TotalCar.rs » Jeep Wrangler (2017) ipak neće imati aluminijumsku karoseriju\n0 komentara 3180 pregleda\nCEO kompanije Fiat Chrysler Automobiles Serđo Markione otkrio je da naredna generacija Jeep Wranglera ipak neće imati aluminijumsku karoseriju.\nMarkione je ranije nagovestio tu mogućnost, ali je sada potvrdio da će dobar deo ovog automobila biti izrađen od aluminijuma, ali ne u potpunosti. To najverovatnije znači da možemo očekivati veliki broj komponenti od ovog materijala, kao što je hauba, ali sa tradicionalnom čeličnom karoserijom.\nKako je Markione objasnio, ova kompanija razmatrala je brojke potrebne za ovaj poduhvat i shvatila da Wrangler sa aluminijumskom karoserijom nema baš mnogo smisla, s obzirom na cenu. “Mislim da možemo da ga napravimo skoro podjednako dobrim i bez aluminijuma,” rekao je Markione.\nOsim priče o Wrangleru, Markione je rekao i da će naredna generacija Jeep Grand Chrokee-ja biti odložena, kako bi bila razvijana zajedno sa najavljenim Grand Wagoneer modelom. Ukoliko do toga dođe, verovatno se neće raditi o velikom odlaganju, s obzirom na to da bi naredna generacija Grand Cherokeeja trebalo da bude predstavljena godinu dana ranije u odnosu na Grand Wagoneer.


NJEMAČKA TRAŽI NEGATIVAN TEST NA KORONAVIRUS ZA DOLAZAK AVIONOM | Hayat.ba\nNjemačka će zahtijevati da svi putnici koji avionom doputuju iz inostranstva imaju negativan test na koronavirus, ne stariji od 48 sati, saopštilo je u Ministarstvo zdravstva te zemlje.\nPutnici će morati da pokažu negativan rezultat testaprije nego što se ukrcaju u avion.\nAko odbiju da se testiraju, avio-prevoznici ih neće prevesti u Njemačku, javljaju Nezavisne novine.\nTaj nov propis počeće da se primenjuje u nedjelju i trajaće do 12. maja.\nDo sada se potvrda o negativnom rezultat testa zahtijevala samo od putnika koji su dolazili iz regiona koji se u Njemačkoj smatraju rizičnim područjima zbog pandemije. Sada se obaveza testiranja proširuje na sve putnike aviona iz inostrastva.\nTaj uslov ne obuhvata putnike koji ulaze u Njemačku automobilom ili drugim prevoznim sredstvom, za šta postoje različiti propisi, zavisnosti od stope zaraze u zemlji iz koje dolaze.


Schleich Domaće životinje - Rodeo garnitura 42046: Konji - figurice: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nSchleich Domaće životinje - Rodeo garnitura 42046\nKarakteristike proizvoda: Schleich Domaće životinje - Rodeo garnitura 42046\nOpis proizvoda: Schleich Domaće životinje - Rodeo garnitura 42046\nHrabri rodeo kauboj se trudi da ostane na leđima veoma živahnog konja koji želi da ga zbaci. Na svu sreću, pravila kažu da kauboj treba da izdrži u sedlu samo 8 sekundi! Tokom svog nastupa kauboj mora da drži jednu ruku podignutu i nije mu dozvoljeno da dotakne ni sebe ni životinju. Dvojica sudija će ocenjivati njegovu rodeo veštinu. Ova figura je savršen odraz stvarnog uzbuđenja rodea!\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 16410\nSifra 16410, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 16410, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


Novi film Vudija Alena otvora Kanski festival\nNovi film američkog reditelja Vudija Alena „Café Society“ s Kristen Stjuart i Džesi Ejzenberg u glavnim ulogama, biće prikazan 11. maja na otvaranju ovogodišnjeg, 69. Medjunarodnog filmskog festivala u Kanu, saopštili su danas organizatori.\nFilmovi 80-godišnjeg reditelja već su ranije otvarali Kanski festival. Njegova ostvarenja „Holivdski kraj“ otvorio je festival 2002. godine, a „Ponoć u Parizu“ 2011. godine.\nNovi film će biti prikazan van konkurencije za Zlatnu palmu.\nŽirijem festivala predsedavaće australijski reditelj Džordž Miler, tvorac čuvene sage o „Pobesnelom Maksu“.\nMedjunarodni filmski festival u Kanu biće održan od 11. do 22. maja, a spisak filmova koji će se takmičiti za Zlatnu palmu obično bude saopšten tokom aprila.


Rezultati pretrage za: Lončar\nMinistar zdravlja Zlatibor Lončar sastao se danas sa zdravstvenim radnicima crvenih zona kovid bolnica sa teritorije Beograda kojima je ukazao neizmernu zahvalnost na svemu što čine u cilju borbe protiv virusa korona, ističući su to naši heroji koji su više vremena proveli u bolnicama, pod skafanderima, nego kući sa svojim porodicama.\nLončar razgovarao sa generalnim direktorom SZO za Evropu\nMinistar zdravlja Zlatibor Lončar razgovarao je putem video-linka sa generalnim direktorom Svetske zdravstvene organizacije za Evropu, doktorom Hansom Klugeom o epidemiološkoj situaciji u našoj zemlji i u Evropi, kao i zajedničkim aktivnostima u narednom periodu.\nU Srbiji od koronavirusa obolelo još 426, preminulo 8 osoba\nKoronavirus je u Srbiji potvrđen kod još 426 osoba, a od posledica zaraze preminulo je još 8 ljudi.\nMinistar zdravlja Zlatibor Lončar kaže da je od kovid 19 obolelo 70 zdravstvenih radnika i oni se nalaze na bolničkom lečenju, dok je još 500 pozitivno virus korona i nalazi se u izolaciji.\nMinistar zdravlja Zlatibor Lončar izjavio je danas da su brojevi mnogo bolji i za Novi Pazar i za Srbiju što će se videti po poslednjem preseku, ali je upozorio da ne možemo da se opustimo.\nSrpski reprezentativac u atletici Asmir Kolašinac obratio se putem Fejsbuka ministru zdravlja Zlatiboru Lončaru, ukazujući na kritičnu zdravstvenu situaciju u Sjenici zbog virusa korona.\nBrnabić i Lončar sutra u Novom Pazaru zbog situacije sa koronavirusom\nPredsednica Vlade Srbije Ana Brnabić i ministar zdravlja Zlatibor Lončar otputovaće u utorak ujutru u Novi Pazar kako bi se lično uverili u situaciju na terenu u vezi sa širenjem virusa kovid-19 u tom gradu, piše Kurir.\nMinistar zdravlja Zlatibor Lončar, govoreći o trenutnoj epidemiološkoj situaciji u Srbiji, rekao je jutros da su građani imali priliku da svojom odgovornošću odlučuju kako će biti i da, ako toga ne bude, biće uvedene mere koje će poboljšati stanje i sačuvati zdravlje i živote građana.\nSlužbeni glasnik: Zabrana okupljanja više od 500 ljudi u zatvorenom\nLončar: Nema smisla bilo šta pojašnjavati Crnoj Gori...\nPripremljeni ste onoliko koliko vam je snažan zdravstveni sistem, poručio je danas predsednik Srbije Aleksandar Vučić i istakao da su Srbija i njeno zdravstvo potpuno spremni za svaki novi eventualni udar virusa korona.\nAmerički ambasadori pozdravili saradnju Lončara i Vitia\nAmbasadori SAD u Prištini i Beogradu Filip Kosnet i Entoni Godfri pozdravili su večeras razgovor koji su imali srpski i kosovski ministar zdravlja Zlatibor Lončar i Arben Vitia o pandemijskoj krizi.\nRazgovarali Lončar i Vitia, ambasador Orlando zadovoljan što je Italija bila domaćin\nMinistar zdravlja Srbije Zlatibor Ločar razmenio je danas, video konferencijski, viđenje situacije sa koronavirusom na terenu sa kosovskim ministrom zdravlja Arbenom Vitijom, saopštila je Ambasada Italije u Beogradu, čija zemlja je organizovala ovaj razgovor, prenosi T a n j u g.\nLončar: Kako se budemo ponašali, tako će nam i biti\nMinistar zdravlja Zlatibor Lončar rekao je da situacija sa koronavirusom zavisi od nas samih, to je direktno proporcionalno našem ponašanju. Kako se budemo ponašali, tako će nam i biti, naveo je Lončar.\nLončar: Lično garantujem da je Vučić poštovao procedure\nLončar: Dve bebe zaražene koronom, jedna u kućnoj izolaciji\nMinistar zdravlja Zlatibor Lončar izjavio je večeras da su u Srbiji do sada potvrđena dva slučaja zaraze koronavirusom beba, da je prva beba sa Kovidom 19 bila u kućnoj izolaciji, dok je beba stara sedam meseci na lečenju u KBC 'Dragiša Mišović'.\nLončar: Nemojte da uzimate lekove na svoju ruku\nMinistar zdravlja Zlatibor Lončar apelovao je danas na građane da ne uzimaju lekove na svoju ruku jer, dodao je, time sebi mogu da naprave mnogo veću štetu nego korist.\nLončar: Vodimo evidenciju o svim putnicima koji su doputovali iz Kine\nMinistar zdravlja Zlatibor Lončar izjavio je danas da u Srbiji ima građana čije se zdravstveno stanje proverava i prati zbog postojanja opasnosti od koronavirusa.\nKrivične prijave za napade na medicinske radnike?\nApsolutno nedopustivo je da u 21. veku naši medicinski radnici doživljavaju napade vandala i neodgovornih pojedinaca i potrebno je da se po hitnom postupku izmeni Zakon kako bi svaki napad na medicinske radnike odmah podlegao krivičnoj prijavi, zaključak je sa sastanka ministra zdravlja Zlatibora Lončara sa zdravstvenim radnicima koji su nedavno bili napadnuti.\nLončar: Srbi pokazali da veruju SL i Vučiću\nMinistar zdravlja Zlatibor Lončar rekao je danas, komentarišući rezultate Srpske liste na izborima na Kosovu i Metohiji, da su Srbi pokazali kome veruju - Srpskoj listi i predsedniku Aleksandru Vučiću.\nMinistar zdravlja Zlatibor Lončar posetio je zdravstvene ustanove raškog okruga i kroz razgovor sa zaposlenima detaljno se upoznao sa uslovima i organizacijom rada, potrebama zdravstvenih ustanova, naročito u kontekstu predstojećeg preuzimanja nadležnosti Republike nad domovima zdravlja.\nNovi helikopteri imaće opremu za medicinski transport pacijenata\nPotpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar unutrašnjih poslova dr Nebojša Stefanović i ministar zdravlja Zlatibor Lončar prisustvovali su danas prezentaciji opreme za medicinski transport pacijenata, koju je Ministarstvo unutrašnjih poslova nabavilo za nove helikoptere “Erbas H145M”.


Vesti online / Scena / Kultura / "Nemanjići" - srpska "Igra prestola" ili projekat od nacionalnog značaja\n"Nemanjići" - srpska "Igra prestola" ili projekat od nacionalnog značaja\nSerija "Nemanjići - rađanje kraljevine", u javnosti je brzo dobila poređnje sa serijom Igra prestola, koja je hit u celom svetu. Glumačku i filmsku ekipu na snimanju redovno su obilazile novinarske, i televizijske ekipe, a nisu je zaobišli ni političari. U javnosti je otvoreno pitanje da li je osim medijskog, taj projekat i od nacionalnog značaja? Izvor: N1\nVojin Ćetković kao Stefan Prvovenčani u seriji "Nemanjići"\nOd prve do poslednje klape, novija srpska istorija ne pamti veće uzbuđenje pred emitovanje nekog igranog programa, kakvo vlada pred početak serije "Nemanjići - rađanje kraljevine". U javnosti očekivano, poneo je epitet srpski "Game of Thrones", a kako se poklapa sa obeležavanjem osam vekova od stvaranja srpske kraljevine i - nacionalni.\n- Serija koja će služiti onako, više u dnevno političke svrhe, nego što bi trebalo da prikaže jednu dinastiju, koja je po svemu, hajde da ih ne uvredimo, ali da kažemo veoma filmična. Ali mi se čini da će to odigrati ulogu, koju je možda za vreme uspona Slobodana Miloševića odigrao film Boj na Kosovu, ili ako se sećamo, tokom profesionalizacije vojske i vladavine Demokratske stranke, serija Vojna Akademija - rekao je novinar Nedeljnika Marko Prelević.\nČetiri godine pre emitovanja serije Vojna Akademija, tadašnji predsednik i lider Demokratske stranke, Boris Tadić, posetio je ekipu na snimanju serije "Selo gori a baba se češlja". Sadašnji predsednik nije bio na snimanju serije Nemanjići, ali zato poznaje njihovu lozu.\n"Dakle, Vukan, Stefan Prvovenčani koji je krunisan rimskom krunom 1217. godine i Rastko Nemanjić", deklamovao je Vučić na TV Hepi u julu ove godine.\nPolitičari ne obilaze samo gradilišta, već i filmske radnike. Početkom avgusta gradski menadžer Goran Vesić, došao je da vidi kako protiče snimanje serije Nemanjići, a četiri dana kasnije i ministar vojni Aleksandar Vulin.\nPoruka serije Nemanjići, prema rečima njenih tvoraca je da određene događaje približi širokom auditorijumu.\n- Verujem da će svako bude gledao seriju praviti izvesna poređenja - Srbija onog vremena sa Srbijom ovog vremena i da će tu biti veoma zanimljivih stvari, koje će publika moći prvi put da otkrije i samim tim bude interaktivna u odnosu na ceo taj sadržaj - smatra urednik Kulturno-umetničkog programa Radio-televizije Srbije Nebojša Bradić.\nDa li će scenario, nagrađen sa pola miliona dinara, opravdati očekivanja saznaćemo krajem godine, za kada je najavljen početak emitovanja.\nFILM Programski savet RTS: Prekinite "Nemanjiće"!\nKULTURA Nemanjići vraćaju srpske vrednosti\nŠOUBIZNIS "Nemanjići" na proveri\nKULTURA Skandal RTS: Dijaspori zabranili "Nemanjiće"


Advokat: Nema šanse da Plenković nije znao za aferu Janaf - NOVA portal\nAdvokat: Nema šanse da Plenković nije znao za aferu Janaf\nSvet Autor:Nova 29. Sep. 202011:25\nAndrej Plenković Foto:EPA-EFE/JOHN THYS\nHrvatski advokat Ate Nobilo tvrdi da nema šanse da premijer Andrej Plenković nije znao ništa o navodnoj korupcionaškoj aferi u državnoj firmi "Janaf".\nNobilo je za zagrebačku N1 televiziju rekao da smatra da politika nije “ušla u slučaj Janaf”, već ga je, kako je rekao, potpuno zasenila i dala mu ton. “To je uvek tako kada u ranoj fazi istrage ne postupate po zakonu, nego se politika već tada umeša”, rekao je Nobilo.\nKljučnim problemom istrage u slučaju “Janaf”, Nobilo smatra to da policija nije ušla u Klub u trenutku kada preduzetnik nosi 1,9 miliona kuna šefu uprave državne firme, kao i to da se u istom trenutku i na istom mestu nalazi suprug tadašnje predsednice Republike (Jakov Kitarović), koja je u predsedničkoj kampanji.\nAfera Janaf: Moćni gosti Kovačevićevog kluba\nPrema rečima Nobila, policija je morala da uđe u Klub, da ih legitimiše makar, pa i da ih šest sati zadrži u policijskoj stanici bez daljih radnji. “Sada kada nisu obezbeđeni dokazi sve je moguće i sve varijante su moguće. Onog trenutka kad je policija videla da novac ulazi kod predsednika ”Janafa”, nema šanse da državni vrh nije bio obavešten i da to premijer Plenković nije znao”, naveo je Nobilo i podsetio na ulogu Plenkovića u “aferi Borg”.\nOvo što, kako kaže, Plenković sada govori da apsolutno ništa ne zna o aferama – to nije tačno.\n“S druge strane, mislim da je predsednik (Zoran Milanović) bio u problemu jer ga je s jedne strane premijer isključio iz dotoka informacija i onda je uletio u mere. I ljut je”, pojašnjava Nobilo i dodaje da je strašno to što su postojale “ilegalne točionice za političku elitu”, dok su obični građani morali da poštuju “zaključavanje” zemlje, usled pandemije korona virusa.\nNaveo je i da iz Državnog tužilaštva i iz policije nijedna informacija ne curi nekontrolisano. “U Zakonu imate ugrađen osigurač koji omogućava policiji i državnom tužilaštvu da te tajne informacije šalju u medije a da ne krše zakon”, naveo je Nobilo.\nA, ako je tih dva miliona kuna zaista dato za finansiranje predsedničke kampanje, to treba dokazati. “To pokazuje koliko je naivna tvrdnja da nakon što je Kitarović ušao u Kovačevićev lokal i nakon što je 1,9 milijuna kuna ušlo u lokal, da to nije znao državni vrh. To je prežestoka informacija da nije znao vrh”, zaključio je Nobilo.\nVIDEO Neredi u Italiji zbog mera: Suzavac i razbijeni izlozi\n(MAPA) Korona k'o tornado: Evropljani idu pod ključ


Cvrtila: Bez promena u odnosima Hrvatske i Srbije\nU odnosima između Hrvatske i Srbije ništa se suštinski neće izmenitinakon promene vlasti u Beogradu, smatra savetnik hrvatskog predsednika Vlatko Cvrtila.\n„Da se to dogodilo pre desetak godina, verovatno bi to imalo posledice na povećanje stresa u regionu. Mislim da toga više neće biti, jer su sve države u regionu sazrele, a i međunarodna zajednica ima jaku ulogu", kaže Cvrtila, koji je i profesor zagrebačkog Fakulteta političkih nauka.\nOn je za "Dojče vele" ocenio da osoba koja je pre 10-15 godina imala drugačija politicka gledišta, a sada samo nešto oštriju retoriku, "možda može da izazove privremenu zabrinutost, ali ne i da naruši ukupne odnose u regionu“.\nZa Cvrtilu je nerealno da se naruši bezbednosna situacija, jer niko u regionu nema takvu moć, a sama Srbija ima mnogo problema sa svojom unutrašnjom konsolidacijom, od ekonomije do Kosova, sa čime će se suočavati u sledećem razdoblju.\nPredsednik Srpskog narodnog veća i poslanik Samostalne demokratske srpske stranke (SDSS) Milorad Pupovac smatra da su odnosi dve države u protekle dve godine značajno unapređeni zahvaljujući naporima predsednika Ive Josipovića i Borisa Tadića, a nema nikakve sumnje da će zbog evropske perspektive ti odnosi biti dalje razvijani.\nPredsednik Hrvatskog helsinškog odbora (HHO) Ivan Zvonimir Čičak smatra da se ništa suštinski neće promeniti, jer je Dačić i do sada bio u Vladi, kao drugi čovek.\n„Nebitno je da li je on prvi ili drugi čovek, jer je reč o istoj politici, ali samo sada u drugom pakovanju“, smatra Čičak.


OČEKUJE SE VEĆA CENA I PRODAJA JUNADI – Portal NAŠE SELO\nPosted on December 31, 2020 January 15, 2021 Author Sonja Cvetković\tComment(0)\nUdruženju „Agroprofit”, u čijem sastavu je Proizvodna grupa tovljača i odgajivača goveda, svakodnevno stižu pitanja o izgledima za prodaju junadi i povećanju otkupne cene.\nMnogi su nezadovoljni što nema kupaca i što trgovci žele da po bagatelnim cenama preuzmu vrlo kvalitetna grla. Događa se da su nakon prodaje u oktobru i novembru pojedini farmeri odlučili da odustanu od ovog posla, a ima i nezadovoljnih što još nisu dobili premiju od 20.000 dinara, što je najavljeno, kako kažu, „isplata za sedam dana nakon prijema dokumentacije”.\nUpravni odbor Udruženja danas je razmatrao prikupljene podatke sa terena i nakon razgovora sa kupcima iz inostranstva preporučuje da se sa prodajom sačeka, iako je ponuda od 6.000 junadi veliko opterećenje.\nU poslednja dva dana primećeno je povećanje interesovanja i korektnija cena u otkupu. Nakon spornih cena od 1,30 evra/kg žive mere crno-bele junadi, ona je sada povećana na 1,7 evra/kg. Klaničari koji su u razmeni telad za junad nudili tele po 650 evra danas su krenuli na posao otkupa i kvalitetne simentalce plaćaju 1,90-2,00 evra/kg, uz davanje potrebne dokumentacije za premije.\nPrema anketi među kupcima, u poslednjoj nedelji ove godine, kao i prvih dana naredne, očekuje se veći promet. Dolazak u Srbiju najavilo je više kupaca, koji će preuzimati i crno belu junad, što bi znatno smanjilo ponudu. Istovremeno, Udruženje preporučuje odgajivačima da ne žure sa odlukom o prestanku tova, kao i da ne veruju klaničarima koji kod pogodbe sa njima tvrde da se „iduće godine ukidaju sve premije za govedarstvo”, što je nedopustiva ekonomska propaganda, smatraju u Udruženju „Agroprofit”. Udruženje će pratiti ponudu i potražnju i o tome će obavestiti Privrednu komoru Srbije i Ministarstvo poljoprivrede.\nTagged cena junadi, junad\nBeograd, 30. jul 2020.Izvor: Novosti · Nakupci, koji su navikli da dobro zarade na tuđoj muci, i ove sezone prave pometnju na tržištu i skidaju kajmak. Zbog niske otkupne cene, naročito su očajni proizvođači paradajza. Cena kilograma njihovih plodova od njive do beogradskih pijaca poveća se i do pet puta. Paradajz se u Leskovcu na […]\nSledeći IPARD javni poziv tek u aprilu 2021. godine, kasni se pola godine. Iako je javni poziv za investicije u fizičku imovinu poljoprivrednih gazdinstava iz IPARD II programa trebalo da bude raspisan u oktobru, odnosno novembru, ova godina privedena je kraju bez ijednog otvorenog konkursa koji se odnosi na ta ulaganja. Reč je o javnim […]\nPosted on February 22, 2021 February 28, 2021 Author Sonja Cvetković\nIFIP, međunarodna organizacija za obradu informacija, predviđa značajan pad proizvodnje svinja u severnoj Evropi, dok će, prema njenim procenama, u Španiji nastaviti da raste. Među istočnim zemljama, ističe se Rumunija, kao zemlja sa potencijalom i perspektivom za rast ove proizvodnje, u kojoj investiraju velike kompanije. Nakon godina uspešnog razvoja proizvodnje u državama članicama EU, počeo […]\nDanas se u Zrenjaninu pivo besplatno toči


Tusk: San o zajedničkoj odbrani postaje realnost - European Western Balkans\nTusk: San o zajedničkoj odbrani postaje realnost\nAutor EWB 15. 12. 2017.\nDonald Tusk, Foto: Evropska unija\nBRISEL – Predsednik Evropskog saveta Donald Tusk izjavio je u četvrtak, povodom lansiranja programa evropskih snaga odbrane PESCO, da je zahvaljujući ovom projektu san postao realnost.\nOn je dodao da politika EU da bi bila efikasna mora biti istovremeno vizionarska i pragmatična i da je pre više od pola veka nastala ambiciozna vizija o evropskoj odbrambenoj zajednici, ali da je nedostajalo jedinstva i hrabrosti da se ona sprovede u praksu, objavljeno je na sajtu Evropskog saveta.\nTusk je naveo da je ta ideja mnogo puta obnavljana ali bez rezultata da bi danas postala realnost.\nPokretanje programa Stalne strukturne saradnje u odbrani (PESCO) predstavlja praktičan izraz naše volje da izgradimo evropsku odbranu, kazao je Tusk.\nU debatama koje su prethodile današnjem događaju glavna dilema bilo je kako učiniti da PESCO bude inkluzivan i ambiciozan, naveo je on, dodajući da je taj program u kojem učestvuje 25 zemalja članica EU svakako inkluzivan a ako sve ono čemu je posvećen bude ispunjeno, onda će PESCO takođe biti i ambiciozan.\nTusk je podsetio da je mnogo godina najjači argument protiv ove ideje bio strah da će to dovesti do slabljenja NATO, ali je upravo suprotno.\nSnažna evropska odbrana prirodno jača NATO i zato PESCO ne predstavlja samo dobre vesti za nas već i za naše saveznike, a loša je vest za naše neprijatelje, zaključio je predsednik Evropskog saveta\nDonald TuskEvropska unijaPESCO\nBrži internet zahvaljujući EU integracijama?\nKoalicija ALDE-Makron protiv “Evrope nacija i slobode”\nEWB 11. 10. 2018. 11. 10. 2018.\nUsvojena nova šema za raspodelu migranata u EU\nEWB 24. 09. 2019.


Tradicionalna akcija o bezbednosti saobraćaja biće organizovana za 176 prvaka. Cilj je da deca bezbedno učestvuju u saobraćaju. Tim povodom Odbor za bezbednost saobraćaja Srbije darovao je prvake knjigom, a iz budžeta opštine Kanjiža svi su dobili biciklističke kacige.\n„Opštinski Odbor za bezbednost saobraćaja raspolaže sa jednim manjim budžetom koji se puni od kazni za saobraćajne prekršaje počinjenih na teritoriji opštine. Od uplaćenih kazni, država 30 odsto vraća opštini, u budžet našeg Odbora i od toga smo mogli deci da kupimo poklone. Prošle godine su dobili šolju i olovku, na kojima je pisalo da pravilno učestvuju u saobraćaju, a ove godine će dobiti sigurnosne kacige za bicikliste" objasnio je Balaž Bajtai, sekretar Odbora.


Izvještaj o stanju u Zeničko-dobojskom kantonu za dan 19.07.2016.godine\nPutem telefonskog broja „121“ Operativnog centra civilne zaštite, Zeničko-dobojskog kantona, pružane su potrebne informacije, uputstva i pomoć građanima Kantona. Na području Kantona saobraćaj se odvija nesmetano na svim putnim pravcima, osim dionica sa aktuelnim sanacionim radovima. M-17 Topčić Polje-Lašva (Nemila) zbog radova na sanaciji škarpe iznad nivele ceste, saobraćaj se…\nIzvještaj o stanju u Zeničko-dobojskom kantonu za dan 18.07.2016.godine\nPutem telefonskog broja „121“ Operativnog centra civilne zaštite, Zeničko-dobojskog kantona, pružane su potrebne informacije, uputstva i pomoć građanima Kantona. Na području Kantona saobraćaj se odvija nesmetano na svim putnim pravcima po mokrim i vlažnim putevima, osim dionica sa aktuelnim sanacionim radovima. Na putnim pravcima koji vode u blizini riječnih tokova…\nIzvještaj o stanju u Zeničko-dobojskom kantonu za dan 17.07.2016.godine\nPutem telefonskog broja „121“ Operativnog centra civilne zaštite, Zeničko-dobojskog kantona, pružane su potrebne informacije, uputstva i pomoć građanima Kantona. Na području Kantona saobraćaj se odvija nesmetano na svim putnim pravcima po mokrim i vlažnim putevima, osim dionice sa aktuelnim sanacionim radovima. Na dionicama kroz usjeke upozoravamo na učestale odrone kamenja.…\nIzvještaj o stanju u Zeničko-dobojskom kantonu za dan 16.07.2016.godine\nPutem telefonskog broja „121“ Operativnog centra civilne zaštite, Zeničko-dobojskog kantona, pružane su potrebne informacije, uputstva i pomoć građanima Kantona. Na području Kantona saobraćaj se odvija nesmetano na svim putnim pravcima, osim dionica sa aktuelnim sanacionim radovima. Saobraća po mokrim i mjestimično klizavim putevima, pa apelujemo na vozače da voze maksimalno…\nIzvještaj o stanju u Zeničko-dobojskom kantonu za dan 15.07.2016.godine\nPutem telefonskog broja „121“ Operativnog centra civilne zaštite, Zeničko-dobojskog kantona, pružane su potrebne informacije, uputstva i pomoć građanima Kantona. Na području Kantona saobraćaj se odvija nesmetano na svim putnim pravcima, osim dionica sa aktuelnim sanacionim radovima. Na M-17,Topčić Polje-Lašva (Nemila) zbog radova na sanaciji škarpe iznad nivele ceste, saobraćaj se…\nIzvještaj o stanju u Zeničko-dobojskom kantonu za dan 14.07.2016.godine\nIzvještaj o stanju u Zeničko-dobojskom kantonu za dan 13.07.2016.godine


HSK produžni naponski kabl 1.5m ACAR X8 Schuko sivi cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nHSK produžni naponski kabl 1.5m ACAR X8 Schuko sivi cene\nTrenutno nemamo slike za HSK produžni naponski kabl 1.5m ACAR X8 Schuko sivi\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete HSK produžni naponski kabl 1.5m ACAR X8 Schuko sivi po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi HSK produžni naponski kabl 1.5m ACAR X8 Schuko sivi na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Strujne utičnice cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za HSK Strujne utičnice, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za HSK produžni naponski kabl 1.5m ACAR X8 Schuko sivi sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za HSK produžni naponski kabl 1.5m ACAR X8 Schuko sivi. Pre kupovine, podatke za HSK produžni naponski kabl 1.5m ACAR X8 Schuko sivi proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Vremenska prognoza Zlatibor, 10 dana\nSaznajte ovde više o vremenskoj prognozi Zlatibor, 10 dana, kao i kakvo se vreme očekuje narednih dana.\nDugoročna vremenska prognoza – Zlatibor, za sledećih 10 dana\nVidite vremensku prognozu i kakvo se vreme očekuje za danas, sutra i sledeće dane za: Zlatibor i okolina. Dugoročna vremenska prognoza za 10 dana ili mesec, predviđa se na osnovu analize meteoroloških podataka, kompjuterskih modela, klimatskih faktora i drugo. Tako da ih možemo gledati sa rezervom jer to su samo predviđanja vremena čija se tačnost ne može garantovati.\nVremenska prognoza za 10 dana za: Zlatibor, se predviđa sa određenim stepenom verovatnosti, zato što prognoze duže od tri dana trebalo bi uzimati sa rezervom, dok je prognoze za danas ili sutra lakše predvideti. Vremenske prognoze su dobijene sa drugih web stranica ili hidrometeoroloških servisa, zato ne možemo garantovati za tačnost podataka na ovom web-sajtu, iako su podaci preneseni u najboljoj nameri u informativne svrhe.\nAko putujete ili tražite nešto u nekom mestu onda bi vam mogla pomoći karta za: Zlatibor.


U policijskoj akciji „Udar“ procesuirano 12 lica | Mladi Nikšića\nU policijskoj akciji „Udar“ procesuirano 12 lica\nSlužbenici Uprave policije MUP-a–Odsjeka za borbu protiv organizovanog kriminala i korupcije su sa službenicima Centra bezbjednosti Nikšić, u nastavku policijske akcije „Udar“, Osnovnom državnom tužiocu u Nikšiću danas podnijeli krivičnu prijavu protiv još dva lica, zbog osnova sumnje da su počinila krivično djelo navođenje na ovjeravanje neistinitog sadržaja.\n“Policijske aktivnosti sprovedene u prethodno periodu upućuju na sumnju da su Dušan Dabižinović (24) iz Kotora i Sonja Adžić Karadžić (31) iz Nikšića, počinili krivično djelo koje im se stavlja na teret tako što su 13. novembra 2011. godine oko 10,40 minuta telefonskim putem prijavili Dežurnoj službi CB Nikšić da je u mjestu Gvozdenice – Opština Nikšić došlo do saobraćajne nezgode u kojoj su njih dvoje učestvovali kao vozači vozila. Oni su, kako se sumnja, policijskim službenicima prikazali lažne činjenice tako što su im kazali da su oštećenja na vozilima koja su bila vidna nastala u toj saobraćajnoj nezgodi koja se nije ni dogodila, na osnovu čega je sačinjen zapisnik o uviđaju saobraćajne nezgode, a sve u cilju naplate štete od osiguravajućeg društva”, objašnjavaju iz Uprave policije.\nKrivična prijava protiv ova dva lica Osnovnom državnom tužiocu u Nikšiću podnijeta je u redovnoj proceduri.\nProcesuiranjem ova dva lica do sada je u akciji „Udar“, zbog osnova sumnje da su počinili navedeno krivično djelo, od februara ove godine do danas, u šest odvojenih aktivnosti procesuirano po dva lica, što je do sada ukupno dvanaest lica.\n“Naime, sumnje se da su takođe dva lica, B.J (31) iz Nikšića, i N.B (41) godinu iz Podgorice, krivično djelo na istovjetan način počinili 20. marta 2014. godine oko 14,00 časova, kada su telefonskim putem prijavili Dežurnoj službi CB Nikšić da je u mjestu Golija – Opština Nikšić došlo do saobraćajne nezgode u kojoj su njih dvojica učestvovala kao vozači vozila. Oni su, kako se sumnja, potom policijskim službenicima prikazali lažne činjenice u vezi sa saobraćajnom nezgodom koja se nije desila, radi naplate štete od osiguravajućeg društva”, stoji u saopštenju Uprave policije.\nTakođe, V.J (26) i M.J (28), oba iz Nikšića, se sumnjiče da su krivično djelo navođenje na ovjeravanje neistinitog sadržaja počinili 12. februara 2014. godine, kada su telefonskim putem prijavili Dežurnoj službi CB Nikšić da je u mjestu Grebice – Opština Nikšić došlo do, kako se ispostavilo, lažne saobraćajne nezgode u kojoj su njih dvojica učestvovala kao vozači vozila.\n“Službenici ovog Odsjeka i CB Nikšić su prethodno, 31. marta 2015. godine, ODT u Nikšiću podnijeli krivičnu prijavu protiv J.P(25) i M.A (28) godina, oba iz Nikšića, koji se sumnjiče da su na istovjetan način u Nikšiću krivično djelo počinili 27. decembra 2013. godine.\nOni su, naime, kako se sumnja, Dežurnoj službi CB Nikšić prijavili da se lažna saobraćajna nezgoda dogodila tog dana u mjestu Šume.\n“Prethodno su službenici ovog Odsjeka i CB Nikšić, tokom februara 2015. godine, u okviru ove policijske akcije, u dva odvojena slučaja ODT u Nikšiću procesuirali četiri lica zbog sumnje da su takođe lažirala saobraćajne nezgode radi naplate novca od osiguranja. Naime, sumnja se da su M.V (21)i M.V. (29) miz Nikšića počinili navedeno krivično djelo 07. decembra 2013. godine. I druga dva lica, Ž.K (50) i R.D (21), iz Nikšića, se sumnjiče da su ovo krivično djelo, na već opisani način, počinila 21. septembra 2014. godine”, stoji u saopštenju UP.\nPočinje izgradnja Tehnopolisa


BG: Besplatan Wi-Fi u vozilima GSP do kraja godine | Autobusi.NET\nObjavio: Luka Datum: 17.02.2015 Kategorija: Javni prevoz Objavite komentar\nGradonačelnik Beograda Siniša Mali najavio je da bi do 26. februara trebalo da bude izabrana kompanija koja će uvesti video nadzor u sva vozila javnog gradskog prevoza, u koja bi do kraja godine trebalo da bude uveden i besplatan Wi-Fi.\nMali je novinarima u GSP-u, rekao da je rok završetka procesa uvođenja video-nadzora šest meseci od kada bude izabrana kompanija koja će raditi taj posao. “Do 26. februara ćemo, ukoliko ne bude žalbi, imati konačan završetak te javne nabavke i očekujem da ćemo do tada imati izabranu kompaniju koja će krenuti u uvođene video nadzora u sva vozila javnog gradskog preduzeća”, rekao je Mali.\nPrema njegovim rečima, u gradskom budžetu je za tu namenu obezbeđeno 125 miliona dinara, a ponude koje su pristigle su niže od toga.\nGradonačelnik je najavio i da će do kraja godine biti uveden besplatan Wi-Fi u sva vozila javnog prevoza, a, kako je rekao, do sada je počeo probni rad u jednom vozilu.\nSistem, kako je objasnio, podrazumeva da 32 putnika u isto vreme mogu besplatno da budu na internetu, što je “lepa novina koju nema mnogo gradova u svetu i po kojoj će, između ostalog, Beograd biti prepoznatljiv”. “Treba nam nekoliko sedmica da vidimo kako to radi, a čim završimo probni period, ukoliko budemo zadovoljni rezultatima, trebalo bi da pokrenemo i javnu nabavku”, rekao je Mali.\nOn nije mogao da precizira koliko će uvođenje Wi-fi servisa koštati, jer je u toku probni rad, pa će se više znati kada bude urađen projekat i kada se bude videlo koliko koštaju pojedini Wi-Fi uređaji, kako funkcionišu i kada se definiše koji su najbolji za vozila u gradskom saobraćaju.\nBeograd besplatan internet GSP Beograd internet internet u autobusima wifi wireless\nTagged with: Beograd besplatan internet GSP Beograd internet internet u autobusima wifi wireless\nPrevious: Režim rada “Subotica trans”-a za vreme praznika\nNext: Solaris će češkoj Ostravi isporučiti 105 gasnih autobusa


Odluke općinskog vjeca\nPROMOVIRAN WEB PORTAL ZA DIJASPORU IZ BiH\nPrvi interaktivni portal za dijasporu iz Bosne i Hercegovine u vlasništvu Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice pokrenut je u ponedjeljak u Sarajevu, a uspostavljen je u svrhu provedbe Politike o saradnji s iseljeništvom, odnosno unapređenja komunikacije i razmjene informacija između bh. iseljeništva i BiH.\nPortal dijaspora.mhrr.gov.ba je kreiran u okviru projekta "Dijaspora za razvoj", koji je projekt Vlade Švicarske i Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice u partnerstvu s Razvojnim programom Ujedinjenih nacija (UNDP) i Međunarodnom organizacijom za migracije (IOM) u BiH.\nNa promociji interaktivnog web-portala za dijasporu iz BiH govorile su Semiha Borovac, ministrica za ljudska prava i izbjeglice BiH, Andrea Rauber Saxer, ambasadorica Švicarske u BiH, i Nirvana Pištoljević, predsjednica Bosanskohercegovačko-američke akademije nauka i umjetnosti (BHAAAS).\nPrimarni cilj ovog portala je da se uspostavi dvosmjerna komunikacija između države BiH i našeg iseljeništva. Ono što je bitno za ovaj portal jeste da je on izraz volje i, prije svega, ideje iseljeništva da se napravi ovakav portal koji bi bio zajednička tačka komunikacije.\nPortal će pružiti bh. dijaspori pored vijesti, dokumentata, informacija o projektima i mogućnost iznesu svoje ideje, svoje projekte i da na taj način da učestvuju u kreiranju javne politike u BiH i posebno određenih politika koje su značajne za iseljeništvo, a na takav način da utiču na ekonomski razvoj BiH\nBosanskohercegovačka dijaspora je izvor i bogatstvo informacija, vještina i vrijednosti koje mogu biti od koristi njihovoj domovini, a mnogi od njih već pokazuju interes da pomognu BiH.\nOvakva jedna platforma omogućava nesmetanu komunikaciju između dijaspore i Bosne i Hercegovine, gdje će predstavnici dijaspore imati mogućnost da podijele iskustva stečena u inostranstvu, ideje, aktivnosti i znanje u svojim područjima ekspertize i promovišu inicijative iz dijaspore za razvoj BiH.\nIzmeđu ostalog, na portalu će biti dostupan i objedinjen adresar institucija u BiH kao i diplomatsko-konzularnih predstavništava zemlje u svijetu te registar organizacija bosanskohercegovačkog iseljeništva.\nPosredstvom portala bit će osigurano učešće iseljenika u kreiranju javnih politika u nadležnosti Ministarstva i drugih institucija te će biti objavljivane informacije o poslovnim prilikama kao i javni pozivi sa informacijama o mogućnosti finansiranja projekata ili apliciranja za grant sredstva.\n© 2019 Općina Ljubuški - Dobrodošli u srce Hercegovine


Indeks percepcije korupcije: Srbija na 96. mestu od 180 zemalja - European Western Balkans\nIndeks percepcije korupcije: Srbija na 96. mestu od 180 zemalja\nAutor EWB 25. 01. 2022.\nBEOGRAD – U 2021. godini prema Indeksu percepcije korupcije međunarodne organizacije Transparensi Internešenal, Srbija nije ostvarila napredak u oblasti korupcije u javnom sektoru te tako kao i prethodne godine beleži 38 poena i nalazi se na 96. mestu od ukupno 180 zemalja, poručeno je danas tokom online konferencije “Predstavljanje najznačajnijeg globalnog rangiranja zemalja po percepciji korupcije – CPI 2021: Gde je Srbija na listi?”, organizovanoj od strane Transparentnosti Srbija.\nNa konferenciji su predstavljeni rezultati i rangiranje Srbije prema Indeksu percepcije korupcije za 2021. godinu, kao i osnovni problemi i faktori koji su uticali na ovogodišnji skor Srbije u oblasti borbe protiv korupcije. Učesnici konferencije ukazali su na glavne prioritete u borbi protiv korupcije, glavne trendove u svetu i regionu, kao i gde se Srbija nalazi u poređenju sa prethodnim godinama i sa drugim zemljama.\nSrbija je na 96. mestu zajedno sa Argentinom, Brazilom, Indonezijom, Lesotom i Turskom i beleži pad od 2 mesta niže u odnosu na prethodnu godinu kada se našla na 94. mestu. Sa takvim indeksom, ona spada u grupu zemalja sa veoma rasprostranjenom korupcijom\nRadmila Vasić, članica Upravnog odbora Transparentnost Srbija objasnila je značaj merenja korupcije s obzirom na upotrebu konačnih rezultata tih istraživanja u cilju njene stagnacije. Ona objašnjava da iako postoje različita kredibilna istraživanja i druga sredstva, rezultati Indeksa percepcije korupcije imaju veliki autoritet, ne samo u akademskom smislu već i za praktično delovanje.\n„Indeks percepcije korupcije omogućava uporedni pregled pre svega stanja korupcije u jednoj zemlji iz godine u godinu, dakle kroz vreme. Dalje omogućava uporedni pregled stanja korupcije u srodnim državama u geografskom, ekonomskom i političkom smislu i najzad uporedni pregled odnosa onih država koje su članice EU i onih koje se trude i nastoje da to budu“, rekla je ona.\nOna je dalje predstavila rezultate Srbije za ovu godinu.\n„Srbija ima 38 od idealnih 100 poena, kao i prošle godine. Ona je 96 od 180 rangiranih zemalja, i to je zapravo najlošiji rezultat u poslednjih 10 godina. Drugim rečima ili sasvim jednostavno u zemlji Srbiji je veliki obim korupcije“, rekla je Vasić.\nDodaje da ono čemu ovo istraživanje koje sprovodi Transparensi Internešenal još služi jeste istraživanje uzroka koji su doveli do nezadovoljavajućeg ranga, da bi se na osnovu tih uzorka utvrdile i preporučile mere za suzbijanje korupcije. Pored pandemije, globalnog fenomena koji nije pogodio samo Srbiju, uzroci su još i slabost institucija, kao i kako navodi izborna igranka i dugotrajno predizborno uvežbavanje koraka.\nBojana Medenica, izvršna direktorka Transparentnost Srbija, predstavila je detaljnije rezultate koja je postigla Srbija, ali i druge zemlje iz regiona i sveta.\n„Kada pogledamo rezultate za 2021. godinu, rangirano je ukupno 180 zemalja i teritorija kao i godinu dana ranije. Srbija je u ovoj godini plasirana na 96. mestu sa ocenom 38 i i dalje se smatra zemljom u kojoj je nivo korupcije izrazito visok. Ovo mesto delimo sa još 5 zemalja i to su Argentina, Brazil, Indonezija Lesoto i Turska“, objasnila je ona.\nMedenica dodaje da kada pogledamo unazad poziciju Srbije na ovoj listi u proteklih 10 godina dolazi se do zaključka da je ovo njena najlošija pozicija i da Srbija stagnira čitavu deceniju te sa sadašnjim rezultatom Srbija je u grupi zemalja sa raširenom korupcijom.\n„Ovogodišnji rezultat nas još jedanput smešta ispod 5 poena ispod svetskog proseka koji je i ove godine 43, 19 poena ispod proseka našeg kontinenta, Evropa ima prosek 57 i čak 26 poena ispod proseka onog dela Evrope čiji deo želimo da postanemo, dakle Evropska Unija koja prosek 64“, rekla je Medenica.\nNemanja Nenadić, programski direktor Transparentnost Srbija govorio je o razlozima koji su uticali na nepovoljno stanje u oblasti korupcije u Srbiji koje postoji već duži vremenski period, praktično u čitavoj deceniji.\n„Pored navedenih razloga istakao bih još jedan primer koji nam je bio veoma blizak tokom prethodnih nekoliko meseci, a to je ne samo odsustvo političke volje, tzv. političke volje da se zakoni primene, već vrlo jasno pokazivanje političke volje da se zakoni ne primene“, navodi Nenadić.\nObjasnio je da je nedavno došlo do susretanja sa ovim problemom, prilikom havarija najvećem javnom preduzeću, Elektroprivredi Srbije, koji su ukazali na nezakonito vršenje funkcije vršioca dužnosti direktora, kao i na grešku Vlade koja nije imenovala profesionalno lice godinama.\n„Imamo još jednu godinu koja je prošla i u kojoj očigledno nismo imali dovoljno aktivno javno tužilaštvo spremno da ispita sve sumnje u moguću korupciju i kao rezultat dolaze i neke kritike recimo iz godišnjih izveštaja EU da nema napretka kada je reč o borbi protiv korupcije na visokom nivou i tome slično. Videćemo hoće li ova najavljena reforma pravosuđa koja bi trebalo da proizađe iz ustavnih promena doneti ikakve promene u tom pogledu“, zaključio je on.\nIndeks percepcije korupcije (Coruption Perception Index – CPI) predstavlja najznačajnije rangiranje zemalja po prisustvu korupcije u javnom sektoru. Rangiranje se sprovodi na osnovu istraživanja koje sprovodi vodeća antikorupcijska organizacija na globalnom nivou, Transparensi Internešenal. Istraživanje obuhvata 180 zemalja i teritorija koje se rangiraju na skali od 100 (veoma ‘čiste’) do 0 (veoma korumpirane).\nBojana MedenicaIndeks percepcije korupcijeNemanja NenadićRadmila VasićTransparentnost Srbija


DRUGO MESTO NA DRŽAVNOM PRVENSTVU ZA ODGAJIVAČNICU BOGHAUS | ZR KLIK\nDRUGO MESTO NA DRŽAVNOM PRVENSTVU ZA ODGAJIVAČNICU BOGHAUS\nProteklog vikenda, na terenima vojne ustanove Morović pokraj Šida, održano je Državno prvenstvo Srbije za pse rase Nemački ovčar za 2016. godinu u organizaciji Kinološkog saveza Republike Srbije. U konkurenciji od preko 200 pasa ove plemenite rase, svoje pse, izložili su i naši sugrađani, Zoran i Dragiša Bogaroški, vlasnici odgajivačnice BOGHAUS.\n-“ Ove godine, na Državnom prvenstvu, prezentovali smo 5 pasa iz našeg odgoja, i ostvarili smo veoma zapažene rezultate. 3 psa je ostvarilo plasman na pobedničkom postolju u svojim starosnim kategorijama, a odgajivačnica je zauzela visoko 2. mesto u ukupnom plasmanu odgajivačkih grupa. Tako smo uspeli da održimo višegodišnji kontinuitet i da već sedmu godinu za redom, naša odgajivačnica bude plasirana među 3 najbolje odgajivačke grupe na Državnom prvenstvu Srbije“ – rekao je Zoran, za internet portal ZRklik.


Nastavlja se borba za dve nove fabrike: Vučević otkrio koji su novi projekti u trećem mandatu! | Najnovije vesti - Srbija danas\n22.09.2020. • 11:53 Srbija Danas/RTS\nGlavni ciljevi su izgradnja četvrtog mosta, rekonstrukcija Spensa, prečistač otpadnih voda\nMiloš Vučević, dosadašnji gradonačelnik Novog Sada, treći put je izabran na tu funkciju. Kaže da nastavlja da radi ono što su bili zadaci i u prethodnom periodu.\nGlavni ciljevi su izgradnja četvrtog mosta, rekonstrukcija Spensa, prečistač otpadnih voda. Nastavlja se borba za dve nove fabrike, iz Nemačke i Japana.\nPRAVOSLAVCI DANAS PROSLAVLJAJU SVETOG JOAKIMA I ANU: Običaj je da se na ovaj dan nešto daruje, a evo i zašto\nVučević kaže da je veliki plan izgradnja četvrtog mosta, koji bi trebalo da rastereti zapadni pritisak saobraćaja u Novom Sadu i rekonstrukcija Spensa. Nastavlja se borba za dve nove fabrike, iz Nemačke i Japana.\nVučević kaže da je veliki plan izgradnja četvrtog mosta, koji bi trebalo da rastereti zapadni pritisak saobraćaja u Novom Sadu i rekonstrukcija Spensa.\nPrema njegovim rečima visoko su pozicionirani i projekti regionalne deponije, da se konačno reši pitanje komunalnoh otpada i izgradnja centralnog prečistača optpadnih voda.\n-Time bi zaokružili tu komponentu koja je veoma bitna u tretmanu svega onoga što utiče na kvalitet vazduha i vode u gradu, istče Vučević.\nGradonačelnik Novog Sada kaže da se bore za dve nove fabrike, jednu iz Nemačke i jednu iz Japana.\nGospodin Seki, drugi čovek "Nideka" bio je u poseti kod predsednika Aleksandra Vučića i predsednika pokrajinske vlade Igora Mirovića i obišao je industrijsku zonu "Sever 4". Oni odlučuju između nekoliko gradova u Evropi i mi se nadamo da će to biti Novi Sad", ističe Vučević.\nDodaje da je druga fabrika jedna divizija "Kontinentala".\n-To su sve osetljiva pitanja jer su oni u fazi donošenja odluka. Time bi potpuno rešili ekonomsku poziciju grada, ali to nije samo priča za ovaj grad nego i Temerin, Titel, Žabalj, Beočin, Sremske Karlovce, Bač, Bačku Palanku, praktično ceo južnobački okrug, naglasio je Vučević.\nPo prvi put Novi Sad ima stopu nezaposlenosti ispod šest posto.\n-Prvi put kad sam biran 2012. godine u gradu je bilo 130.000 zaposlenih a danas skoro 158.000. To su rezultati koji mi daju za pravo da verujem da ćemo izdržati i ovaj period iza i ispred nas u smislu kovida, poručuje gradonačelnik Novog Sada.\nVučević veruje da za dve do tri godine može da se počne sa gradnjom mosta.\n-Izgradnja mosta je veliki projekat. Čeka nas rešavanje svih onih ne toliko interesantnih a nužnih uslova kao što su imovinsko-pravni odnosi, izrada projekta, arhitektonska rešenja, idejni projekti, objašnjava gradonačelnik.\nNa pitanje da li zna ko će biti novi premijer Vučević kaže da nije adresa za odgovor na to pitanje. Dodaje da se trudio da ne komentariše medijske spekulacije da će on biti na mestu predsednik vlade.\n-Prija i čast vam je kad predsednik republike kaže da ste mu jedan od najbližih saradnika i da računa na saradnju sa vama. Konkretno niko nikada sa mnom nije razgovarao o drugoj poziciji, istakao je Vučević.\nVeruje da ćemo Vladu imati u prvih desetak dana oktobra.


04.06.2013. / 11:53\nISTOČNO SARAJEVO, Vlada Republike Srpske odlučna je da u što kraćem periodu riješi situaciju u preduzećima “FAMOS – Fabrika motora Sarajevo” na Palama i Istočnoj Ilidži, izjavio je vršilac dužnosti direktora Javnog preduzeća “Nikola Tesla” Dragan Vučetić.\n“Na sjednici, održanoj 29. maja, Vlada Republike Srpske zadužila je Javno preduzeće ‘Nikola Tesla’, čiji je Vlada i osnivač, da sačini plan za rješavanje problematike u privrednom društvu “Famos – Koran” Pale, uključujući i ‘Famos – Istočno Sarajevo’. Iz ove odluke Vlade Srpske jasno se vidi njena odlučnost da u što kraćem periodu riješi situaciju u navedenim preduzećima”, rekao je Vučetić.\nOn je naglasio da je Privredno društvo “Nikola Tesla”, u procesu razvoja i proizvodnje električnog automobila i provođenja strateškog programa razvoja tekstilne industrije u Republici Srpskoj, u toku prošle i ove godine, organizovalo tim najboljih stručnjaka u regionu iz mašinske, elektrotehničke, pravne i ekonomske struke.\n“Osim toga, u našim stalnim kontaktima sa njemačkom i svjetskom industrijom upoznajemo potrebe međunarodnog tržišta, tako da smo u mogućnosti da tehnički i ekonomski analiziramo Prijedlog elaborata koji je na zahtjev Vlade izradio stečajni upravnik preduzeća ‘Famos – Koran’ Pale, da ga predložimo Vladi kao moguće rješenje ili, ako se pokaže da se njime ne rješava problematika, da ponudimo alernativna rješenja”, objasnio je Vučetić.\nOn je naglasio da je suština proizvodnje da se zadovolje potrebe tržišta po kvalitetu, kontinuitetu i cijeni. “U slučaju ‘Famosa’, koji posjeduje specijalne mašine za obradu bregastih osovina i druge mašine specijalne namjene, postoji potreba tržišta za proizvodima koji se mogu raditi na tim mašinama”, istakao je Vučetić.\nŠto se kvaliteta radne snage tiče, Vučetić kaže da se lično uvjerio da su radnici i inženjeri iz bivše Jugoslavije veoma cijenjeni i uspješni u inostranstvu i da je mišljenja da u Republici Srpskoj ima dovoljno stručnih majstora koji mogu zadovoljiti kvalitetom rada čim im se za to ukaže prilika.\n“Potrebni su veliki i sinhronizovani napori države, lokalne zajednice i svakog pojedinca da bi se pokrenula i održala proizvodnja u ovako velikim sistemima kao što je ‘Famos’. Veliki sistemi su, međutim, neophodni za uspješno funkcionisanje privrede. Da bi uspješno nastupali na globalnom svjetskom tržištu, neophodna je i sinhronizacija djelovanja preduzeća u Republici Srpskoj, BiH, pa čak i zemljama regiona”, ocijenio je Vučetić.\nRadi toga, kaže on, zajedno sa gradom Banjaluka, Privredno društvo “Nikola Tesla” pokreulo je operativnu realizaciju Tehnološkog parka u Banjaluci, u kome će za sva preduzeća u Republici Srpskoj biti koncentrisan razvoj novih proizvoda i tehnologija.\n“Na ovaj korak smo se odlučili, jer u svim našim preduzećima postoji dovoljan broj majstora za operativnu proizvodnju, ali je svako preduzeće ponaosob premalo da bi se bavilo razvojem. Banjaluka kao univerzitetski centar sa Tehnološkim parkom, u kome će biti naseljeni razvojni kapaciteti primijenjene tehnologije, biće motor razvoja privrede i nove industrijalizacije u Republici Srpskoj”, istakao je Vučetić. Srna\nTagovi: dragan vuceticfamostopvaznovlada rs


Očekuje se rast prodaje "fableta" - Bum Sport Music Radio | Bum Sport Music Radio\nDanas kišovito i vetrovito\nAntić: Nema alternative za ruski gas\nOčekuje se rast prodaje “fableta”\nPo grupi specijalizovanoj za tehnologiju IDC, uređaji “fableti” – nešto između tableta i pametnog telefona, sa ekranima većim od 14 santimetara, predstavljaće oko 40 odsto od 1,5 milijardi pametnih telefona prodatih 2017. godine, a taj udeo treba da dostigne više od 50 odsto 2019. godine.\nUkupno tržište pametnih telefona beleži skroman rast od oko tri odsto godišnje, čime će ukupna prodaja dostići 1,7 milijardi komada 2021, godine, prema analitičarima grupe IDC.\n“Fableti” su predstavljali samo jedan odsto ukupne prodaje pametnih telefona 2012. godine, a sada blizu polovine, rekao je analitičar grupe IDC Rajan Rajt. On je rekao da ljudi sve više gledaju video, igraju igre, prate društvene mreže i koriste druge aplikacije pametnih telefona, zbog čega je veličina ekrana jedan od glavnih kriterijuma za izbor pri kupovini.\nUkazao je da je to slučaj sa kupcima Eplovog “ajfona”, čiji uređaji sa velikim ekranom treba da predstavljaju 41 odsto prodaje 2017. godine i najmanje 50 odsto 2018. godine. Posledica je da uređaji s velikim ekranima i skuplji podižu prosečnu cenu pametnih telefona.\nNajnoviji modeli Samsunga, Epla, Gugla, El-Džija (LG) i drugih koštaju po više od 850 dolara, ali to kupci prihvataju, neki samo da bi imali najnoviji model u džepu, navodi IDC. Cena prosečnog modela pametnog telefona treba da poraste na 317 dolara 2021. godine, dok je 2016. bila 272 dolara.\nIDC procenjuje da će uređaji sa operativnim sistemom “Androdid” (Gugl) dostići 85,1 odsto tržišnog udela već ove godine, i stagnirati sa 85,3 odsto 2021. godine.


Vesić: Deo od Ulice Pere Velimirovića do Košutnjaka gotov do proleća (Foto) - Informer\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić obišao je danas radove na rekonstrukciji Bulevara patrijarha Pavla i najavio da će potez od Ulice Pere Velimirovića do Košutnjaka, koji se trenutno radi, biti završen do proleća sledeće godine, a da se očekuje da će do proleća 2022. godine bulevar biti spojen sa Mostom na Adi\nVesić je novinarima, nakon obilaska radova, rekao da je rekonstrukcija Bulevara patrijarha Pavla jedan od najkompleksnijih projekta u Beogradu koji je počeo pre nekoliko godina izmeštanjem korita Topčiderske reke, što je bilo neophodno kako bi počela rekonstrukcija saobraćajnice koja podrazumeva njeno proširenje.\nPojasnio je da se sada radi potez od Ulice Pere Velimirovića do Košutnjaka, dužine 1,8 kilometara, i da je počelo izlivanje tramvajskih baštica.\nDodao je da će sa obe strane tramvajskih baštica biti po dve saobraćajne trake što znači da će Bulevar patrijarha Pavla biti proširen i umesto dve, imati ukupno četiri saobraćajne trake.\nNajavio je da će potez od Ulice Pere Velimirovića do Košutnjaka biti završen do proleća naredne godine i dodao da je u međuvremenu počelo projektovanje dela od Košutnjaka do Mosta na Adi.\n"Kada budemo završili projektovanje odmah krećemo u tender za izgradnju. Grad je obezbedio novac i nadamo da ćemo do proleća 2022. godine spojiti Most na Adi sa ovim bulevarom", rekao je Vesić.\nNaveo je da će i Ulica Pere Velimirovića biti proširena i imati četiri trake, kao i ulice Borska, Save Maškovića i Crnotravska.\n"Radimo petlju prema autoputu tako da će sa Mosta na Adi preko četiri trake kroz Bulevar patrijarha Pavla i ulice Pere Velimirovića, Borsku, Crnotravsku i Save Maškovića moći da se dođe do autoputa što je ravno izgradnji obilaznice oko Beograda", rekao je Vesić.\nKako je dodao, da bi posao u potpunosti bio završen Direkcija za građevinsko zemljište i izgradnju grada Beograda nastavlja projektovanje od Ulice Pere Velimirovića prema Kapitol parku kako bi i građani Vidikovca, preko Bulevara patrijarha Pavla, mogli brzo i lako da dođu u drugi deo grada. Vesić je rekao da je po završetku radova na izgradnji Mosta na Adi uloženo dosta novca i da treba još da se ulaže kako bi taj most bio u punoj funkciji.\n"Kada je Most na Adi napravljen, prvo smo morali da radimo pristupnu saobraćajnicu prema Tošinom bunaru, na šta je potrošeno više od 25 miliona evra. Za ''puštanje'' tramvaja preko mosta izdvojeno je oko 20 miliona evra, a sada radimo ovu saobraćajnicu koja će koštati više od 50 miliona evra. Potom treba graditi tunel kroz Topčider koji će koštati oko 100 miliona evra", naveo je Vesić.\nIstakao je da je rekonstrukcija Bulevara patrijarha Pavla, koji će imati četiri saobraćajne trake, važna i sa aspekta bezbednosti saobraćaja.\n"Na ovakvoj ulici biće mnogo manje saobraćajnih nezgoda, ljudi će brže stizati na odredišta i biće mnogo manje problema u saobraćaju", rekao je Vesić i zahvalio MUP-u na saradnji u ovom projektu.\nGoran Vesić zamenik gradonačelnika beograda košutnjak ulica pere velimirovića


Na svijetu nema dovoljno ljudi za sve potrebne poslove – The PRESTIGE\nNiko ne može znati odgovor na pitanje šta će biti s ljudima jednom kada roboti i vještačka inteligencija masovno počnu preuzimati poslove koje danas većinom rade ljudi. Predsjednik Y Combinatora Sam Altman smatra kako će vještačka inteligencije ljudima ukrasti brojne poslove, no razvoj robotike i vještačka inteligencije otvoriće neke nove mogućnosti i stvoriće se neki nove i zanimljivije poslove koje će ljudi moći da rade.\n“Brojna zanimanja će nestati i više se neće vratiti“, prenijeli su na Biznis Insajderu njegov komentar iz jednog nedavnog intervjua u kojem je Altman objašnjavao kako je vještačka inteligencija već sada bolja u nekim poslovima u odnosu na ljude, a kao primjer izdvojio je radiologiju – “ljudski radiolozi danas su puno gori od kompjuterskih radiologa”.\nDok mnogi strahuju od nadolazećeg i realnog scenarija u kojem će na roboti ukrasti poslove, čini se kako osnivač i izvršni direktor Amazona te najbogatiji čovjek na svijetu Džef Bezos smatra ne samo da ne treba da se plašimo od scenarija u kojem će roboti raditi ljudske poslove, već je takav scenario i poželjan. Naime, u nedavnom razgovoru s Altmanom, Bezos je rekao kako trenutno na svijetu nema ni približno dovoljno ljudi za sve potrebne poslove tako da bi neko trebalo da”uskoči” na mjesto ljudi, a to su naravno, roboti.\n“Bilo bi super kada bi svaki student imao svog učitelja, bilo bi super kada ne bi bilo čekanja u doktorskim ordinacijama te kada bi bilo dovoljno doktora na raspolaganju za sve”, smatra Altman, a upravo takav scenario mogla bi omogućiti vještačku inteligenciju, odnosno roboti. Dok će oni obavljati ponavljajuće i automatizovane poslove, otvoriće se veći prostor upravo za ovakve poslove poput učitelja i doktora u kojima će ljudi imati vremena da se posvete se drugim ljudima.\nPopusti i praznici pogurali prodaju automobila u SAD\nXiaomi tužio Pentagon i ministarstvo finansija SAD\nPrva pobjeda Katara: Avioni ponovo lete


Nacionalna organizacija za žene pružila podršku Hilari Klinton\nNacionalna organizacija za žene, koja sebe smatra najvećom organizacijom feministkinja u zemlji, sa više od pola miliona članica, pružila je podršku Hilari Klinton. Ta podrška bi mogla da joj pomogne da stekne još veću podršku medju ženama biračima i liberalnim demokratama dok se nadmeće sa nekoliko rivala za demokratsku predsedničku nominaciju 2008. godine. Senatorka Klinton je bila medju nekoliko demokratskih kandidata koji su se obratili učesnicima konvencije članova sindikata graditelja u Vašingtonu:\n”Obnovićemo obećanje ove velike nacije i kada se sastanem sa vama na tom kratkom putu od Bele kuće 2009. godine moćićemo da kažemo - Amerika se vratila na pravi put.“\nNajnovija anketa lista USA Today i organizacije Galup pokazuje da Hilari Klinton vodi pošto ima podršku od 35 posto demokrata. Iza nje je senator iz Ilinoja, Barak Obama sa 22 posto. Obama se takodje obratio članovima sindikata i obećao da će, ukoliko bude izabran naredne godine, povećati broj Amerikanaca koji imaju zdravstveno osiguranje.\n”Vreme je da imamo univerzalnu zdravstvenu negu u ovoj zemji i jedna od stvari koje obećavam je da ćemo do kraja mog predsedničkog mandata imati univerzalnu zdravstvenu negu za svakog Amerikanca u zemlji. To je već davno trebalo da se desi. Mi znamo da to možemo da postignemo.“\nNedavna anketa organizacije USA Today - Galup ukazuje da je bivši potpredsednik Al Gor na trećem mestu sa podrškom 17 odsto potencijalnih birača. Gor je više puta ponovio da nema planove da se kandiduje za predsednika na izborima iduće godine. Bivši senator iz Severne Karoline, Džon Edvards, je na četvrtom mestu i anketa pokazuje da on ima podršku 14 odsto potencijalnih birača, što je nekoliko procenata više u odnosu na prošli mesec. Edvards je nedavno saopštio javnosti da se kod njegove supruge Elizabet ponovo javio rak, ali je rekao da ipak ostaje u trci za predsedničku nominaciju demokratske stranke. Ankete i većina političkih stručnjaka već ukazuju da je senatorka Klinton jasni favorit medju demokratama. Medjutim, analitičar Džon Fortije iz Instituta American Enterprise rekao je za Glas Amerike da je Barak Obama i dalje važan faktor u demokratskoj trci:\n”Još uvek mislim da će kandidat demokratske stranke biti Hilari Klinton. Medjutim, ako joj glavni protivkandidat bude Barak Obama i ako se demokrate osećaju tako samouverenim kao danas, oni bi mogli da odluče da glasaju za Obamu uprkos njegovom nedostatku iskustva, jer se protivio ratu u Iraku od samog početka.“\nU trci za nominaciju republikanske stranke, najnovija anketa ukazuje da je bivši gradonačelnik Njujorka Rudi Djulijani u vodjstvu. Iza njega su senator iz Arizone Džon MekKejn i bivši senator iz Tenesija Fred Tompson. Tompson kaže da razmatra mogućnost kandidature za predsednika i da bi mogao biti sjajan kandidat, jer je poznat široj javnosti i po svojim ulogama na filmu i televiziji.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: Za pola godine prihodovali 9 miliona eura\nOPŠTINA TIVAT 13. 08. 2019. 10:53 >> 10:57 0\nZa pola godine prihodovali 9 miliona eura\nOpština Tivat je za prvih šest mjeseci ove godine ostvarila ukupni prihod od 9 miliona, a zabilježila je rashod od 6,5 miliona eura. Od planiranih budžetskih sredstava ostvareno je 40.17 odsto prihoda, a rashoda 28,94 odsto, navedeno je u Informaciji o ostvarenim prihodima i rashodima opštine Tivat od 1. januara do 30. juna koja će se na narednoj skupštinskoj sjednici 20. avgusta naći pred odbornicima.\nNajveće stavke rashoda u prvih pola godine tiču se kapitalnih izdataka od 3,1 milion eura koji su ostvareni 24,36 odsto i bruto zarade i doprinosi na teret poslodavca 1,5 miliona eura koje su ostvarene u iznosu od 45,55 odsto.\nOd kapitalnih izdataka najveći iznos – 1,6 miliona eura ili 40,47 odsto realizovano je na ime izdataka za infrastrukturu opšteg značaja- Ugovorene, a nerealizovane obaveze iz prethodnog perioda.\nMeđu najslabije realizovanim stavkama su Izdaci za lokalnu infrastrukturu- vodovod i kanalizacija gdje je potrošeno svega 1.024 eura.\nU Sekretarijatu za finansije i lokalne javne prihode objašnjavaju da je razlog za malo izvršenje od 0,51 odsto planiranih sredstava zbog plaćanja obaveza koja dospijevaju u drugoj polovini godine.\nVisoko ostvaranje među rashodima od 84,15 odsto ima i otplata duga Turističke organizacije za PAM po presudi Apelacionog suda.\nOpština je u prvih šest mjeseci od planiranih 117.000 isplatila 98.460,54 eura.\nMeđu kapitalnim izdacima izvršenje od 99 odsto bilježi isplata od 357.000 eura na ime izmirivanja obaveza po osnovu ugovora sa Komunalnom Kotor na ime Azila , po okončanoj situaciji Asfalt – beton gradnje DOO za izvedene raove na asflatiranju saobraćajnice prema Radovićima, po okončanoj situaciji GKM DOO za izvedene radove na rekonstrukciji sale DTV Partizan.\nManje izvršenje kapitalnih izdataka za lokalnu infrastrukturu od 15,94 odsto, u Sekretarijatu za finansije pravdaju time što realizaciju projekata očekuju tokom druge polovine godine (MR2, kružni tokovi).\nManje izvršenje izdataka za uređenje zemljišta od plana dinamike trošenja sredstava objašnjavaju tim da su toku dogovori sa investitorima na lokacijama koji su predmet eksproprijacije(saobraćajnica Pod Kuk, saobraćajnica Gornje Seljanovo.\nKod prihoda dominiraju prenesena sredstva iz prošle godine od 3.895.563,96 eura i opštinski porezi 2.725.591,70 eura.\nTivat uskoro dobija prvi fudbalski teren


Vesti online / Vesti / Srbija / Nastavlja se rat: Ljimaj odbrusio Erdoganu\nKosovski vicepremijer i lider Socijaldemokratske inicijative (NISMA) Fatmir Ljimaj, oštro je reagovao na pretnje koje je kosovskom premijeru Ramušu Haradinaju uputio predsednik Turske Redžep Tajip Erdogan, prenosi prištinski mediji.\nKosovo nije ničiji vazal: Fatmir Ljimaj\n* Erdogan preti Haradinaju: Srušiće te moja kosovska braća!\n- Nijedan lider, nijedna zemlja, ma koliko moćna bila, ne može da upravlja nama - rekao je Ljimaj.\nOn tvrdi da je Haradinaj prilikom smene ministra kosovske policije i šefa tajne službe "samo primenjivao zakon" i da "predsedniku Turske treba da bude jasno da je Kosovo iskazalo prijateljsvo prema Turskoj, ali da neće menjati prijateljstvo za vazalski odnos".\nErdogan je juče upozorio Haradinaja da će morati da preuzme odgovornost za upravljanje situacijom sa deportovanim Turcima, preneo je prištinski list "Koha ditore".\nSRBIJA Zašto su deportovani turski državljani sa Kosova?


Petnaestominutni aplauz Kusturici u Havani - Sputnjik Srbija\n21:15 09.12.2018 (osveženo 21:18 09.12.2018) Preuzmite kraći link\nTa velika kulturna manifestacija, nastala pre 40 godina, ovog puta je okupila velike svetske autore, a čast da otvori festival imao je film proslavljenog svetskog režisera Emira Kusturice „El pepe — jedan superioran život“, portret bivšeg predsednika Urugvaja Hozea Muhike.\nPetnaestominutni aplauz prisutnih zvanica bio je najbolja potvrda koliko je život tupamarosa, revolucionara i predsednika, kog su njegovi sugrađani ispratili dok je predavao predsedničku lentu, koji su plakali i aplaudirali baš kao i publika u sali.\nToplom prijemu tog filma prisustvovao je proslavljeni reditelj Emir Kusturica, koji je izjavio za Srnu da je bio na mnogim festivalima, ali da nikada nijedna publika nije sa ovolikom osetljivošću i ne skrivajući suze ispratila neki od njegovih ranijih filmova.\n„Da li je to zbog odlaska poslednjeg predsednika koji je plaćao benzin na pumpama, nije uzimao platu da bi izgradio 15.000 stanova, smanjio sirotinju sa 29 na 11 odsto u Urugvaju? Da li je to bio pogled u idealizam rođen u prošlom veku ili nagoveštaj da će ponovo doći vreme utopije i njene primene u socijalne obrasce? Ne znam, ali mi je jasno da će ljudi uvek obožavati predsednike koji ih nisu pljačkali i koji su se, barem jednokratno, izborili za socijalnu pravdu“, istakao je Kusturica u izjavi za Srnu.\nfilm, Hose Muhika, Emir Kusturica, Havana, Urugvaj, Kuba, Srbija


Izvor: Glas Amerike arhiva vesti 05.08.2017 - Naslovi.net\nGlas Amerike 05.08.2017\nObezbeđivanje petrohemijskih postrojenja i čuvanje hemikalija da ne bi dospeli u ruke terorista, bile su teme razgovora na nedavnom Samitu za bezbednost hemijskog sektora održanog u Hjustonu, u saveznoj državi Teksas. Stručnjaci za bezbednost kažu… »\nMikro-stanovi su novi trend u dizajnu zapadnih gradova gde prelazak iz većih u manje stambene prostore postaje statusni simbol. Međutim, u Aziji, mali stanovi nisu trend već životni stil. U Hong Kongu, gradu koji važi za jedan od najskupljih na svetu… »\nOperacije mozga na 3D modelima\n3D modeli u prirodnoj veličini, koje koriste holivudski studiji za stvaranje vizuelnih efekata, takođe mogu da služe kao rekviziti za hirurge koji izvode komplikovane operacije. Lekari na univerzitetu Džons Hopkins u Baltimoru u Merilendu, kažu da… »\n05.08.2017 Glas Amerike, kategorije


INZ -protivepidemijska dezinfekcija u svim općinama ZDK – Radio Olovo\nPočetna/Olovo/Aktuelno/INZ -protivepidemijska dezinfekcija u svim općinama ZDK\nInstitut za zdravlje i sigurnost hrane (INZ) u naredna tri mjeseca, će na osnovu Zaključka Vlade Zeničko-dobojskog kantona, provoditi obaveznu protivepidemijsku dezinfekciju na području svih općina i gradova Zeničko dobojskog kantona.\nOve mjere su u skladu sa Programom provođenja obavezne protivepidemijske dezinfekcije na području ovog kantona, za period maj-avgust, a provodit će se u skladu sa utvrđenim Operativnim planom.\nObaveza svih javnih i privrednih subjekata, vjerskih zajednica i kućnih savjeta zgrada na području kantona je da službenim osobama javne ustanove Institut za zdravlje i sigurnost hrane omoguće da nesmetano provedu navedene mjere.\nInstitu za zdravlje i sigurnost hrane stoji na raspolaganju i za realizaciju ostalih mjera kako bismo zajedno obezbjedili siguran i bezbjedan rad i poslovanje.\nOD PONEDJELJKA 1.JUNA OPĆINSKE SLUŽBE U PUNOM RADNOM VREMENU


U Rimu zabranjen vatromet tokom dočeka Nove godine 31.12.2018\nZabrana upotrebe vatrometa i petardi odnosi se na celu rimsku regiju, a ne uključuje zabranu manjih prskalica koje nisu rizična kategorija.\nIstorijski tepih, težak tri tone, opran je nakon 120 godina 30.12.2018\nTepih je opran u specijalnom bazenu i biće poslat na restauraciju.\nMichelle Obama najomiljenija osoba u 2018. godini 29.12.2018\nMeđunarodna istrazivačka kompanija Gallup objavila je rezultate istraživanja prema kojima je ovogodišnja najomiljenija žena u Americi Michelle Obama, supruga bivšeg američkog predsednika Baracka Obame.\nU prvih 11 meseci oboren rekord u broju stranih turista 28.12.2018\nTurska je u prvih 11 meseci ove godine sa povećanjem od 22,25 posto ugostila 37 miliona 537 hiljada 696 stranih turista.\nTurska: Palata Ishak-paše u zimskom ruhu oduševljava posetioce (FOTO) 26.12.2018\nGradnja palate smeštene na nadmorskoj visini 1.900 metara, počela je 1685., a završena gotovo vek kasnije.\nTurska prestonica pod snežnim prekrivačem (FOTO) 26.12.2018\nUlice i trgovi su, takođe, prekriveni snegom koji komunalne službe užurbano čiste kako bi olakšale odvijanje saobraćaja.


Kelmendi na suđenju negirao krivicu | Kriminal | Al Jazeera Balkans\nVideo of rO7jWaAZcNM\nNa početku suđenja u Prištini za ubistvo i organizovani kriminal, optuženi Naser Kelmendi se izjasnio da nije kriv.\n“Tvrdim da nisam kriv, niti se osećam krivim ni po jednoj tački optužnice. Smatram da je proces montiran u Bosni i Hercegovini. Očekujem da ovaj sud dokaže moju nevinost”, kazao je Kelmendi u Osnovnom sudu u Prištini.\nSuđenje vodi sutkinja EULEX-a Anna Adamska-Gallant iz Republike Češke.\nTužilac, Amerikanac Andrew Hughes, pročitao je optužnicu koja Kelmendija tereti za učešće u organizovanom kriminalu i organizovanju ubistva Ramiza Delalića Ćele, rivala iz druge kriminalne grupe.\nTužioci terete Kelmendija da je rukovodio i nadgledao rad organizovane kriminalne grupe, koja je proizvodila i prodavala opojne narkotike, da je rukovodio uvozom i izvozon narkotika.\nUhapšen na Kosovu po potjernici iz BiH\nOptužnica ga tereti i za neovlašteno posjedovanje 100 kilograma heroina, 150.000 tableta ecstasyja i 2,5 tona anhidrida, sirćetne kiseline.\nReporter Al Jazeere Avni Ahmetaj javlja iz Prištine kako je tužilac Andrew Hughes u uvodnoj riječi kazao da je Fahrudin Radončić, zajedno sa optuženim Kelmendijem, naručio i finansirao ubistvo Ramiza Delalića.\nIme Fahrudina Radončića, bivšeg ministra sigurnosti Bosne i Hercegovine, ne spominje se u optužnici, javio je Ahmetaj.\n„Prema tužiocu, dokazi će pokazati da je nalog za ubistvo Ramiza Delalića došao od Fahrudina Radončića, dok je Naser Kelmendi dobrovoljno prihvatio odgovornost za organizaciju ubistva. U organizaciji ubistva se spominju i sastanci sa nekoliko osoba koje su sakupile novac da bi platili ubicu. Tri osobe iz Srbije, tvrdi tužilac, platile su ubici i njegovom pomoćniku iznos od više od 100 hiljada evra“, kazao je Ahmetaj.\n„Kelmendi, iako uhapšen po crvenoj Interpolovoj poternici koju je izdala Bosna i Hercegovina, nije izručen toj državi jer nema međunarodni sporazum o ekstradiciji sa Kosovom.“\nRadončić, koji je bio kandidat za bošnjačkog člana Predsjedništva BiH na izborima u toj državi u oktobru 2014, kazao za Al Jazeeru u julu te godine da su navodi protiv njega konstruirani i da je riječ o prljavoj predizbornoj kampanji.\nU Prištini, advokat optuženog, Besnik Berisha, kazao je u petak u izjavi za Anadoliju kako je pročitana optužnica ustvari kopirana optužnica koja je nekada postojala u BiH i rekao kako ona predstavlja proizvod izjava kriminalaca osuđenih na duge zatvorske kazne s ciljem da sebi smanje kazne.\n“Vjerujem da će proces biti pravedan, ali problem može biti vrijeme koje neće biti vrijeme koje mi želimo, zato što je većina svjedoka iz BiH”, kazao je Berisha.\nBerisha je potvrdio da u optužnici nije pomenuto niti jedno drugo ime osim imena Nasera Kelmendija.\nKelmendija je u maju 2013. uhapsila Kosovska policija, na osnovu međunarodne potjernice koju su izdale vlasti u BiH i od tada se on nalazi u pritvoru na Kosovu.\nSpecijalno Tužilaštvo Republike Kosova (STRK), pri Osnovnom sudu u Prištini, podiglo je jula 2014. godine optužnicu protiv Nasera Kelmendija.\nIako je Sud Bosne i Hercegovine tražio njegovo izručenje, do toga nije došlo, zato što prema kosovskim zakonima građanin Kosova ne može biti izručen nijednoj državi koja ne priznaje državu Kosovo i s kojom Kosovo nema međunarodni sporazum o izručenju.\nSpecijalno tužilaštvo je navelo i da je 1. juna 2012. Odsjek za trezor Sjedinjenih Američkih Država, Nasera Kelmendija identificirao kao trgovca narkoticima, u skladu sa Zakonom o inostranim šefovima narkotika.\nSuđenje Naseru Kelmendiju počinje u petak\nPotvrđena optužnica protiv Nasera Kelmendija


Ristović: Zašto zloupotrebljavate meru hitnog sazivanja sednice Skupštine grada Zaječara? - Glas Zaječara\nHome Društvo Ristović: Zašto zloupotrebljavate meru hitnog sazivanja sednice Skupštine grada Zaječara?\nRistović: Zašto zloupotrebljavate meru hitnog sazivanja sednice Skupštine grada Zaječara?\nOdbornik pokreta „Pobeda za naš grad“ dr Nenad Ristović upitao je da li je uvođenje nužničkih jama pored septičkih, kao i osvetljavanje javnih površina, i zamene sijalica, stvar za hitnu sednicu i kako će to uticati na bolje zdravlje građana grada na Timoku.\nPredsednik pokreta „Pobeda za naš grad“ dr Nenad Ristović, upitao je zbog čega je danas sednica Skupštine grada Zaječara sazvana po hitnom postupku.\n„Niste nam rekli razlog zbog čega smo se okupili po hitnom postupku. Od ponedeljka u svim medijima, stoji da je grad Zaječar, uz Kragujevac, Pančevo, grad epidemiološka bomba. Da li mi možete pojasniti u kojoj odluci smo uveli mere, koje će uticati na sprečavanje širenja infekcije i na poboljašanje zdravlja građana. Ako ne možete vi da mi to obrazložite, pozivam novinare posle Skupštine grada, održaću konferenciju sa podacima od 1. septembra do danas, kakva je situacija u Zaječaru“.– istakao je Ristović.\nNakon Skupštine grada Zaječara Ristović je održao konferenciju za medije.\nRistović je opet upitao odbornike kao i predsednika Skupštine grada Zaječara, Stefana Zankova, šta je hitno u ovim tačkama.\n„Da li je u Članu 72, bilo po hitnom postupku o osvetljavanju javnih površina, zameni sijalica, i održavanju rasvete staraće se ovlašćeno preduzeće pa zarez, odnosno preduzetnik. Da li je po hitnom postupku bilo uvođenje Člana 80, 81 i 82, gde ste taksativno nabrojali kako će se održavati vašar?“– upitao je Ristović.\nRistović je upitao zašto niko od izvestilaca nije kazao da se menja i kazneni deo gde su do sada kazne bile od 50.000 dinara do milion, a sada su svedene na 80.000 maksimalno.\n„Valjda je red da ovi preduzetnici, koji rade u našem gradu, budu upoznati sa tim“– istakao je on.\nRistović je upitao da li je bitno bilo da sada pored septičkih jama uvedemo i nužničke.\n„Koliko će se to odraziti na zdravlje građana u kovid infekciji“– upitao je Ristović.\nRistović je na kraju izlaganja upitao zbog čega po hitnom postupku nisu doneli Odluku da se izmeni Član 43, gde stoji da nije dovoljeno izlaganje robe ispred objekta, bez obzira na vrstu i količinu robe?\n„Da li su ovo mere koje donosite po hitnom postupku za zdravlje građana?“– upitao je Ristović na kraju izlaganja.\nPodsećamo, Miloš Stojadinović, odbornik i predsednik Demokratske stranke u Zaječaru kazao je da je današnja sednica najavljena po hitnom postupku zbog usklađivanja mera i poboljšanja sprovođenja mera Štaba za vanredne situacije grada Zaječara.\nPrethodni tekstKnjaževac i danas bez novoobolelih od korona virusa\nNaredni tekstNemar ugrožava bezbednost dece: U trafo stanicu ulaze deca


Biznis & finansije 185: Nestašica sirovina i poslovanje – Epidemija poskupljenja - biznis24.rs\nPeriskop6. SITUACIJA U ETIOPIJI PRED PARLAMENTARNE IZBORE: Zvezda padalicaIsti čovek koji je dobio Nobelovu nagradu za mir 2019. godine, koga su pojedini zapadni mediji proglasili za velikog reformatora i vesnika nade, premijer Etiopije Abij Ahmed, sada se u zapadnoj javnosti sve više naziva diktatorom i ratnim huškačem zbog posledica sukoba sa pobunjenicima u etiopskoj pokrajini Tigraj. Etiopija izlazi na parlamentarne izbore u junu kao zemlja koju je građanski rat gotovo podjednako koštao koliko i pandemija.Mada je bilo povremenih nestašica sirovina i prošle godine, posebno u periodu kada je tek proglašeno izbijanje pandemije korona virusa, ove godine situacija se drastično pogoršala. Proizvođači sirovina su potrošili zalihe, a usled nastavka zdravstvene i ekonomske krize, proizvodnja je i dalje usporena. Globalna tražnja veća od proizvodnje, problemi u transportu, nestabilnost na robnim berzama, smanjenje broja dobavljača jer nisu svi mogli da isprate rast cena – samo su deo lančanih poskupljenja koja neminovno utiču i na cene finalnih proizvoda. Privrednici se slažu sa ocenama stručnjaka da je u kratkom roku teško organizovati lokalnu proizvodnju nedostajućih sirovina, a ovakav začarani krug nestašica i poskupljenja repromaterijala sve više utiče na poslovanje i najuspešnijih domaćih proizvođača.10. JAPANSKA POSLA: Prvih hiljadu godina je najteže Japanci su nacija dugovječnih ljudi, ali njihove kompanije su još dugovječnije. Stotinu godina opstanka na tržištu sa razlogom se smatra velikim dostignućem za kompaniju, ali iz japanske perspektive ove firme su praktično startap kompanije, jer najstarija japanska preduzeća posluju u kontinuitetu više od hiljadu godina.8. KAKO JE MONT EVEREST POSTAO VIŠEMILIONSKI POSAO: Plati muški, umri muškiNajviši planinski vrh na svetu, Mont Everest, pretvorio se za relativno kratko vreme od negostoljubive zveri u jako isplativu imovinu. Siromašni Nepal obezbeđuje preko 10% BDP-a zahvaljujući gužvi na ovom tržištu na „krovu sveta“, uključujući sve veći broj bogatih poslovnih ljudi koji osvajanjem vrha „brendiraju“ i sebe i kompaniju. Ali uporedo sa turističkim metežom, raste i broj onih koji umiru pokušavajući da uđu na listu prestižnih.16. PROIZVODNJA DŽEMA I SUVOG VOĆA: Proizvodi slatki, ali ne uvek i posaoProizvodnja džema i suvog voća u Srbiji može biti isplativa, ali iskustva proizvođača pokazuju da velika početna ulaganja ne garantuju brz uspeh, jer su za razliku od prodaje na tezgi, i prepreke veće. I radnici u proizvodnji su na klizavom terenu i nekad imaju sasvim pristojnu zaradu i siguran posao, a nekad rade povremeno i jedva se izbore za minimalac.Biznis12. SKRIVENI TROŠKOVI KUPOVINE: Što je u izlogu, nije i na kasi Na računu jedna, na kasi za plaćanje druga, naravno viša, cena. Zakon je poštovan ukoliko je kupac bio obavešten pre zaključenja kupoprodajnog ugovora, čak i ako je to bilo saopšteno na kasi, neposredno pre plaćanja računa, kažu u Ministarstvu trgovine. Iz organizacija potrošača smatraju da se pojam „prethodno informisanje“ u zakonu često zloupotrebljava.20. DA LI SU NA POMOLU ZAJEDNIČKI PROGRAMI PREDUZETNIKA U TURIZMU: Iz svoje kože se može Srbija će najverovatnije i ove sezone biti „u centru pažnje“ domaćih putnika. Iskustva iz prethodne godine pandemije pokazuju da preduzetnici u turizmu moraju da ponude razuman odnos kvaliteta i cene, ali i još nešto – da se udruže kako bi programi bili što raznovrsniji. Zagovornici saradnje poručuju da sujeta nikome nije donela dobro i da ma koliko da je neko veliki i dobar, u turizmu ne može da opstane sam.18. STRANCI KOJI IMAJU SOPSTVENI POSAO U SRBIJI: Ovde su ljudi drugačiji, čak i poreznici Dok mi domaći poslovni ambijent često opisujemo kao „divlji kapitalizam“, oni koji su došli iz razvijenog kapitalizma i ostali da žive i rade u Srbiji, ovde i dalje prepoznaju tragove socijalizma. Čak i u radu poreznika, „koji nisu toliko strogi“, tvrde sagovornici B&F-a koji su prethodno živeli u zapadnim zemljama, a sada su se odomaćili u srpskim poslovnim vodama.26. PRIPAJANJE MTS BANKE POŠTANSKOJ ŠTEDIONICI: Svi pod jednom kapom Nakon prošlogodišnje privatizacije Komercijalne banke i nedavnog pripajanja mts Banke Poštanskoj štedionici, aduti države na bankarskom tržištu spali su na spomenutog, jednog igrača. Posle dvadesetak godina tranzicije bankarskog sektora, ključno pitanje ostaje da li je država izvukla bilo kakvu pouku iz direktnog angažmana na ovom tržištu.Finansije22. FINANSIJSKI REZULTATI SRPSKE PRIVREDE U 2020. GODINI: Korona nekome majka, a nekome maćeha Uprkos velikim potresima na globalnom i domaćem tržištu zbog posledica pandemije, domaća privreda je prošle godine ostvarila neto dobit od 433.521 miliona dinara, što je rast od 20,7% u odnosu na 2019. godinu. Statistika je potvrdila neke očekivane dobitnike i gubitnike korona krize među privrednim sektorima, ali ima i iznenađenja.32. DA LI ĆE EVROPA MORATI DA FORMIRA SVOJU VERZIJU SUPERLIGE: Ne može i jare i pare Iza burnih reakcija koje je izazvao predlog američke investicione banke JP Morgan da se formira evropska Superliga, stoji sukob dve različite kulture, pa time i dva potpuno suprotna sistema u poslovanju fudbalskih klubova. Sa promenama koje se događaju na svetskom fudbalskom tržištu, Evropa će verovatno morati da formira svoju varijantu Superlige, kao kulturološki i ekonomski kompromis, mnogo promišljeniji od američkog predloga.30. ISPLATIVOST ULAGANJA U SOLARNU ENERGIJU: Koliko košta „Sunce nas je ogrejalo“ Ulaganje u solarno-termalne projekte toplane mogu da otplate za nešto više od deset godina, a nakon tog perioda dobija se gotovo besplatna energija. Privrednici mogu da računaju da će ugradnjom solarnih panela stabilizovati sopstvenu potrošnju i preduprediti turbulencije na tržištu struje. Kupiće električnu energiju plativši odjednom, ali će to učiniti za vreme od preko 20 godina i pri tom platiti 30% realne cene tokom tog perioda.39. UTICAJ PANDEMIJE NA PREHRAMBENE SIROVINE: Prilagođavanje u hodu Bez obzira na razlike u učešću domaćih i stranih repromaterijala koji su neophodni za proizvodnju u određenoj prehrambenoj industriji, kompanijama koje su nastavile neometano da posluju zajedničko je to da su se jako brzo prilagodile novim okolnostima. Korona je pokazala i da na dostupnost kritičnih sirovina u velikoj meri utiče način na koji je preduzeće prethodno poslovalo, od organizacije saradnje sa strateškim dobavljačima, do motivacije zaposlenih da za kratko vreme pronađu nova rešenja.Temat – Nestašica sirovina i poslovanje37. OTEŽANA NABAVKA SIROVINA NIJE SMANJILA UVOZNU ZAVISNOST DOMAĆE INDUSTRIJE: Devize i za tuđi otpad Otežano snabdevanje sirovinama i robom iz inostranstva uticalo je, za sada, najviše na džep potrošača u Srbiji. Ekonomisti smatraju da je teško u kratkom roku organizovati lokalnu proizvodnju nedostajućih sirovina, pogotovo onih koje se po povoljnijim cenama nabavljaju u Kini. S druge strane, kako objasniti da se uvozi čak i otpad za reciklažu, kad bar đubreta imamo na pretek, često i tamo gde mu nije mesto.44. POSKUPLJENJE SIROVINA ZA METALSKU I ELEKTRO INDUSTRIJU: Cene na steroidima Visoka temperatura na tržištu metala, prouzrokovana nestašicama i posledičnim rastom cena, sve više utiče na poslovanje i najuspešnijih domaćih proizvođača u metalskoj i elektroindustriji. Ako ovakvo stanje potraje, neminovno je i poskupljenje finalnih proizvoda i to u trenutku kada sve raste, osim potrošačke moći.42. CENE GRAĐEVINSKOG REPROMATERIJALA U ZALETU: Cigla po cigla – nova kalkulacija Prva godina pandemije korona virusa nije donela značajniji rast cena repromaterijala u građevinskoj industriji. Od početka ove godine, međutim, situacija se drastično menja. &ena repromaterijala koji se koristi za građevinsku proizvodnju raste od pet odsto, koliko je porasla cena cigle, preko 45 odsto za koliko je poskupeo čelik, pa sve do pojedinih izolacionih materijala koji su gotovo udvostručili svoju vrednost, poskupevši za čak 80 odsto.48. AUTOMOBILSKA INDUSTRIJA IZMEĐU PADA PRODAJE I POSKUPLJENJA DELOVA: Domaći pretežno stabilni u svetskom haosu Sada već hroničnu nestašicu IT opreme za automobilsku industriju, sve više prati i nedostatak drugih sirovina i problemi u transportu, pa se sa isporukama pojedinih komponenti kasni i po pola godine. 8prkos velikim poremećajima na globalnom tržištu, automobilske kompanije u Srbiji kažu da za sada uspevaju da posluju relativno stabilno. I dalje se manji deo nabavki završava sa lokalnim dobavljačima, jer se najdeficitarnija elektronika ne proizvodi u Evropi, a brzo preusmeravanje na alternativne dobavljače i tamo gde je to moguće, ne može da se izvede zbog kontrolnih procedura koje traju i po nekoliko godina.46. NESTAŠICE I POSKUPLJENJA SIROVINA ZA PROIZVODNJU GUME I PLASTIKE: Ultimativni test snalažljivosti Prerađivači plastike trenutno su u težoj situaciji od kolega iz gumarske industrije, jer i pored toga što su sirovine poskupele preko 250 odsto, ne mogu da nabave dovoljno polietilena i polipropilena, kažu u Privrednoj komori Srbije (PKS) za B&F. S druge strane, proizvođači gume upozoravaju na poteškoće u dostupnosti prirodnog kaučuka, što itekako zabrinjava, s obzirom na značaj te industrije za spoljnotrgovinsku razmenu Srbije.Intervju54. NENAD BLAGOJEVIĆ, NOVINAR I VLASNIK SAJTA „PRIČE SA DUŠOM“: Iz Srbije s ljubavlju Pre sedam godina, Nenad Blagojević je uradio nešto o čemu mnogi maštaju ali se nikada ne odvaže da to zaista i urade – napustio je siguran posao i počeo da piše za sopstveni sajt. Tražeći interesantne preduzetničke poduhvate i živopisne sagovornike za portal „Priče sa dušom“, proputovao je skoro celu Srbiju. Budući da je turizmolog po struci, odlučio je da svoja iskustva sa ovih putovanja pretoči u vodič pod nazivom „50 najlepših mesta u Šumadiji“. U njemu ne predstavlja samo klasične turističke atrakcije, nego i autentična a široj javnosti nepoznata mesta, kao i nesvakidašnju gastronomsku ponudu Šumadije, poput prasećih bajadera.50. NABAVKA KOMPONENTI ZA PROIZVODNJU DOMAĆE IT OPREME: Kad uvoz preraste u zamku Manjak čipova na tržištu je tek vrh ledenog brega, kažu za B&F domaći proizvođači IT opreme, govoreći o nestašicama sa kojima se suočavaju u nabavci komponenti. Ova grana industrije je izuzetno zavisna od uvoza, čak i kada je reč o najosnovnijim sirovinama, jer i one koje su se nekada proizvodile u Srbiji, više se ne prave. Globalna tražnja veća od proizvodnje, problemi u transportu, nestabilnost na robnim berzama, smanjenje broja dobavljača jer nisu svi mogli da isprate rast cena – samo su deo lančanih poskupljenja koja neminovno utiču i na cene finalnih proizvoda. Ovakav začarani krug sve više komplikuje poslovanje i najvećim kompanijama u svetu, a za proizvođače na malim tržištima kao što je naše, prepreke su još složenije.60. DIGITALIZACIJA KOZMETIČKE INDUSTRIJE: „Pametno“ ogledalce, ko je najlepši na svetu? Virtuelna šminka koja se može isprobati pre kupovine, mapiranje lica pojedinca kako bi odabrao proizvod koji mu najviše odgovara, ili sistem za negu kože sa personalizovanim serumima za konkretnog kupca, samo su deo tehnoloških novina koje su i neke fizičke prodavnice kozmetičkih proizvoda pretvorile u digitalne igraonice. Brzina kojom se odvija digitalna transformacija i potreba da se uspostavi bliži i ličniji odnos sa potrošačima, okrenula je kozmetičke kompanije ka većoj primeni najnovijih tehnologija, poput veštačke inteligencije i proširene stvarnosti.Skener58. PRIMENA ČETVRTE INDUSTRIJSKE REVOLUCIJE U DOMAĆEM ZDRAVSTVU: Krov bez temelja U Srbiji već mesec dana funkcioniše projekat za ubrzanu i jednostavniju terapiju dijabetičara u uslovima pandemije, ali samo u dva grada kao „pilot verzija“, jer regulativa kaska za ovim rešenjem. Naši stručnjaci su u saradnji sa američkim kolegama osmislili i algoritam za prevenciju bolesti u trudnoći koja predstavlja vodeći rizik za smrtnost majki i novorođenčadi. Algoritam će u svoju kliničku praksu uvesti Amerikanci, jer Srbija nema integrisani informacioni sistem u zdravstvu, koji je preduslov za primenu ovakvog, ali i svih drugih alata koji predvode četvrtu industrijsku revoluciju.Nove tehnologije64. KOMERCIJALIZACIJA ELEKTRIČNIH AVIONA: Među javom i međ’ snomPitanje kada će električni avioni biti komercijalizovani deli stručnu javnost na dva suprotna tabora. Dok optimisti tvrde da je masovna upotreba aviona „na struju“ već viđena stvar do 2030. godine, skeptici smatraju da sve tri tehnologije koje su ključne za njihovu komercijalizaciju – baterije, biogoriva i vodonik – zahtevaju mnogo revolucionarnije pomake da bi zajedno mogle da proizvedu revoluciju i u vazduhoplovstvu.62. KAKO JE HRANA SIROMAŠNIH POSTALA SIMBOL PRESTIŽA: Ljubimac skuplji od Ferarija Prezreni sastojak mizerne potrošačke korpe siromašnih u jugoistočnoj Aziji, riba azijska arovana, postala je vruća roba onog trenutka kada je proglašena ugroženom vrstom. Iako je u međuvremenu dozvoljen uzgoj arovane, njenom prestižu na globalnom tržištu kao statusnom simbolu najviše su doprineli novi bogataši u Kini. Sa pojedinim vrstama koje dostižu cenu i do 300.000 dolara po komadu, ovaj posao je postao toliko profitabilan, da ga prate prevare, pljačke i ubistva zbog kojih sada više nalikuje uzgajanju droge, nego ribe. Zato ovu ribu nazivaju i „agentom haosa“.Koktel68. KAKO POSLUJE KULTURNI CENTAR BEOGRADA TOKOM PANDEMIJE: Varljivo proleće ’21 Kulturni centar Beograda je jedna od retkih institucija kulture koja decenijama uspeva da prati odrastanje novih generacija i da bude mesto koje privlači stvaraoce i publiku svih godišta. Od takvog opredeljenja ne odustaje ni tokom pandemije, iako oskudeva i u prihodima i u potrebnim kadrovima. „Čak i kada imamo jednog gledaoca u bioskopu, mi puštamo projekciju. Smatramo da svako zaslužuje da mu se dogodi nešto što će ga oplemeniti, opomenuti i bar na kratko osnažiti“, ističe Vesna Danilović, urednica programa u ovoj instituciji.Nauka66. PRIMENA SVEMIRSKIH ISTRAŽIVANJA U SVAKODNEVNOM ŽIVOTU: Dostava sa zvezdanih staza Fundamentalna istraživanja u nauci često deluju kao paralelni univerzum u odnosu na svakodnevni život, ali upravo su svemirska istraživanja u koja je upregnuta ogromna naučna i finansijska mašinerija, dokaz kako iz naizgled apstraktne „zanimacije“ mogu proisteći vrlo praktična rešenja. Otkrića koja su bila rezervisana samo za „zvezdanu“ upotrebu sada se koriste u stomatologiji, golfu, prehrambenoj, automobilskoj i mnogim drugim industrijama. U bestežinskom stanju se sprovode i istraživanja za delotvornije lečenje najtežih bolesti.72. IZNAJMLJIVANJE IGRAČAKA: I deca srećna, i novčanice na boju Interesovanje za iznajmljivanje igračaka sve više raste u svetu, jer osim novca štedi i prostor u stanu, manje šteti životnoj sredini, a kod dece razvija osećaj za čuvanje stvari i omogućava im raznovrsne sadržaje koji bitno utiču na njihov razvoj. Dok se na nekim stranim tržištima iznajmljuje sve, od društvenih igara i Lego kocki pa do knjiga, kod nas roditelji mogu da zakupe uglavnom gabaritne igračke, poput pokretnih igraonica, dvoraca i tobogana na naduvavanje, i eventualno kostima za maskenbale.70. UDRUŽENJE DOMAĆE RADINOSTI “MISIJA KREATIVA KLADOVO”: Zapis davnih vremena bez slova Pre nego što su i zvanično postale zaslužne građanke Kladova zbog svog doprinosa u borbi protiv pandemije, šijući danonoćno zaštitne maske kad ih nije bilo „ni za lek“, članice lokalnog udruženja „Misija kreativa“ su uspele da vlaški vez na plišu iz njihove radionice bude proglašen za kulturno dobro. Ovo je priča kako su skromne, naizgled obične žene iz Kladova i okoline, koje najčešće nose breme porodice, počele da rade mnogo toga neobičnog.Reprint78. RADNI DAN U CENTRU ZA ISPUNJAVANJE ŽELJA KORISNIKA: Posao koji toliko ispunjava da vam nije ni do čega Kako izgleda jedan radni dan u „centru za ispunjenje“, odnosno za sortiranje i dostavu onlajn porudžbina u holandskoj drogeriji „Kruidvat“, koja je u vlasništvu kompanije „A.S. Watson“ i predstavlja najveći lanac u Evropi i Aziji vredan 23 milijarde dolara? „U poređenju sa uslovima rada u Amazonu, ja sam dobro prošao. Smene nikada ne traju 12 sati bez prekida, radnici imaju dve pauze od po pola sata, i kvote ne iznose vrtoglavih 400 artikala po satu kao u Amazonu. I pored toga, posle višemesečnog radnog iskustva u holandskoj drogeriji, bojim se i da zamislim kako li tek izdržavaju radnici u Amazonovim postrojenjima“, priča o svom iskustvu jedan radnik u tekstu koji je objavio hrvatski portal „MAZ“.Komunikacije76. ILEGALNO LOBIRANJE U KORIST DIGITALNIH PLATFORMI: Falsifikovani građaniKompanije koje rade kao digitalne platforme pokreću lažne građanske inicijative kako bi izigrale zakone u zemljama u kojima posluju. U ovakvim aktivnostima prednjači „Airbnb“, koji osniva naizgled nezavisna udruženja malih vlasnika nekretnina širom sveta. Kompanija finansira njihov rad i obučava ih kako da „spontano“ lobiraju za njene ciljeve. Ovakvo lažiranje građanskog aktivizma, osim što ugrožava lokalne zakone, preti da uruši kredibilitet autentičnih građanskih pokreta koji se zaista bore za javno dobro.\nVremeplov80. DA LI JE „OTAC KOMUNIZMA“ BIO LICEMER: Pobesneli Marks Mnogi savremenici Karla Marksa opisuju ga kao preku osobu, sklonu pijančenju, svađama, tučama i dvobojima. Zamerali su mu da je isključiv, diktator, egoista, sklon materijalnom iskorišćavanju prijatelja, da novac troši kao „protočni bojler“ dok mu porodica živi od pozajmica. Ipak, najčudnije optužbe na račun „oca komunizma“ su one da nikada nije kročio u fabriku jer je prezirao radnike, te da je jedina proleterka u njegovom životu bila njegova sluškinja i ljubavnica koju nije plaćao. Osim u naturi, kad joj je podario vanbračno dete.\n2019 · Abij · Ahmed · čovek · dobio · Etiopije · ETIOPIJI · godine · izbore · koga · koji · mediji · nade” · nagradu · Nobelovu · padalicaIsti · parlamentarne · Periskop6 · pojedini · pred · premijer · proglasili · reformatora · sada · situacija · velikog · vesnika · zapadni · Zapadnoj · zvezda\nNovi napad na radnike „Čistoće“ jer suzbijanjem komaraca „ ...\nPLMA – TARTUFI SR


"Odinovi vojnici" - Blic Online\nNedavni pobunjenički video-snimak, u kome ultradesničarska grupa pod nazivom "Odinovi ratnici", tvrde da će Finska biti preplavljena "seksualnim turistima", pojavio se usred skandala sa pomenutom bandom, u koji su umešani i imigranti i tražioci azila sa Bliskog istoka.\nEKSTREMISTI OSVAJAJU EVROPU "Odinovi vojnici" se šire Skandinavijom, "čuvaju" ulice od migranata\nSkupina mladića okupljenih pod imenom "Odinovi vojnici" pre nekoliko meseci je dospela u žižu interesovanja nakon što je otkriveno da noćima patroliraju finskim gradovima "čuvajući" ulice od migranata. Maskirani mladići prozvani su ekstremistima iako uporno tvrde da nemaju nameru da nikoga povrede, već samo da pompgnu policiji.\n"MI SMO OČI I UŠI ULICA" Ekstremistička grupa "Odinovi vojnici" patrolira Finskom i tera migrante\nUltradesničarske milicije preuzimaju ulogu policije dok patroliraju ulicama finskih naselja u kojima su smešteni tražioci azila. "Odinovi vojnici", prepoznatljivi po crnim jaknama, prema sopstvenim rečima, štite domaće stanovništvo od imigranata, prenosi "Rojters".


Najveća globalna donacija Avon fondacije za žene - Hello! magazin\nOsnovana pre 130 godina sa ciljem da omogući ženama put ka finansijskoj nezavisnosti, kao i zdravoj i bezbednoj budućnosti, kompanija Avon dugi niz godina sa ponosom podržava 8. mart, Međunarodni dan žena, u okviru kojeg je ove godine pokrenuta globalna inicijativa za osnaživanje žena #BeBoldForChange. Međunarodna Avon Fondacija za žene priključila se inicijativi i tim povodom najavila najveću pojedinačnu donaciju do sada – gotovo 2.5 miliona dolara za pomoć žrtvama nasilja u porodici na globalnom nivou.\nDo sada je Avon zajedno sa Avon fondacijom za žene na svetskom nivou donirao preko milijardu dolara za rešavanje ključnih ženskih pitanja, među kojima je nasilje u porodici jedno od najznačajnijih. Na svetskom nivou, svaka treća žena je pogođena nasiljem u porodici, dok je u Srbiji svaka druga žena bila žrtva nekog vida porodičnog nasilja. Zahvaljujući dosadašnjim aktivnostima fondacije, na globalnom nivou je preko 29 miliona žena edukovano o ovom problemu, a čak 60 miliona dolara uloženo je u realizaciju različitih projekata koji imaju za cilj osnaživanje žena.\nOvogodišnja donacija biće namenjena programima koji u različitim zemljama pružaju pomoć ženama i deci, žrtvama porodičnog nasilja, da ponovo izgrade svoj život, kao i globalnim inicijativama koje imaju za cilj pravilno sprovođenje zakona i procesuiranje slučajeva iz ove oblasti.\nU Srbiji se aktivnosti fondacije realizuju u okviru Avon akcije “Reci NE nasilju u porodici”, za koju se donacije prikupljaju prodajom proizvoda za hrabrost, od kojih je 100% prihoda namenjeno rešavanju ovog pitanja. Do sada su tri sigurne kuće u Srbiji zahvaljujući tome dobile sigurnosne sisteme koji su ih učinili još bezbednijim, i koji su sprečili uporne nasilnike da stvaraju neprijatnosti ženama i deci, žrtvama porodičnog nasilja smeštenim u ovim skloništima, a svest koju javnost ima o ovom problemu podignuta je kroz brojne edukativne aktivnosti.\nIskoristite ovogodišnji Međunarodni dan žena da podržite borbu protiv nasilja u porodici i omogućite sigurnu budućnost žrtvama kupovinom Avon proizvoda za hrabrost. Među njima je i posrebrena Hartley Domestic narukvica sa plavim kamenčićima i perlama, kojom možete obradovati dragu žensku osobu i ujedno direktno pomoći žrtvama nasilja kojima je to najpotrebnije. Zajedno možemo da im pokažemo da nisu same u ovoj borbi!\nTajna za srećan brak: Džo Manganijelo otkrio kako je zaveo i zadržao Sofiju Vergaru


EVROPSKA KOMISIJA: „U duhu dobrih odnosa” da Balkan riješi problem povećanih cijena carinske inspekcije za voće i povrće\nEvropska komisija poziva sve strane u trgovinskim zaoštrenim odnosima da ispune svoje obaveze\nEvropska komisija traži od svih strana uključenih u posljednje zaoštravanje trgovinskih odnosa Hrvatske sa južnim susjedima da iskažu uzdržanost i nađu rješenje „u duhu dobrih odnosa”.\nPotez hrvatskih vlasti koje su za carinske inspekcije povećale cijenu za nevjerovatna 22 puta za svoje južne susjede, Srbiju, Bosnu i Hercegovinu (BiH), Crnu Goru i Makedoniju, razmatra se u Evropskoj komisiji, saopšteno je u utorak. Ovakva fraza koristi se kada evropski zvaničnici ne poduzimaju ništa, nastojeći da ostave utisak da su aktivno uključeni u aktuelna zbivanja.\nEvropski komesari na odmoru, eksperti nadležnih direktorata također, čak i portparoli kabineta komesara za pregovore o proširenju. U takvoj situaciji, zamjenik portparola komesara Johannesa Hahna, upitan šta Komisija radi po ovom za hrvatske susjede gorućem pitanju, nema izbora nego da saopšti...\n„Evropska unija podržava razvoj trgovine i ekonomskih integracija. Sve strane treba da poštuju njihove obaveze i mi pozivamo sve strane da budu uzdržane, izbjegavaju eskalaciju i učine sve kako bi riješili problem u dobroj volji konsultacijama. U kontaktu smo sa vlastima država koje su u ovo uključene i trenutno analiziramo usklađenost novih mjera sa obavezama”, naveo je portparol Evropske komisije Carlos Martin.\nVlasti BiH, Srbije, Crne Gore i Makedonije čiji izvoznici su najviše pogođeni novom hrvatskom mjerom, su najavile kontra mjere i, bar tako tvrde, odmah se obratile Evropskoj komisiji trazeći od nje posredovanje u rješavanju ovog problema, dok je u samoj Hrvatskoj najavljena sjednica vlade za naredni petak kako bi se razmotrile posljedice mjere kojom je cijena carinske kontrole uvoza voća i povrća sa 12 povećana na čak 270 eura. Medjutim, u Komisiji tvrde da takvo pismo nikada nije stiglo na njihovu adresu.\n„U vezi sa pismom, mogu reći da nismo dobili takvo pismo”, izjavio je Karlos Martin.\nOno što jeste stiglo do Komisije je realna mogućnost da se na zapadnom Balkanu pokrene trgovinski rat koji nikome ne bi donio koristi, zato apeluju da se uloži dodatni napor i region sam za sebe nađe rješenje ovog problema.\nDa li je to poruka da će Komisija na sve buduće regionalne probleme reagovati uzdržanošću ili današnju reakciju treba pripisati sezoni godišnjih odmora, pitanje je na koje u Komisiji nisu željeli dati odgovor...


Erdogan zabrinuo Obamu - Prnjavorski informativni portal\nAmerički predsjednik Barak Obama ozbiljno je shvatio pretnje turskog predsjednika Redžepa Tajipa Erdogana o invaziji na Siriju nakon bombaških napada sirijskih Kurda u Ankari, piše “Independent”.\nRat u Siriji dostigao je vrhunac, a nakon bombaškog napada u Ankari 17. februara u kome je poginulo 28 ljudi, Turska prijeti vojnom akcijom u Siriji u znak odmazde, piše autor teksta, dopisnik s Bliskog istoka Patrik Kokbern. Obama je u petak proveo sat i 20 minuta u razgovoru s Erdoganom, pozivajući na uzdržanost. Američki predsjednik svjestan je sa kojom lakoćom SAD, ili bilo koja druga strana sila koja interveniše u Siriji, Iraku ili Avganistanu, mogu da budu uvučene u lokalne sukobe i rasprave, ocijenio je Kokbern.\n“Turci i Saudijci uvijek pokušavaju da podstaknu SAD na kopnenu operaciju u Siriji, ali sami ne namjeravaju da pokrenu vojnu intervenciju velikih razmjera”, rekao je za Independent jedan bivši visoki diplomata na Bliskom istoku. SAD znaju da bi eventualna vojna akcija Turske u Siriji bila prevashodno usmjerena na sirijske Kurde i borce iz sastava Jedinica za zaštitu naroda (JPG) koji su bili najpouzdaniji saveznik SAD u borbi protiv Islamske države.\nObama je tokom razgovora sa Erdoganom navodno rekao da JPG ne treba da koristi pobjede sirijske vojske na sjeveru zemlje, koje se odvijaju uz podršku ruskih vadušnih udara, da bi ostvarila svoje ciljeve i osvojila što više teritorije. Međutim, upravo dok su dvojica državnika razgovarali, Demokratske snage Sirije, drugi naziv za JPG, zarobile su važnu bazu ID u Šadadeu, uz pomoć vazdušnih udara SAD. Postoji i drugi razlog zbog koga SAD neće da odustanu od vojne alijanse sa sirijskim Kurdima, kaže autor teksta.\n“Prije više od godinu dana Amerikanci su shvatili da Turci ne namjeravaju da zatvore svoju granicu sa Sirijom za teroriste ID i druge džihadiste sa svoje sjeverne, turske strane. Zbog toga su Amerikanci odlučili da je zatvore sa južne strane, uz pomoć sirijskih Kurda”, rekao je bivši diplomata. Kako navodi Independent, upravo taj plan je sada blizu realizacije.