicu i trimere, ali, izgleda, nema upravu da organizuje košenje trave. Upravi je bilo lakše da kuka, da se žali, da prebaci krivicu na drugoga i da traži pomoć, i to ne samo od Mionice nego i od štićenika Kazneno poporavnog zavoda.\nNe znam da li je veća sramota za upravu bolnice, za one koji su izabrali takvu upravu, za one kojima "upravlja" takva uprava ili za nas koji ćutimo i pravimo se da je sve u najboljem redu, uz ono čuveno – "ćuti, može da bude i gore!". Koliko gore treba da nam bude?


Fotografije – najlepše uspomene koje sebi možete pokloniti za rođendan – LaVie.rs\nRođendani su posebni događaji u životu svakog od nas. Mnogi ih nazivaju malim, ličnim praznicima koji nas podsećaju da smo iz godine u godinu bogatiji za niz iskustava koja nas oblikuju. Podsećaju nas da se brinemo o sebi i da se trudimo da svoj život učinimo što je moguće lepšim.\nDa li ste od onih osoba koje prave kolekciju rođendanskih slika ili ste samo ljubitelji dobre instagramične fotografije? Kojoj god grupi da pripadate, u nastavku smo vam pripremili ideje za najlepše rođendanske fotografije.


Od kada je sredinom osamdesetih meksički hotelijer Roberto Salines Prajs smelo ustvrdio da se drevna Troja nalazila na mestu hercegovačkog sela Gabela, neki od onih koji su na prostoru bivše Jugoslavije pokušavali da se bave istorijom, nastavili su njegovim tragom ponavljajući, da su Srbi učestvovali u izgradnji Vavilonske kule, da se drevna država Hrvata protezala na obalama Indijskog okeana, ili da su Bošnjci narod koji na ovim prostorima živeo pre osnivanja Rimskog carstva. Pri tom je Srbija tokom devedesetih godina doživela pravi procvat pseudoistoriografije, kada su čak i pojedini članovi Srpske akademije nauka i umetnosti pisali recenzije za dela koja nisu previše marila za činjenice. Ta tendencija još uvek nije sasvim posustala, s obzirom da je među nekima od onih koji se nazivaju istoričarima, i dalje prisutna teza da su Srbi stariji i od samog Hrista. Istoričar Radivoj Radić navodi i neke druge istorijske falsifikate koji se mogu čuti u poslednje vreme:\n“Jedan autor kaže da su svi egipatski faraoni bili svi redom Srbi i onda nabraja, ima Hapaknas što znači - a pak nas, Nebret, to je - ne bre, jer Srbi govorili bre. Naravno zaboravljaju da je bre turcizam koga nema ni u srednjem veku a kamoli ranije u srpskom jeziku. Civilizacija Maja u Americi, kaže isto imamo ime Maja, zamajavati, majati, i na osnovu lingvistike na jedan najprizemniji način oni prikazuju svoje veze. To su stvarno takve stvari početničke, nebulazone.”\nIstoričar Radmilo Radić za razliku od većine svojih kolega nije hteo mirno da gleda kako istoričari-amateri zauzimaju sve veći prostor šireći svoje lažne teze. Urednik izdanja “Srbi pre Adama i posle njega, Gojko Božović:\n“Radmilo Radić je prvi profesionalni istoričar koji je osetio potrebu da pokaže koji su najvažniji previdi i najopasniji falsifikati srpske istorije koji su preduzeti u tom talasu novog romantizma u srpskoj istoriografiji devedesetih godina. A s druge strane, on ukazuje na tu pojavu romantizma u istoriji, pokušaja da se u istoriji govori ne iz ugla činjenica, ne iz ugla istorijskih izvora, istorijske građe, ne iz ugla istorijske metodologije, nego se istorija prosto prepravlja kao što se može prepraviti u epskoj pesmi ili u nekoj imaginaciji. Tako su romantičari u istoriografiji verovali ne moraju do kraja biti u obavezni prema činjenicama, da moraju da budu više obavezni, recimo prema nekom nacionalnom interesu onako kako su ga oni shvatali ili prema nekom očekivanju od nacionalne prošlosti koja može da bude funkcionalna u potiranju nacionalne sadašnjosti.”\nPri tom istoričar Radivoj Radić vidi i neke druge motive za procvart pseudoistorijskih dela:\n“Ako se govori o motivim tih pseudoistoričara oni se kreću u širokom rasponu od diletantizma, ličnih ambicija, lažnog patriotizma i onaj ko osporava to što oni kažu odmah mora biti proglašen za petokolonaša ili kvislinga. To je prosto ta pojava pseudoistorije koja postoji ne samo u našoj sredini, ne samo u naše vreme, postojala je pre i ja mislim postojaće uvek jer to je fenomen koji je postojao i kod ozbiljnih naroda velikih na zapadu svojevremeno, a danas je posebno prisutan i pogotovo devedesetih godina na prostoru Balkanskog poluostrva. Prosto je najvažnije da se ustanovi ko je od naroda najstariji što je potpuno nebitno.”


Slovenci nam nude partnerstvo na "zelenim" projektima : Nadlanu.com\nSlovenci nam nude partnerstvo na "zelenim" projektima\nObjavljeno 22. jun 2014. / 10:10:24\nSlovenčki Eltek Petrol, jedna od vodećih regionalnih ESCO kompanija (Energy Service Company), nudi Srbiji javno-privatna partnerstva.\nSuvlasnik tog preduzeća Damjan Mulej rekao je da Eltek Petrol želi da proširi saradnju u Srbiji podsetivši da ta firma već čitavu deceniju uspešno realizuje projekte ugovaranja energetskih usluga u javnom i uslužnom sektoru, kao i industriji.\nEltek pruža celovita rešenja efikasne upotrebe energije pri planiranju, izgradnji, obnovi i upravljanju objektima.\nMulej je kazao da se to odnosi na daljinsku energetiku, vodovodne sisteme, efikasnu rasvetu i energetsko upravljenje objektima.\nTa firma u Srbiji najviše ugovora ima sa partnerima u oblasti daljinske energetike odnosno toplanama za optimiziranje grejanja, rekao je on dodajući da još nema saradnje na objektima, ali da su tu potrebne neke izmene u srpskom zakonodavstvu.\n"Najvažnije je da se omogući da potpisivanje ugovora tog tipa za lokalnu samoupravu ne znači dodatno zaduživanje", istakao je on.\nKako je rekao, snižavanjem troškova primarnog energenta ustvari se isplaćuje ugovor tako da to ne treba tretirati kao zaduživanje.\n"Mi prvo napravimo energetsku analizu nekog objekta i onda pripremimo predlog šta treba uraditi, jer bez nekih investicija i rekonstrukcija jednostavno ne ide i što je najvažnije posle tih izmena preuzmemo celovito upravljanje tim sistemima", kazao je Mulej.\nPrema njegovim rečima, bez rekonstrukcije objekata se može uštedeti između 10 i 30 odsto energije za grejanje, a nakon izmena čak i više od 50 odsto.\nTa kompanija sklapa ugovor uglavnom za period između 10 i 15 godina tokom kojeg će upravljati nekim sistemom tako da ostvaruje velike uštede energije.\nPrema njegovim rečima, najvažnije je smanjiti potrošnju energije po kvadratnom metru, a sistemi se povezuju sa kontrolnim centrom Eltek Petrola u Bledu.\nMulej je kazao da je, na primer, u Kranju u jednoj opštinskoj zgradi bio promenjen ceo sistem za grejanje i hlađenje u kombinaciji sa toplotnim pumpama, i bila je izgrađena fotonaponska elektrana na krovu.\nOn je naveo da su toplotne pumpe počele da se koriste za grejanje i hlađenje i u primorskim predelima, gde koriste za rad morsku vodu.\nGovoreći o vodovodu, on je kazao da je tu najvažnije smanjiti gubitke na mreži, od mesta crpljenja do krajnjeg potrošača, s obzirom da sistemu gube u proseku između 30 i 50 odsto vode.\nPredzeće Eltek Mulej je 2011. ušlo u sastav slovenačke Petrol grupe kako bi dobilo jakog partnera u oblasti energetike.\nEltek Petrol sarađuje sa mnogim toplanama u Srbiji - Beogradu, Novom Sadu, Nišu, Somboru, Šapcu, Zrenjaninu, Kraljevu...


Radio România Internaţional/ Budućnost počinje danas/ Rumunija i tržište prirodnog gasa (03.01.2014)\nRumunija i tržište prirodnog gasa (03.01.2014)\nGasovod ’’Južni tok’’ koji treba da postane funkcionalan 2016. godine i da proradi 2 godine kasnije, povezaće rusko primorije za bugarsko, prolazeći koz crnomorske teritorijalne vode Turske a zatim će ogranci prolaziti kroz Bugarsku, Srbiju, Mad\nGasovod ’’Južni tok’’ koji treba da postane funkcionalan 2016. godine i da proradi 2 godine kasnije, povezaće rusko primorije za bugarsko, prolazeći koz crnomorske teritorijalne vode Turske a zatim će ogranci prolaziti kroz Bugarsku, Srbiju, Madjarsku, Grčku, Slovačku, Hrvatsku i Austriju. Ovim gasovodom sa godišnjim kapacitetom od 63 miliarde kubnih metara Rusija i zemlje koje uvoze gas žele da smanje zavisnost od tranzitnih država, posebno Ukrajine. Zbog nesporazuma sa Moskvom, Kijev je 2006 i 2009. godine odlučio da prekine transport ruskog gasa ka evropskim državama.\nEvropska komisija smatra medjutim da se moraju voditi novi pregovori o ugovorima izmedju Rusije i članica Unije kao i Srbije, koja nije članica Unije ali je deo Evropske energetske zajednice, o realizaciji projekta koji su u suprotnosti sa komunitarnim zakonima. Brisel je identifikovao tri problema. U prvom redu evropski zakoni ne dozvoljavaju da samo jedan vlasnik poseduje proizvodne instalacije i transportnu mrežu, a u ovoj situaciji se nalazi Gazprom. U drugom redu, treba garantovati nediskriminatorni pristup i drugim operaterima ovom gasovodu. I u trećem redu treba precizirati tarife. Gazprom je izrazio iznenadjenje i razočarenje zbog preporuke Evropske komisije. Ruska grupa podseća na potpisani ugovor za realizaciju ’’Severnog toka’’ i smatra da se i zakon Tird Enerd\_i pakedj (Third Energy Package) treba primeniti i u slučaju ‘’’Juznog toka’’. Zakon predvidja razdvajanje proizvodnje energije od distribucije i osnivanje jedne nacionalne institucije za propise u svakoj državi članici , kao i agencije za saradnju nadležnih institucija za energetske propise. ’’Južni tok’’ je u velikoj meri politički i geopolitički projekat- smatra analitičar Vladimir Sokor koji upozorava:’’ Jedan od ciljeva ovog projekta je utvrdjivanje jednog presedana za nepoštovanje evropskih zakona u oblast energetike. Treći paket evropskih zakona obavezuje na razdvajanje cevovoda od snabdevača. Snabdevač nema pravo da u vlasništvo ima i cevovod. Ceo model Juznog toka se zasniva na suvlasništvu kompanije Gasprom sa državom domačinom. U svakoj domačinskoj državi Gazprom je suvlasnik gasovoda zajedno sa dotičnom državom- što je u suprotnosti sa trećim paketom evropskog zakonodavstva. Rusija želi da stvori konfliktnu situaciju izmedju ovih drzava i Evropske unije i presedan kako bi sacuvala cevovode koje ima u vlasništvu ili suvlasništvu. Gazprom će morati da proda svoju participaciju, ali mu podje za rukom da zajedno sa zemljama ’’Junog toka’’ da privoli Evropsku uniju da prihvati ovaj stav, Gazprom steće imunitet u Nemačkoj, Belgiji, Holandiji, Poljskoj i baltičkim državama. Zbog toga Gasprom želi da u ovu igru uvede zemlje ’’Južnog toka’’. Meni je drago što Rumunija nije htela da udje u ovu igru.’’\nBukurešt je igrao na kartu Nabuka, projekat podržan od strane Evropske unije sa ciljem da se smanji zavisnost od ruskog gasa. Arerbejdjan je medjutim odlučio da svoj prirodni gas prevozi ka Evropi gasovodom TAP kroz Grčku, Albaniju i Italiju. U ovoj situaciji postavlja se pitanje da li je Rumunija pogrešila kada je računala samo na Nabuko? Vladimir Sokor precizira:’’ Položaj Rumunije je daleko bolji od položaja Bugarske ili Austrije, jer zavisnost od energetkog resursa je manja, kao i zavisnost od ruskog gasa. Proporcionalno zavisnost je manja jer Rumunija raspolaze sopstvenim nalazištima prirodnog gasa u Transilvaniji. ”Južni tok’’ bi nas doveo u još veću zavisnost prema Rusiji, jer bi Moskva bila suvlasnik cevovoda zajedno sa rumunskom državom, a to bi dovelo do novih moskovskih uticajnih poluga. U drugom redu stavila bi Rumuniju u neposredni konflikt sa Evropskom unjijom. ’’Južni tok’’ nije projekat snabdevanja prirodnim gasom,’’\nSa druge strane mo\_e se izvući i zaključak da neuspeh Nabuka pokazuje da je Rusija sacuvala netaknuti položaj glavnog aktera u Kaspijskoj zoni.


Oprez: Sa tržišta se povlači i Bosnalijekov Ranibos - Narod.ba\nOprez: Sa tržišta se povlači i Bosnalijekov Ranibos\nVijesti 2. Oktobra 2019.\nAgencija za lijekove i medicinska sredstva Bosne i Hercegovine danas je sa bh. tržišta povukla lijek Ranibos koji sadrži aktivnu supstancu ranitidin proizvođača Saraca Laboratories Ltd. Listi dosad povučenih lijekova iz apoteka u BiH pridružio se i Ranibos čiji je nosilac odobrenja za stavljanje u promet kompanija Bosnalijek. Povlačenje se provodi do nivoa apoteke i […]\nAgencija za lijekove i medicinska sredstva Bosne i Hercegovine danas je sa bh. tržišta povukla lijek Ranibos koji sadrži aktivnu supstancu ranitidin proizvođača Saraca Laboratories Ltd.\nRanibos film tablete, 150 mg x 20 film tableta,\nRanibos film tablete, 300 mg x 10 film tableta,\nRanibos film tablete, 75 mg x 30 film tableta.\n“Navedeni postupak povlačenja provodi se na osnovu sumnje u neispravnost u kvalitetu aktivne supstance ranitidin proizvođača Saraca Laboratories Ltd. koja se odnosi na prisutnost supstance pod nazivom N-nitrozodimetilamin (NDMA)”, saopšteno je iz Agencije za lijekove i medicinska sredstva.\nNa tržištu Bosne i Hercegovine u prometu su dostupne serije drugih lijekova, s istom aktivnom supstancom proizvedenom od drugog proizvođača, stoga predmetni postupak povlačenja ne ugrožava redovno snabdijevanje tržišta.\nPodsjećamo, da su lijekovi “Ranitidin” i “Ranisan” takođe preventivno se povučeni sa tržišta u cilju zaštite javnog zdravlja, a na preporuku Evropske agencije za lijekove.


"Utakmica sa Crnom Gorom ne može se uporediti sa onima u Albaniji i Hrvatskoj, u Podgorici očekujem više od fudbala"\nReprezentativac Srbije Antonio Rukavina izjavio je da na utakmici protiv Crne Gore u Podgorici očekuje više od fudbala, ali isključivo na terenu na planu motivacije i velikog rivaliteta dvije selekcije.\nJedan od najiskusnijih srpskih reprezetentativaca dodao je da meč u Podgorici nikako ne može da se uporedi sa gostovanjima u Zagrebu i Elbasanu.\n"Pokušavamo da budemo optimisti, idemo na pobjedu u dvije bitne utakmice u gostima. Protiv Crne Gore je možda i više od fudbala, igrali smo slične utakmice i imamo iskustva. Naravno, ne bih predstojeći meč upoređivao sa Hrvatskom ili Albanijom, to je bilo politički na višem nivou", rekao je Rukavina novinarima na aerodromu Nikola Tesla pred put u Podgoricu.\nRukavina ističe da će nedostajati povrijeđeni kapiten Aleksandar Kolarov i zamjenik Nemanja Matić.\nPrema njegovim riječima ne treba obraćati previše pažnje na objavu Matića na Instagramu da će ga "Srbija ponovo izdati".\n"Nije me to poremetilo, vjerujem i saigrače... Ima dosta slobode na društvenim mrežama, može svašta da se napiše a da ne misliš baš kao što mnogi misle. Možda ima nešto što mi ne znamo".\nKako je naglasio, veoma dobro poznaje crnogorsku selekciju iz koje izdvaja bivšeg saigrača iz Partizana Stevana Jovetića.\nVezista Nemanja Maksimović naglašava da je odsustvo Kolarova i Matića peh za Srbiju, ali da svi u nacionalnom timu imaju kvalitet da ih nadomjeste.\n"Ko god da je na terenu, Lukić, ja ili bilo drugi spreman je da preuzme rizik i donese pobjedu Srbiji. Očekujem da nas Crna Gora 'čeka' i igra na kontre, imaju brze igrače. Dobro nas poznaju, ali mislim da je kvalitet na našoj strani", zaključio je Maksimović, prenosi Tanjug.\nUtakmica C Lige nacija između Crne Gore i Srbije igra se sutra od 20.45 u Podgorici.\nViše iz ove kategorije « Mugoša: Neredi i incidenti neće biti tolerisani, policija spremna za utakmicu Crna Gora - Srbija Učestvovao u namještanju mečeva? Uhapšen crnogorski državljanin u Belgiji »


SAD UKINULE NEUTRALNOST INTERNETA – Analiziraj.ba\nAnaliziraj.ba 17.12.2017 Vijesti 0\nAmerička Federalna komisija za komunikacije (FCC) ukinula je načelo “neutralnosti interneta”, koja je uvedena prije dvije godine za vrijeme administracije Baraka Obame, koja je svima garantirala jednak i slobodan pristup globalnoj mreži.\nUmjesto toga, prihvaćena je politika koja će smanjiti regulativu većih internet provajdera i dat će im široka ovlaštenja da odluče kojim sadržajima na internetu korisnici mogu imati pristup, a kojima ne, prenosi Glas Amerike.\nFCC je glasao sa 3:2 za plan koji je podržavao predsjednik komisije Ajit Pai, koga je na tu poziciju postavio predsjednik Donald Trump. Pai se zalagao za „laku ruku“ u regulativi velikih telekomunikacijskih kompanija i okončanje prakse koju je doživljavao kao vladin „mikromenadžment interneta“.\nOva kontroverzna odluka ukidanja pravila neutralnosti interneta, koja kompletan saobraćaj na mreži tretira kao jednak, izazvala je više stotina javnih protesta i više od milion poziva članovima Kongresa u kojima su građani izražavali protivljenje Paijevom planu.


Porodična psihoterapija - Psiholjub\nPorodična psihoterapija obuhvata rad sa jednim ili oba roditelja i detetom/decom. Susret neće biti realizovan ukoliko nisu prisutni svi članovi koji su se obavezali na ovu formu psihoterapijskog rada.\nPodrazumeva se da su svi uključeni članovi spremni da prihvate udeo sopstvene odgovornosti u trenutnoj dinamici porodičnog sistema i da je svako od njih ponaosob voljan da se menja.\nPorodična psihoterapija nije fokusirana na traženje “žrtvenog jarca” (člana porodice koji je jedini odgovoran za njeno neadekvatno funkcionisanje). Naprotiv, porodica se tretira kao mehanizam u kome je svaka karika zaslužna za funkcionisanje “mehanizma” u celini.\nPostoje različite forme porodične psihoterapije. U našem savetovalištu je u ponudi konstruktivistička porodična psihoterapija. Više o specifičnostima ovog pristupa vidite OVDE.


Bašanović: OSI mogu mnogo da pruže poslodavcima :: Ekonomija\nBašanović: OSI mogu mnogo da pruže poslodavcima\nPoslodavci u Crnoj Gori treba da znaju da im osobe sa invaliditetom (OSI) mogu dosta pružiti i da im Zakon omogućava veliki broj subvencija kako bi za manje novca dobili radnika koji će odgovoriti na njihove zahtjeve, smatraju u Udruženju paraplegičara.\nNakon toga, objasnio je Bašanović, ne dobijaju kontinuitet rada, već se vraćaju na Biro gdje moraju da traže neko novo zaposlenje.\n„Iako je zakonska regulativa dosta dobro riješena i daje benefite poslodavcima koji zaposle osobe sa invaliditetom, oni se i dalje opredjeljuju da uplaćuju sredstva u Fond za profesionalnu rehabilitaciju zapošljavanja OSI, nego što bi ih oni sami zaposlili“, kazao je Bašanović.\n„Ali u odnosu na ranije, smatram da su povećanju toga broja doprinijele nevladine organizacije koje bave zaštitom prava osoba sa invaliditetom“, istakao je Bašanović.\nKako je naveo, i dalje je broj zaposlenih OSI nezadovoljavajući, jer na to utiču drugi problemi koji ih sprečavaju da budu konkurentni u odnosu na druge.\nTu se misli, kako je pojasnio, na pristupačnost javnih objekata i površina koje prije svega uključuju obrazovne institucije, „jer ako OSI dobiju adekvatno obrazovanje onda postoji mogućnost da se zaposle u nekim javnim institucijama“.\nOn je istakao da, ako se za OSI ne obezbijede adekvatni uslovi, oni će biti kategorija drugog lica koje neće moći da dobije šansu da iskaže svoje sposobnosti na radnom tržištu.\n„Ukoliko OSI imaju afinitete za neko buduće zanimanje, u većini slučajeva ne upišu škole koje bi željeli, nego upisuju one koje su u tom trenutku dostupne i pristupačne“, pojasnio je Bašanović.\n„Osobe sa invaliditetom su navikle da se bore sa nekim preprekama, i ako ih neko od poslodavaca odbije ne treba da odustaju, već da se prijavljuju na konkurse i poboljšavaju svoje radne sposobnosti“, istakao je Bašanović.


NaslovnaInfoNajnovijePolitikaEkonomijaDruštvoHronikaKulturaSportSvetAktuelnoStavVodičŽivotZabavaMontevideoRadio 3Putovanja Notice: Trying to get property of non-object in /var/www/vhosts/www.nadlanu.com/httpdocs/php/articles/views/tiker.php on line 34\nHladno pivo - pogledajte novi spot pred Šalatu i Calling (VIDEO) 13:37\nVesti: Ekonomija Dačić: EU nije jedino tržište Reklama\nSport Sport: Fudbal\nBajernova treća - sreća ili Subotić na krovu Evrope Fudbalska Evropa sutra će dobiti novog vladara, u ovom trenutku sigurno je jedino to da će trofej Lige šampiona otiću u Nemačku, a da li će krajnja destinacija biti Minhen ili Dortmund, na terenu će odlučiti igrači Bajerna i Borusije. Postavi komentar\nReči trenera Crvene zvezde Rikarda Sa Pinta da sadašnji tim nema kvalitet za titulu, najavile su na neki način radikalne promene tokom predstojećeg prelaznog roka. Postavi komentar\nFejsa: Verujem u plasman na SP sve dok postoje šanse Fudbalski reprezentativac Srbije Ljubomir Fejsa rekao je danas da će verovati u plasman na Svetsko prvenstvo u Brazilu 2014. godine sve dok budu postojale teoretske šanse za to. Postavi komentar\n0 Sport: Tenis\nSamo Đoković može protiv Nadala\nLegendarni Džon Mekinro smatra da je Rafael Nadal apsolutni favorit na Rolan Garosu i da jedino Novak Đoković ima šansu u meču sa Špancem. Postavi komentar\n0 Sport: Košarka\nTrener košarkaša Crvene zvezde Dejan Radonjić rekao je danas da očekuje tešku utakmicu protiv Vojvodine, ali da je cilj pobeda koja bi njegovoj ekipi osigurala drugo mesto uoči pošetka plej-ofa. Postavi komentar\nEvropska fudbalska unija (UEFA) potvrdila je danas da će od sezone 2015/2016. pobednik Lige Evrope obezbediti direktno učešće u Ligi šampiona. Postavi komentar\nIzvršni direktor Mančester sitija Feran Sorijano rekao je danas da želi da taj fudbalski klub u narednih pet godina osvoji pet trofeja. Postavi komentar\nUlaz na utakmicu između Partizana i Spartaka u poslednjem kolu fudbalske Super lige Srbije biće besplatan, a pre utakmice biće održan koncert grupe JNA, rečeno je danas u Partizanu. Postavi komentar\nTrener fudbalera Crvene zvezde Rikardo Sa Pinto, nezadovoljan igrom u poslednja dva meča, poslao je danas na odmor veliki broj standardnih prvotimaca i šansu u poslednjem kolu dobiće omladinci i igrači sa manjom minutažom. Postavi komentar\nSelektor reprezentacije Srbije Siniša Mihajlović rekao je danas da njegovi fudbaleri u utakmici sa Belgijom imaju mnogo toga da izgube eventualnim porazom. Postavi komentar\nSrpski teniser Viktor Troicki nije uspeo da se plasira u polufinale ATP turnira u Diseldorfu, pošto je danas u četvrtfinalu izgubio od Argentinca Gvida Pelje sa 7:6 (7:5), 7:5. Postavi komentar\nFudbaler Bajerna iz Minhena Frank Riberi rekao je danas da je njegov tim prejak za Borusiju iz Dortmunda i da će, ukoliko daju sve od sebe, osvojiti Ligu šampiona. Postavi komentar\nTrener Liteksa Hristo Stoičkov kažnjen je danas s 3.000 evra i s jednom utakmicom zabrane vođenja tima zbog pretnje predsedniku Bugarskog fudbalskog saveza Borislavu Mihajlovu. Postavi komentar\nAdvokat legendarnog argentinskog fudbalera Dijega Maradone izjavio je da bi njegov klijent voleo da predvodi italijanski Napoli u novoj sezoni. Postavi komentar\nFudbaleri Partizana igraće šesti put u nizu u kvalifikacijama za Ligu šampiona a do elitnog takmičenja mogli bi i relativno lakim putem. Postavi komentar


Ivanić: I SNSD mora položiti račune za sve loše što je uradio RS-u - Klix.ba\nIvanić: I SNSD mora položiti račune za sve loše što je uradio RS-u\n3.10.2015. u 17:22\nČlan Predsjedništva BiH i predsjednik PDP-a Mladen Ivanić izjavio je da nema ništa protiv sazivanja posebne sjednice Narodne skupštine RS-a o radu predstavnika iz RS-a u institucijama BiH, ali i da SNSD mora da položi račune za sve loše što su uradili po interese RS tokom dva mandata u vlasti na nivou BiH.\nSmatra da je sama sjednica parlamenta RS-a koju zagovara SNSD loše koncipirana.\n"Mogu da prihvatim da se razgovara o ukupnim rezultatima ne samo djelovanja Saveza za promjene na nivou BiH, koji je tek godinu dana, već i SNSD koji je u institucijama BiH bio dva mandata i napravili su dosta toga lošeg po RS", rekao je Ivanić.\nOdbacio je mogućnost da se sjednica Narodne skupštine RS-a pretvori, kako je naveo, u suđenje predstavnicima Saveza za promjene, po principu "mi vas tužimo, mi vam sudimo".\nPrihvata, rekao je, da se razgovara o ukupnom radu svih predstavnika RS koji su bili u vlasti na nivou BiH, a ne da se skupštinska većina u RS iskoristi za "presude drugima".\n"Za to imamo izbore koji će pokazati ko je u pravu, a ko nije, a uvjeren sam da je narod svjestan koliko toga lošeg je SNSD uradio", rekao je Ivanić, prenosi BN televizija.\nMladen Ivanić NSRS SNSD


NOVČANICI SU IM UVIJEK PRAZNI Ova tri znaka u horoskopu ne znaju sa parama - infoPrijedor\nHome › Horoskop › NOVČANICI SU IM UVIJEK PRAZNI Ova tri znaka u horoskopu ne znaju sa parama\nStrijelac: Strijelčevima je bezbrižnost najveća mana. Oni nikada ništa ne planiraju, oni su spontani avanturisti koji dopuštaju situaciji da preuzme kormilo. Umesto da štede novac, oni ga troše na “istraživanje svijeta”, pa čak ako je to istraživanje okretanje runde u obližnjem kafiću, prenosi Index. Strijelčevi se vode onom da “živiš samo jednom”, čak i ako to znači da će zadnjih nedjelju dana u mjesecu biti doslovno bez ijednog dinara u džepu.\nVaga: Vagama je najvažnije da se svima dopadnu, čak i ako to znači trošenje novca koji nemaju. Vrlo su lake pri trošenju i lijene pri pravljenju finansijskog plana, što ih često dovede do problema. Njih to pretjerano ne opterećuje jer im je, na kraju dana, jedino važno da budu prihvaćene i voljene.\nBlizanci: Blizanci su izuzetno ekstrovertne i druželjubive osobe koje najviše novca troše na provod i nepotrebne luksuze. Oni vole da ostavljaju utisak da su dobrostojeći čak i kada to nije slučaj, što ih na kraju mjeseca dovede do minusa na računu i gomile dugova.\n‹ Da li su preljubnici zaista srećniji u vezama od onih koji nemaju potrebu da varaju?\nOd alkohola, cigareta i stresa BJEŽATI ŠTO DALJE: Bolesti srca u Srpskoj dnevno ODNESU 20 ŽIVOTA ›


Babiš smatra da su migracije i šengen važniji od sankcija Rusiji - CdM\nBabiš smatra da su migracije i šengen važniji od sankcija Rusiji\nČeški premijer Andrej Babiš upozorio je da je za Češku i Evropu nužnost da se zaustave nelegalne migracije i da cio kontinent postane šengenski prostor, daleko važnija od sankcija Rusiji ili problema evrozone\n“Sa Moskvom bi morali da tražimo rješenje za Siriju, jer bez nje to ne možemo. A situacija u Siriji se bitno tiče Evropljana. Nova italijanska vlada želi da se ukinu sankcije, mislim da će to doći na dnevni red Evropskog savjeta ali ne znam kada. Mene prvenstveno interesuje efikasni pristup protiv ilegalne migracije u Evropu”, izjavio je Babiš za vikend izdanje slovačkog dnevnika Pravda.\nČeški premijer je rekao da bi, naravno, svaki premijer rado išao u biznis sa Rusijom, ali da prije toga mora da se nađe političko rješenje ispunjavanja Sporazuma iz Minska za rješavanje ukrajinske krize.\n“Glavna tema Evrope ne treba da bude evrozona, već šengen. Interesuje me šengenski prostor slobodnog kretanja ljudi u EU. Interesuje me dosledna zaštita spoljašnjih granica EU. Evropi je potrebno da njena južna granica postane more a šengen da bude evropski kontinent koji će se štititi na spoljašnjoj granici da ne moramo da dižemo ograde kao Mađarska, što je u datom trenutku bilo sigurno ispravno rješenje”, rekao je Babiš.\nČeški premijer je, inače, ove sedmice u razgovorima sa njemačkom kancelarkom Angelom Merkel u Berlinu zatražio da se jasno kaže šta će biti sa Zapadnim Balkanom koji Češka i njen premijer vide unutar šengenskog prostora i EU, koje Babiš slikovito u svom planu mjera za zaustavljanje nelegalne migracije prikazuje kao selo junaka iz stripa Asteriksa i Obeliksa, ograđeno zidom po kome se svi slobodno kreću a zajedno ga brane od upada spolja.\nBabiš je slovačkom listu rekao da njegova izjava koju kritikuju u mnogim prijestonicama Evrope da Češka neće primiti nijednog jedinog izbjeglicu proizilazi iz nesposobnosti EU da sistemski riješi pitanje nelegalne migracije.\n“Zašto da tolerišem odmah dvostruki aršin? Stranci van zemalja EU koji žele da dodju u Češku da se zaposle moraju da dobiju radnu vizu i nekada čekaju na dozvolu godinu Njihovi budući poslodavci moraju da im sredjuju dokumente u uredima. S druge strane da preuzimamo ljude koji su nelegalno prešli granice EU? Sigurno ne, to nema logiku”, kazao je Babiš.\nČeški premijer je upozorio da u velikoj većini u Evropu sada ne stižu izbjeglice kojima je život ugrožen, već nelegalni ekonomski migranti.\n“Oni kojima u domovini život nije ugrožen. Plaćaju hiljade dolara krijumčarima da udju u EU. To mora da se zaustavi. Do kada neki lideri zemalja članica EU namjeravaju da posmatraju to što se dešava već godinama? Naglašavam pri tome da ne funkcioniše politika vraćanja, dakle vraćanja nelegalnih migranata u zemlje porijekla. U EU je oko 1,5 miliona ljudi koji nisu dobili azil, a ne mogu da ih vrate jer pružaju otpor povratku”, rekao je Babiš.\nČeški premijer kazao je da će se još prije neformalnog samita EU u Salcburgu 19. septembra sresti premijeri Višegradske grupe da pripreme zajednički stav za samit o migracijskoj krizi i novom evropskom budžetu, koji po ranijoj ocjeni Babiša nije dobar, a ima i rezerve od oko 75 milijardi evra koje bi pre trebalo upotrebiti za mjere protiv nelegalne migracije.\nTagoviAndrej Babiš Češka Rusija\n1 Komentar na "Babiš smatra da su migracije i šengen važniji od sankcija Rusiji"


Trening će voditi trenerski parovi sa dugogodišnjim iskustvom u provođenju edukacija za žene iz oblasti psihosocijalne zaštite, rodne ravnopravnosti, zagovaranja prava žena, društvene pravde, komunikacije i razvoja ličnih vještina. Obuke su interaktivnog karaktera, prilagođene praktično-teoretskom procesu učenja odraslih.\nPrvi modul treninga je održan tokom mjeseca novembra/decembra 2019.g. za preko 80 učesnica iz cijele BiH.\nDrugi modul treninga biće realizovan 20. i 21. februara 2020.g.u hotelu „Kardial“ Teslić za sve četiri trening grupe, odnosno sve učesnice prvog modula treninga.\n•Procesi donošenja javnih politika u BiH kontekstu,\n•Liderstvo: vrste, liderski koncepti i značaj socijalne inteligencije,\n•Samoprezentacija, prezentacija interesa i zagovaranja prioriteta,\n•Oblici građanske participacije (javna i dostupni oblici e-participacije).


Azovsko more — novi kamen spoticanja između Rusije i EU - Sputnjik Srbija\n23:11 19 April 2019\n07:17 21.11.2018 (osveženo 08:17 21.11.2018) Preuzmite kraći link\nIzmeđu Ukrajine i Rusije rasplamsava se novi spor na Azovskom moru. Dodatne tenzije unose priče o mogućem oružanom sukobu i stvaranju ukrajinske vojne baze, kao i mešanje Zapada, koji po već oprobanom receptu za sve okrivljuje Rusiju i preti novim „konkretnim merama“.\nBrisel je podržao Ukrajinu u optužbama da Rusija želi da prisvoji Azovsko more i ukrajinska nalazišta nafte i zapretio Moskvi da će joj uvesti nove sankcije ako se konflikt zaoštri.\n© Flickr / Oleg Naumenko\nVisoka predstavnica EU za spoljnu politiku Federika Mogerini je rekla da bi Evropska unija mogla uskoro da preduzme konkretne mere po pitanju situacije u Azovskom moru. Konkretno, od Rusije se traži da obustavi politiku zadržavanja i pregledanja brodova. Pored toga, Brisel je izrazio zabrinutost zbog štete koja se nanosi ne samo ekonomiji Ukrajine, nego i brodovima koji plove pod evropskim zastavama.\nDrugim rečima, i Brisel i Vašington upozoravaju Moskvu da ne sme da kontroliše vlastito more.\nRuski političari i politikolozi smatraju da zahtevi EU i njihov stav o tom pitanju nisu ništa drugo nego mešanje u unutrašnja pitanja Rusije.\nAzovsko more, koje je na severu okruženo ukrajinskom, a s ostale tri strane ruskom teritorijom je pitanje dve zemlje, a Kerčki zaliv se nalazi pod potpunim suverenitetom Rusije, i zbog toga u Moskvi smatraju da je mešanje treće strane nedopustivo.\nU Moskvi podsećaju da se pravila plovidbe u Azovskom moru mogu regulisati samo u okviru rusko-ukrajinskih sporazuma i dogovora i navode da se provera brodova vrši u svrhu bezbednosti ne samo Rusije, već i Ukrajine i drugih brodova koji ulaze u Azovsko more pod zastavama drugih država.\n„Želim da čestitam ministrima spoljnih poslova EU što su u pauzama između kapućina i profiterola saznali gde se na karti sveta nalazi Azovsko more. Trebalo bi obratiti pažnju da Brisel, barem u pitanjima spoljne politike, sve više liči na UN, koje izražavaju zabrinutost, pozivaju i daju razne izjave koje ništa ne znače ni za jednu stranu u bilo kojem konfliktu. Situacija u Azovskom moru je zaista ozbiljna i postoji velika opasnost da će doći do eskalacije. Samo se još Južnokinesko more može nazvati takvom napetom tačkom u svetskim vodama. Situacija u Azovskom moru se približava tome. Razlog tome ne leži u Rusiji, jer nije ona ta koja zarobljava ukrajinske brodove. Nažalost, nijedna međunarodna organizacija nema instrumente pomoću kojih može da zaustavi Kijev u toj težnji da maksimalno rasplamsa tenzije u Azovskom moru“, rekao je za Sputnjik ruski politikolog Aleksandar Špunt.\nPrema njegovom mišljenju, Brisel ne može da preduzme nikakve ozbiljne mere u ovoj situaciji.\n„EU može da preporuči regulatornim organima svojih zemalja da zabrane ulazak evropskih brodova u luke Azovskog mora — i ruske i ukrajinske. Ali evropski brodovi, po pravilu, plove pod zastavama različitih zemalja. Dakle, to bi bila samo preporuka koju niko neće slediti. Mislim da Brisel neće izdati takvu preporuku, jednostavno zato što bi to bio ozbiljan udarac za njihovu ekonomiju i neće hteti da ulazi u tako opasnu zonu. Treba dobro razumeti da je ovo zona regulacije nacionalnih vlada“, rekao je Špunt.\nRusija i Ukrajina su 2003. godine zaključile dogovor o saradnji i korišćenju Azovskog mora i Kerčkog moreuza. Posle 10 godina pregovaranja odlučeno je da to more unutrašnja vodena površina Rusije i Ukrajine. Tim dokumentom se obezbeđuje sloboda plovidbe nekomercijalnih brodova dveju država i formulišu se pravila ulaska brodova trećih zemalja u vode Azovskog mora, tako da strani brodovi koji u njega uplovljavaju moraju da imaju saglasnost obeju zemalja.\nMeđutim, pošto nije sprovedena demarkacija morske granice događali su se sukobi ruskih graničara i ukrajinskih ribara. Povratkom Krima u sastav Rusije još više se zakomplikovala situacija u Azovskom moru.\nNeke usijane glave u Kijevu žele da ponište taj dogovor, kako bi samostalno mogli da pozivaju u goste brodove zapadnih zemalja, dok ima i onih koji su svesni da bi raskidanje sporazuma sa Rusijom samo stvorilo nove probleme. Analitičari smatraju da bi „cepanje“ tog dokumenta stvorilo pravni vakuum i Kijev bi u izvesnoj meri mogao da izgubi pravo na ribolov i plovidbu.\nSituacija na Azovskom moru se zakomplikovala početkom godine kada je Ukrajina zadržala ruski brod „Nord“ sa deset članova posade, podigavši protiv njegovog kapetana optužnicu zbog „nezakonite“ posete Krimu. Članovi posade bez kapetana, kome preti pet godina zatvora zbog posete Krimu, uspeli su da se vrate na to poluostrvo tek nakon sedam meseci, u okviru razmene za ukrajinske mornare pritvorene zbog krivolova i kršenje granice Rusije.\nRuske vlasti dejstva Kijeva karakterišu kao „pomorski terorizam“, a na njih su odgovorile povećanjem pograničnih kontrola u svom delu Azovskog mora.\nUkrajinski graničari su saopštili da su Rusi počeli „žestoku politiku zadržavanja i pregleda brodova“, a ukrajinski eksperti su izračunali da zbog dejstava Rusije u Azovskom moru Ukrajina gubi 100 miliona grivni mesečno (više od 3,1 milion evra).\nUprkos tome što EU preti Moskvi novim „konkretnim merama“, Kijev smatra da jačanje sankcija protiv Rusije nije dovoljno. Zbog toga su predstavnici Ukrajine, na ovonedeljnoj 64. sednici Parlamentarne skupštine NATO-a u Halifaksu u Kanadi, pozvali NATO da ojača svoje „grupe odvraćanja“ na Istoku — u baltičkim zemljama, Poljskoj i na Crnom moru.\nUkrajina prebacuje trupe u Azovsko more\nAlijansa je usvojila rezoluciju kojom osuđuje izgradnju Krimskog mosta i „agresiju Rusije“ u Azovskom moru. U tekstu rezolucije se navodi da su članice NATO-a „duboko zabrinute zbog novih pretnji bezbednosti, ekonomiji i ekologiji u regionu“ i podrazumeva se, za sve okrivljuju Rusiju.\nU Kijevu su čak tvrdili da će formirati flotu u Azovskom moru da bi se suprotstavili ruskoj „agresiji“, ali su ubrzo priznali da „Ukrajina nema ni para, ni vremena“ da jača vojno prisustvo u regionu i pravi baze.\nMoskovski eksperti takvu promenu retorike tumače kao pokušaj Kijeva da od zapadnih partnera dobiju pomoć i još jednu pozajmicu.\nBivši zamenik načelnika Oružanih snaga Ukrajine, general-pukovnik Igor Romanjenko je čak rekao da Rusija može da zatvori Azovsko more za ukrajinske brodove, ali da bi to bi moglo da dovede do „velikog rata“ sa Ukrajinom.\nU Moskvi se pitaju čime će to Ukrajina ratovati protiv Rusije?! Ratna mornarica Rusije je neuporedivo jača od ukrajinske. Prema nekim izvorima, ruska Crnomorska flota broji preko 25.000 mornara i oko 2.800 različitih brodova, koji su poslednjih godina modernizovani, dok Ukrajina ima samo 66 borbenih i pomoćnih brodova i 11.000 mornara.\nRuski vojni analitičari smatraju da Ukrajina i SAD rade na stvaranju provokacija kako bi pokazale da je ukrajinska flota slaba i da Vašington mora da se umeša kako bi joj pomogao.\nKijev je želeo i da u Azovsko more na vojne vežbe dovede brodove zemalja NATO, ali Rusija je jasno stavila do znanja da to neće dopustiti. Ruski šef diplomatije Sergej Lavrov je ranije podsetio da Ukrajina mora da dobije saglasnost od Rusije za ulazak stranih brodova u Azovsko more, a potom je saopšteno da neće biti zajedničkih vežbi NATO-a sa Ukrajinom u Azovskom moru kako ne bi provocirali Rusiju.\nAmerička agencija „Stratfor“ navodi da u kratkoročnoj perspektivi SAD nemaju realne mogućnosti da pomognu ukrajinskoj floti, jer je premala u poređenju sa „neprijateljskom ruskom flotom“. Kako se dodaje, Vašington i Brisel mogu da pomognu Kijevu da smanji i kompenzuje potencijalne gubitke, dajući mu finansijsku pomoć ili investirajući u ukrajinske luke.\nU suprotnom, ako SAD odluče da pošalju svoje ratne brodove u ukrajinske luke na Azovskom moru, to bi moglo da zaoštri prirodu sukoba, upozorava američka agencija.\n„Stratfor“ napominje da u kontekstu opasnosti od eskalacije rata u istočnoj Ukrajini, početak sukoba u Azovskom moru postaje verovatniji. Međutim, ruska „blokada“ brodova u akvatoriji Azovskog mora takođe može dovesti do pogoršanja sukoba između Rusije i Zapada, pa Vašington u međuvremenu razmatra da li bi trebalo odlučnije da uđe u konflikt na strani Kijeva, zaključuje američka agencija.\nAzovsko more, SAD, Ukrajina


Savet Federacije: Nove američke sankcije Rusiji sulude i nepromišljene - Sputnjik Srbija\n20:57 04 Decembar 2020\n09:52 14.02.2019 Preuzmite kraći link\nAmerikanci žele da budu „izuzetni u svemu“, primetio je Kosačov.\n„Ali, na kraju krajeva, mora nekako da se bori protiv 22 biliona državnog duga i izopačene sudbine mnogih naroda. A osim sveopšte hegemonije ne preostaje drugih sredstava za prikrivanje sopstvenih poraza. Odatle sulude i nepromišljene sankcije“, napisao je senator na svojoj stranici na Fejsbuku.\nOn je takođe naglasio da je politika Sjedinjenih Američkih Država u suprotnosti sa tezama koje su senatori izneli pravdajući nacrt zakona.\nU sredu su demokrate i republikanci uneli na razmatranje dokument o ograničenjima protiv bankarskog i energetskog sektora, kao i protiv državnog duga Rusije. Kao razlozi su navedeni „mešanje u izbore u Sjedinjenim Američkim Državama“, „zlonamerni uticaj u Siriji“ i „agresiju u Ukrajini“.\nOsim toga, predloženo je da se sankcije uvedu protiv sektora brodogradnje, ako Rusija prekrši slobodu plovidbe u Krečkom moreuzu.\nMoskva je više puta demantovala optužbe na sve ove teme.\nsankcije Rusiji, Savet federacije, Konstantin Kosačov


Ljajić: Ne isključujem izbore - SandzakHaber.Net , Sandžačke Internet Novine !\nNaslovna Srbija Politika Ljajić: Ne isključujem izbore\nLjajić: Ne isključujem izbore\nOd HaberNews - 26. Septembra 2013. 0 55 Podeli na Fejsbuku\ntweet O izborima nismo razgovarali, nisu tema oni već oporavak ekonomije i uređenje države, ali ne bih mogao da se zakunem u to da ih neće biti, pogotovu kada postoji tako šarolika koalicija, izjavio je vicepremijer i lider SDPS Rasim Ljajić.\n“Ne zavisi od mene da li će izbora biti, već je to pitanje prvenstveno za dve ključne stranke, SNS i SPS. Naše je da se spremamo za izbore , ako ih bude, da nas ne iznenade, ali ja ih ne bi isključio, rekao je Ljajić. Odbornici SDPS nisu podržali inicijativu SNS i DSS za smenu gradonačelnika Beograda Dragana Đilasa, i u tome su bili izuzetak među partnerima u republičkoj vlasti. “Mi smo u gradski parlament došli na listi DS i iz principijelnih, moralnih, pa tek onda političkih razloga nismo mogli podržati tu inicijativu”, rekao je Ljajić. On je naveo da bi to bilo nekorektno, prvo jer su bili na toj listi i stekli odbornike, a potom i stoga što je Đilas jedan od funkcionera DS koji su javno podržali ulazak njegove stranke u Republičku vladu. Ljajić je rekao da ne želi, da bude nekorektan ni prema partnerima s kojima radi, pa tako nešto ne bi uradio ni sadašnjim iz republičke vlade. Lider SDPS smatra da se političko raspoloženje u Vojvodini značajno promenilo u odnosu na prošle izbore. “Kao što smo bili principijelni u Beogradu, i u Vojvodini smo se držali toga”, rekao je Ljajić, navodeći da je na strani opozicije koja traži raspisivanje vanrednih pokrajinskih izbora.\ntweet Prethodni tekstEvropi predstoji najhladnija zimaSledeći tekstNajštetnija droga je… HaberNews\tPOVEZANE OBJAVEVIŠE OD AUTORA


Vreme i dalje sunčano, u južnoj Srbiji ekstremna suša - AgroSmart\nPrema prognozi Republičkog hidrometeorološkog zavoda Srbije u našoj zemlji se u ponedeljak 1. i utorak 2. jula prognozira pretežno sunčano i veoma toplo vreme.\nUveče i tokom noći ka sredi na severu, a u sredu i u ostalim krajevima očekuje se prolazno naoblačenje sa pljuskovima, grmljavinom i manjim padom temperature. Od četvrtka, 4. jula pa do 10. jula u većini mesta se očekuje pretežno sunčano vreme. Posle podne uz lokalni razvoj oblačnosti mogući su kratkotrajni pljuskovi sa grmljavinom uglavnom u brdsko – planinskim predelima.\nTrenutni temperat uslovi i dobra vlažnost zemljišta omogućavaju intenzivan razvoj kukuruza, suncokreta, soje, šećerne repe i drugih useva.


Saradnja privrednika Srbije i Kosova važna i za političku normalizaciju\nSaradnja privrednika centralne Srbije i Kosova veoma je bitna za unapredjene i normalizaciju političkih odnosa, kao i za ekonomski razvoj regiona, zaključak je današnjeg poslovnog foruma privrednih komora Srbije i Kosova na kome je učestvovalo oko 150 privrednika.\nMinistar privrede Srbije Željko Sertić kazao je da će biti mnogo manje politike, loših reči i namera, kada su ljudi zaposleniji i ekonomija raste.\nOn je podsetio da je saradnja PKS i Privredne komore Kosova (PKK) započela pre dve godine i da je tada dogovoreno da se oni zasnivaju na medjusobnom poštovanju, bez uvreda i provociranja i da se komore bave samo ekonomijom.\nPrema njegovim rečima, evidentno je da postoji dosta problema i barijera za saradnju, i da dosta toga treba uraditi kako bi se to promenilo, ali je dodao da niko ne treba da se krije i stidi onoga što radi i da su ljudi sa Kosova uvek dobrodošli i uvek će dobiti odgovor i pomoć iz PKS-a.\nKosovski ministar za ekonomski razvoj Blerind Stavileci kazao je da je rad sredstvo za rešavanje svih problema i da se samo radom otvaraju nove perspektive razvoja.\nPredsednik PKS Marko Čadež kazao je da je privredna saradnja veoma važna kako bi se promenila slika čitavog regiona.\nPredsednik PKK Safet Grdžaliju kazao je da izmedju Kosova i Srbije nastupa novo vreme u kojem neće dominirati samo politika.\nOn je naglasio da su privrednici sa obe strane voljni i spremni za saradnju i da sukobe i razmirice treba ostaviti po strani.\n"Niko ne traži da se zaboravi prošlost, ali ona ne sme da odredjuje budućnost. Gde caruje ekonomija ne oseća se miris baruta. Naš zajednički cilj je članstvo u EU, a unaperedjenje saradnje zemalja je najbolja preporuka za to", kazao je on.


Ozonpress : internet portal – otvoreno o svemu Čačanin Predrag Katanić vodio program svetskog takmičenja u plesu - Ozonpress : internet portal - otvoreno o svemu\nPosted On 17 нов 2020\nTag: “Najbolje Od Najboljeg“, Fiona Džonson, Predrag Katanić, Svetsko Takmičenje U Plesu, Voditelj\nČačanin Predrag Katanić, internacionalni sudija i moderator, bio je domaćin ovogodišnjeg onlajn takmičenja održanog proteklog vikenda u organizaciji Internacionalne plesne organizacije (IDO).\nOvo je bilo šesto izdanje takmičenja plesača iz celog sveta pod nazivom “Najbolje od najboljeg“, a supervizor je bila potpredsednica i sportska direktorka IDO Fiona Džonson.\nPrema rečima Katanića, ovo je bila velika čast ne samo za njega već i Srbiju.\n“Gledanost je bila na visokom nivou. Pojedine zemlje kompletan program prenosile su na nacionalnim televizijama. Najuspešniji su bili Slovenci, koji su odneli najvažnije nagrade za 2020. godinu”, izjavio je Katanić.\nPrvi događaj u organizaciji IDO “Gala Best of the best“ održan je u italijanskom gradu Riminiju, u oktobru 2015.


Obaveštenje javnosti - Katarina Kostić - Peščanik\nPovodom priznanja „Počasni građanin grada Subotice“ Danilu Kišu, koje je 31. avgusta 2019. na svečanoj sednici skupštine grada Subotice uručeno Fondaciji za omladinsku kulturu i stvaralaštvo „Danilo Kiš“ iz Subotice, ovim obaveštavamo javnost o pravnim merama koje je gospođa Mirjana Miočinović preko punomoćnika preduzela da bi sprečila protivpravnu i neovlašćenu dodelu ovog priznanja.\nDana 12. jula 2019. nadležni u gradu Subotici su pismeno, uz dostavu dokumentacije, obavešteni o pravu gospođe Miočinović kao naslednika moralnih prava i o njenim ovlašćenjima kao staratelja nad svim delima, izdanjima, izborima, adaptacijama i drugim pravima vezanim za delo Danila Kiša. Unapred i blagovremeno su upozoreni da se Mirjana Miočinović, kao lice koje je ovlašćeno da primi priznanje, protivi dodeli zvanja počasni građanin i da se istog neće prihvatiti, te im je predloženo da svoju odluku o dodeli priznanja stave van snage i o tome joj pošalju obaveštenje do 31. jula 2019. godine.\nIz grada Subotice je 31. jula stigao odgovor da smatraju da su odluku doneli u propisanoj proceduri, čime su praktično odbili predlog da se nastali problem reši mirno van suda.\nStoga je dana 6. avgusta u ime gospođe Miočinović kao nosioca moralnih prava Danila Kiša1 podneta tužba protiv grada Subotice za utvrđenje povrede autorskog moralnog prava na suprotstavljanje nedostojnom iskorišćavanju dela,2 u vezi sa povredom prava ličnosti3 sa predlogom da sud odmah, s obzirom na nastupanje povrede 1. septembra 2019. godine, odredi privremenu meru4 i zabrani gradu Subotici da sprovede dodelu priznanja sve dok se sudski postupak pravnosnažno ne okonča.\nU tužbi je, između ostalog, navedeno da bi i „pokojni književnik dodelu predmetnog priznanja u postojećim političkim uslovima tumačio isključivo kao političku manipulaciju, te da ne bi prihvatio dodelu bilo kog priznanja ili počasti od strane bilo kog organa vlasti u Srbiji, budući da autorov celokupni život i pogled na svet izražen kroz njegova dela stoje u nesavladivoj opreci sa svim što čine, zastupaju i predstavljaju trenutne vladajuće strukture u Srbiji.“\nKao dokaz povrede ugleda, sudu je podneto i otvoreno pismo 163 javne ličnosti kulturnog života Srbije kojim su izrazili svoje neslaganje sa dodelom priznanja koje je u pismu ocenjeno kao „pokušaj da se Kišovo ime i rad zloupotrebe radi prikupljanja političkih poena vladajućim strankama koje ne zastupaju ništa od vrednosti prema kojima je on živeo i stvarao.“\nSud je odbio privremenu meru sa obrazloženjem da nisu podneti dokazi „da je odluka o dodeli priznanja doneta radi prikupljanja političkih poena vladajućim strankama“.\nNavedena odluka i obrazloženje suda su nepravilni iz više razloga, naročito: prvo, uslov za određivanje privremene mere je samo verovatnoća povrede, za šta je dovoljno protivljenje dodeli priznanja Mirjane Miočinović kao nosioca prava. Moralna ovlašćenja u autorskom pravu su u funkciji zaštite imena i dela autora i njegove duhovne veze sa njegovim delom i kao takva su po svojoj suštini lična i subjektivna. Drugo, sud je zapravo tražio da se dokaže mišljenje potpisnika otvorenog pisma o tome da je priznanje dodeljeno „radi prikupljanja političkih poena vladajućim strankama“, što ne samo da je irelevantno za određivanje privremene mere, već je i nemoguće. Ne može se dokazati nečije mišljenje (ono kao činjenica postoji u otvorenom pismu te je u tom smislu dokazano), a posebno je neshvatljivo da se traži dokaz o postojanju političke manipulacije.\nNa navedeno rešenje smo podneli žalbu 16. avgusta uz predlog za hitno postupanje budući da je nastupanje povrede zakazano za 1. septembar 2019. godine. Međutim, žalba nije prosleđena na odlučivanje drugostepenom sudu uz razna opravdanja: čekalo se da se vidi da li će grad Subotica podneti žalbu (za koju nema pravni interes s obzirom da je odluka u njihovu korist), prosleđuje im se žalba na odgovor, sudija je na odmoru i slično. Na zahtev da se po žalbi hitno postupa budući da će povreda biti izvršena 1. septembra i na pritužbu Predsedniku suda, iz uprave suda je odgovoreno negativno.\nPo prijemu odgovora grada Subotice i po podnošenju tužbe, od Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave koje vrši nadzor nad zakonitošću akata grada Subotice, zatraženo je da prema svojim zakonskim nadležnostima, predlože skupštini grada Subotica da svoj akt ukinu ili ponište. Iz Ministarstva su odgovorili da procedura nije prekršena te da nisu nadležni za ukidanje ili poništaj odluke o dodeli priznanja osim u izvršenju, za šta je potrebno da se pravnosnažno okonča sudski postupak.\nNapominjemo da je Fondacija za omladinsku kulturu i stvaralaštvo „Danilo Kiš“ iz Subotice, čiji je osnivač grad Subotica, takođe neovlašćeno primila priznanje, budući da, osim prava da koriste ime u nazivu, nemaju nikakva prava da se staraju o liku i delu Danila Kiša.\nSudski postupak je u toku. Iako je dodela priznanja sprovedena, ostaje očekivanje i nada da će sud doneti zakonitu odluku i svojom presudom utvrditi povredu ličnih i autorskih moralnih prava Danila Kiša i kršenje ovlašćenja njegove naslednice kojoj je ta svoja prava testamentom poverio na brigu i staranje.\nAdvokat Katarina Kostić\nTakovska 19, Beograd\nNela Tonković – Aplauz samima sebi\nMirjana Miočinović – Otvoreno pismo Skupštini grada Subotice\nČlan 58 Zakona o autorskom i srodnim pravima: „Naslednici autora mogu vršiti ovlašćenja koja se tiču moralnih prava autora…“\nČlan 18 Zakona o autorskom i srodnim pravima: „Autor ima isključivo pravo da se suprotstavlja iskorišćavanju svog dela na način koji ugrožava ili može ugroziti njegovu čast ili ugled.“\nČlan 157 (1) ZOO: „Svako ima pravo zahtevati od suda ili drugog nadležnog organa da naredi prestanak radnje kojom se povređuje integritet ljudske ličnosti, ličnog i porodičnog života i drugih prava njegove ličnosti.“\nČlan 210 Zakona o autorskom i srodnim pravima: „Na zahtev nosioca prava koji učini verovatnim da je njegovo autorsko ili srodno pravo povređeno, ili da će biti povređeno, sud može da odredi privremenu meru… zabrane nastavljanja započetih radnji kojima bi se mogla izvršiti povreda.“\nAuthor: Katarina Kostić


Sjutra sakupljanje otpada na četrnaest lokacija širom zemlje\nPod Pokroviteljstvom Delegacije Evropske unije u Crnoj Gori, EU Info Centra i partnera, NVO Zero Waste Montenegro u saradnji sa NVO Naša akcija a povodom Evropskog i Međunarodnog dana čišćenja obala, organizuju sjutra čišćenje obala mora, rijeka i jezera u Crnoj Gori.\nKako se navodi u saopštenju, na Evropski i Međunarodni dan čišćenja obala, više od 10 nevladinih organizacija, međunarodnih institucija, javnih preduzeća, lokalnih sponzora i grupa građana širom Crne Gore udružuju snage da bi uticali na podizanje svijesti o rastućem problemu prekomjerne upotrebe plastike za jednokratnu upotrebu i gomilanja otpada, tako što će čistiti 14 lokacija u 10 crnogorskih opština.\nU Bijelom Polju ovu volontersku akciju sprovodi NVO Multimedijal Montenegro u saradnji sa grupom građana naselja Rakonje i Nikoljac, a partneri su Sekreterijat za ruralni i održivi razvoj opštine Bijelo Polje i Komunalno Lim.\nAkcija će se sprovesti na gradskoj plaži Vidojevine, a prema riječima koordinatora akcije za Bijelo Polje, Željka Đukića, na inicijativu grupe građana naselja Rakonje i Nikoljac donešena je odluka da se upravo ova popularna plaža očisti i na taj način pošalje poruka javnosti da je potrebno podići nivo svjesti kada je nelegalno odlaganje otpada u pitanju.\n"Koristim ovu priliku da pozovem sve zainteresovane građane, posebno mlade da se ključe i kroz ovu volontersku doprinesu očuvanju životne sredine, na taj način da pošaljemo jasnu poruku javnosti da je vijeme da promjenimo navike i odgovorno se odnosimo prema okolini i prirodniom ljepotama grada i države", poručio je Đukić.\nPrema riječima za sve zainteresovane građane koji žele da se uključe u ovu volontersku akciju će biti obezbjeđene majice sa motivima EU, rukavice i kese a predviđena su iznenađenja i pokloni.\nAkcija počinje u subotu 19. Avgusta sa početkom u 12 sati.\nTakođe, dodao je da će se na svim lokacijama čišćenja pratiti i poštovati preporučene epidemiološke mjere Instituta za javno zdravlje i NKT-a, kao i posebne mjere u vezi zaštite od virusa COVID-19 na akcijama čišćenja, u koje će sve učesnike i učesnice uputiti lokalni koordinatori i koordinatorke.


Brnabić: Dala sam stenogram Čepurinu, ali se nisam pravdala\nPremijerka Srbije Ana Branabić, izjavila je da je ruskom ambasadoru u Beogradu dala stenogram svog intervujua za američku agenciju Blumberg, ali da mu se nije pravdala. "Dala sam stenogram razgovora zato što je važno zadržati koninuitet da predsednik Vlade bude otvoren i iskren prema svakom partneru. Nisam se pravdala", rekla je Brnabić za Blic. Ona je napomenula i da je bila otvorena i u intervjuima Blumbergu, Sputnjiku i BBC-u.\n"Želela sam da pokažem da stojim iza svake svoje reči, iako su neke moje izjave potpuno izvučene iz konterksa", rekla je ona.\nDodala je i da je, kao nova predsednica vlade, sa ruskim ambasadorom Aleksandrom Čepurinom imala ranije dogovoren sastanak.\n“Premijerka Srbije je Čepurinu predala stenogram svog intervjua američkoj agenciji Blumberg kako bi ga uverila da je loše interpretirana njena izjava da bi Srbija pre izabrala EU nego Rusiju”, rekla je nedavno portparolka Ministarstva spoljnih poslova Rusije Marija Zaharova.


TotalCar.rs » Opel trlja ruke zbog kombija\n0 komentara 4392 pregleda\nBroj registracija Opelovih lakih komercijalnih vozila u prvih šest meseci 2015. je najviši u poslednjih sedam godina, sa povećanjem od 25 odsto u odnosu na isti period 2014. U totalu, registrovano je 51.500 Opelovih lakih komercijalnih vozila u prvoj polovini godine. Tržišno učešće je poraslo za 0,56 odsto na 4,03 odsto.\nSvi Opelovi modeli u klasi lakih komercijalnih vozila doživljaju porast obima proizvodnje. Movano je napredovao za 34 odsto na oko 10.000 jedinica, i zabeležio je najbolje rezultate svih vremena, kako što se prodaje tiče, tako i tržišnog učešća. Prodaja Vivara je porasla za 27 odsto, na gotovo 29.000 jedinica, što je najveći obim proizvodnje Opelovog bestselera u ovom segmentu, uz takođe najveći broj novih registracija i najveći tržišni udeo u istoriji ovog modela. Prodaja Comboa je povećana za 15 odsto, na više od 9.500 jedinica, što je najbolji rezultat ovog modela od 2011. Prodaja nedavno uvedenog Corsavana je porasla za 14 odsto, na oko 3.000 jedinica.\n@Izvanredni polugodišnji rezultati pokazuju da naša strategija u segmentu lakih komercijalnih vozila funkcioniše kako treba. Revidirani Movano i novi Vivaro su našem novoformiranom timu lakih komercijalnih vozila obezbedili idealnu platformu za povećanje obima poslovanja@, rekao je Štefen Rašing, direktor Opel/Vauxhall komercijalnih vozila.\nOpel je postigao najbolje rezultate ikada, kada je polugodišnja prodaja u pitanju, i to u Finskoj, Rumuniji i Švajcarskoj, dok je najbolje rezultate od 2011. postigao u Norveškoj, Portugalu, kao i velikim tržištima poput Nemačke i Ujedinjenog Kraljevstva. Ukupno, Opel je zabeležio povećan broj registracija u segmentu lakih komercijalnih vozila na više od 22 evropskih tržišta. Tržišni udeo marke iz Riselshajma je takođe povećan na 20 evropskih tržišta.\nJačanje poslovanja u segmentu lakih komercijalnih vozila je ključni stub Opelovog „DRIVE! 2022“ plana povećanja obima proizvodnje. Do 2022., Opel želi da prodaju u segmentu lakih komercijalnih vozila poveća sa više od 80.000 vozila iz 2013., na oko 150.000 jedinica.


Španca Migela Pereza Pereza navijači Crvene zvezde „po dobrom“ su upamtili prošle sezone u meču sa Efesom u Istanbulu koji je turski tim dobio 85:84. Dario Šarić je tri sekunde pre kraja postigao poene za Efes, a Perez je propustio da u poslednjim trenucima meča svira očigledan faul nad Maikom Cirbesom, kojeg su Dibler i Danston izgurali sa terena. Toga se možete podsetiti u video-snimku koji je pred vama, i to na 6:30 od početka:\nPerer Perez je sudio i prvi meč između Crvene zvezde i Darušafake, odigran u Beogradu, u kome je gost trijumfovao sa 70:73, kao i utakmicu u Istanbulu između crveno-belih i Fenerbahčea, koja je takođe pripala turskom timu.\nDrugi arbitar je Izraelac Sefi Šemeš koji nijednom ove godine nije sudio Crvenoj zvezdi. Da li ga je Evroliga „čuvala“ za poslednji meč u sezoni, ako znamo da na klupi turskog kluba sedi njegov zemljak, Dejvid Blat?\nLetonac Olegs Latiševs je sudio u porazu Zvezde u Atini, protiv Panatinaikosa, ali i u dve pobede crveno-belih na gostujućim terenima, protiv Baskonije i Armanija.\nPodsetimo, ko pobedi u istanbulskom duelu plasiraće se u narednu, Top 8 fazu Evrolige.\nSEIZMIČKE PROMENE U EVROLIGI Elitno takmičenje uvodi pravila koja će se navijačima KK Crvena zvezda BAŠ SVIDETI


Vesti online / Vesti / Svet / Izbor najuticajnijih Srba u Frankfurtu: Ambasadori lepše Srbije\nAleksandar Vidaković, direktor kompanije Nidda Verlag GmbH i vlasnik frankfurtskih "Vesti", najtiražnijeg dnevnog lista dijaspore, proglašen je u Frankfurtu za jednog od 10 najuticajnijih predstavnika srpskog rasejanja u ovom gradu.\nZvanice na prigodnom koktelu u restoranu Next level su imale priliku i da se upoznaju sa ponudom stanova u Beogradu na vodi, a menadžer prodaje u ovoj kompaniji Milovan Savić je zahvalio nagrađenima rekavši da ovih 10 posvećenih, vrednih i uspešnih ljudi na najbolji način predstavljaju Srbiju u inostranstvu i pomažu da slika o njoj bude pozitivnija.\n- Kako bi doprinela stvaranju još lepše slike Srbije u stranim zemljama i podstakla dalje poduhvate naših ljudi, kompanija Belgrade njaterfront nastaviće da prepoznaje i u prvi plan ističe najbolje srpske ambasadore. Frankfurt je prvi, ali ne i poslednji na našem putu isticanja uspeha, koji ne sme da ostane skriven - dodao je Savić.\nOrganizatori ove svečanosti bili su kompanija Beograd na vodi i Ringier axel springer, izdavač beogradskog lista "Blic".