Bespovratna sredstva - Konsultantske usluge Saric Consultant\nŠta dobijate i koju vrstu usluge možete da očekujete ukoliko angažujete našeg stručnog konsultanta koji raspolaže potrebnim znanjima, veštinama i iskustvom u postupku apliciranja i povlačenja novčanih sredstava kod Fondova, i drugih finansijskih institucija.\nZnajte da se u odgovorima na dole navedena pitanja kriju trikovi i tajne na koje stručnjaci znaju odgovore, imajući u vidu stečeno obrazovanje i dugogodišnji rad u privredi, te da olako i površno posmatranje na iste može lako da vas udalji i onemogući u realizaciji vaše ideje a isto tako uz našu podršku i stručnu pomoć ste bliži realizaciji vaših ciljeva.\nUkoliko i vi razmišljate da započnete novi biznis, a niste sigurni na koji nači da ostvarite podršku i pravo na bespovratna i/ili kreditna sredstva, kome da se obratiite i šta je potrebno od dokumentacije i koliko vam vremena i energije treba da krenete u celokupnu proceduru budite slobodni pošaljite nam upit ili pozovite poslaćemo vam cenu naših usluga i zakazati sastanak lično ili putem telefona, kako bi dobili jasniju sliku i znali koji je Vaš sledeći korak.\nKonsalting usluge u postupku apliciranja kod Fondova, Ipard projekti, start –up, razvojno preduzetništvo, obnovljivi izvori.\n1. Savetodavni sastanak na kome u odnosu na konkretnu ideju dobijate jasniju sliku o mogućim izvorima finansiranja konkretnog projekta, uslovima, očekivanim subvencijama, pravnim aspektima, obavezama, procedurama, rokovima itd.,\n2. Pravna podrška u pogledu imovinsko pravnih pitanja vezano za kupovinu ili zakup zemljišta, objekta, izbor lokacije, izgradnju i druga pitanja vezana za nepokretnost,\n3. Analiza postojeće poslovne dokumentacije, i ocena trenutnog stanja usklađenosti akata i poslovanja sa traženim konkursnim uslovima,\n4. Konkretna rešenja i odgovori na pitanja o povezanim licima i drugim statusnim pitanjima, vlasničke strukture, većinskog vlasnika, dobavljača, članova porodice itd,\n5. Pomoć i instrukcije prilikom upisa u odgovarajuće registre gde je to uslov za učešće na konkursu,\n6. Tehničko – pravna pomoć u postupku pripreme i prikupljanja dokumentacije,\n7. Izrada nacrta odluka, ponuda i druge potrebne dokumentacije u postupku apliciranja,\n8. Predlog poboljšanja finansijske slike preduzeća u cilju odobrenja što većih sredstava,\n9. Izrada poslovnog plana u skladu sa standardima institucije koja odabrava finansijska sredstva,\n10. Izrada finalnog dokumenta,\n11. Konsalting u vezi procene imovine,\n12. Mentoring i konsalting od poredaje zahteva do realizacije i dobijanja finansijskih sredstava,\n13. Zastupanje u postupku i praćenje predmeta kod nadležnih institucija,\n14. Pravno – tehnička podrška prilikom zaključenja ugovora kojim se odobravaju finansijska sredstva i pružaju odgovarajuće sredstva obezbeđenja,\n15. Pravna pomoć prilikom izjavljivanja prigovora, žalbe i drugih dozvoljenih pravnih lekova,\n16. Arhiviranje i čuvanje konkursne dokumentacije.\nKlijentima pružamo uslugu konsaltinga u postupku pripreme, planiranja i pisanja projekata, kroz definisanje projektne ideje, postavljanje i usklađivanje ciljeva konkretnog projekta sa nacionalnim i međunarodnim strategijama, razradi projektnih aktivnosti, donošenju budžeta, proceni i upravljanju rizicima, kompletno tumačenje i ispunjavanje zahteva iz konkursne dokumentacije u cilju dobijanja bespovratnih sredstava pred međunarodnim institucijama i institucijama Republike Srbije. Usluga podrazumeva upućivanje klijenata u nacionalne propise i strateške dokumente od značaja za regionalni razvoj, informisanje o dostupnim domaćim i međunarodnim projektima i programima iz oblasti regionalnog razvoja, kao i pripremi dokumentacije u postupku apliciranja pred drugim raspoloživim izvorima finansiranja.\nIzrada poslovnih planova i priprema dokumentacije za IPARD podsticaje\nPosebno smo specijalizovani za pružanje konsalting usluga u postupku konkurisanja za IPARD podsticaje u okviru Mere 1 i Mere 3, koji se realizuju preko Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede i Uprave za agrarna plaćanja. IPARD podsticaj je pomoć namenjena poljoprivrednim proizvođačima i prerađivačima, te predstavlja instrument za pretpristupnu pomoć u oblasti ruralnog razvoja, namenjen jačanju konkurentnosti sektora proizvodnje i prerade hrane, koja će pomoći postepenom prilagođavanju standardima EU u oblastima higijene, bezbednosti hrane, veterine i zaštite životne sredine, kao i diversifikacije ruralne ekonomije.\nUkoliko ste upisani u registar poljoprivrednih gazdinstava, imate nameru da unapredite i proširite svoju proizvodnju, kupite mehanizaciju, izgradite, adaptirate ili opremite objekte koji služe za obavljanje poljoprivredne proizvodnje te se na taj način uskladite sa EU standardima, a niste sigurni da li ispunjavate uslove za ostvarivanje IPARD biznis plana, slobodno nas kontaktirajte, radi zakazivanja besplatnih konsultacija.\nUz našu podršku i pomoć uvidom u relevantne javne registre i dokumentaciju dobićete kompletnu proveru ispunjenosti uslova, blagovremene informacije, kao i pripremu i izradu projekta radi uspešnog apliciranja i ostvarivanja IPARD podsticaja pred Ministarstvom poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede i Uprave za agrarna plaćanja.


Davidu Grosmanu Nacionalna Jevrejska Nagrada Za Knjigu Godin - EL MUNDO SEFARAD\nDavidu Grosmanu Nacionalna Jevrejska Nagrada Za Knjigu Godin\nNacionalna jevrejska nagrada za knjigu godine\nDavid Grosman dobitnik je Nacionalne jevrejske nagrade za knjigu godine za roman Do kraja zemlje koji je dosad preveden na blizu trideset jezika, saopšteno je iz beogradskog Arhipelaga. U najužem izboru, pored Grosmano-vog našli su se i romani Nevidljivi most Džuli Orindžer, Uputstva Adama Levina i Nemezis Filipa Rota.\nNacionalnu jevrejsku nagradu za knjigu godine od 1948. dodeljuje Nacionalni jevrejski savet za knjigu, a nagrada se tradicionalno dodeljuje u Njujorku. U proteklih nekoliko meseci Grosman je dobio nekoliko velikih svetskih priznanja, među kojima su nagrade Albatros i Nagrada nemačkih izdavača i knjižara za mir. Njegov roman Do kraja zemlje, objavljen pre pola godine u prevodu Davida Albaharija i u izdanju njegovog srpskog izdavača Arhipelaga, svetska kritika je ocenila kao novo remek-delo velikog majstora savremene svetske književnosti. Polovinom aprila ove godine David Grosman je na Međunarodnom književnom festivalu Prose fest u Novom Sadu dobio nagradu Milovan Vidaković.\nNapisan na blizu 600 strana, roman Do kraja zemlje uzbudljiva je, nesvakidašnje moćna i ispunjena saga o izraelsko-palestinskim odnosima, o ljubavi i patnji, i o pogibiji sina u ratu sa Hezbolahom u Libanu. Čudesna snaga Grosmanovog romana proističe iz sposobnosti da istoriju svede na ljudsku meru, a da u običnosti otkrije slojeve istorije i nužnosti koje je ona izazvala. Kako sam Grosman kaže, roman Do kraja sveta njegova je najintimnija knjiga. Govoreći o istoriji izraelsko-palestinskih odnosa, Grosman pripoveda o savremenim događajima, a jedno od finala ove uzbudljive i voluminozne knjige jeste pogibija piščevog sina u jedinicima izraelske vojske na samom kraju rata sa Hezbolahom. K. A. D. Danas\npage revision: 0, last edited: 02 Sep 2011 09:39


Beta 14. aprila 2021. 15:00\nTrend višemesečne dominantne zastupljenosti stranaka u vlasti u centralnim informativnim emisijama televizija sa nacionalnom pokrivenošću nastavio se i tokom marta, ali uz značajan porast negativnog izveštavanja o opozicionim strankama, pokazuje analiza Centra za istraživanje, transparentnost i odgovornost (CRTA).\nIstraživanjem su obuhvaćene centralne informativne emisije televizija sa nacionalnom pokrivenošću: RTS, Pink, Prva, Hepi i B92.\n„Opozicione stranke bile su zastupljene u ukupno 13 odsto programa posvećenog političkim akterima što je rast u odnosu na zastupljenost od četri odsto u februaru. Ipak, o njima je dominantno izveštavano negativno i to u 72 odsto posvećenog vremena, dok je u februaru taj procenat iznosio 51 odsto“, saopštila je CRTA.\nNavodi se da je za predstavnike vladajuće većine bilo je rezervisano ukupno 87 odsto programa.\n„O njima je izveštavano uglavnom neutralno u dve trećine vremena (66 odsto), u jednoj trećini pozitivno (33 dosto) dok je negativan tonalitet zabeležen u jedan odsto vremena“, stoji u analizi.\nZa razliku od aktera iz vlasti koji su u većini slučajeva davali izjave i direktno se obraćali gradjanima, akteri opozicije su tek svaki osmi put imali priliku da budu sagovornici.\n„Medju pet najzastupljenijih političkih aktera u martu, Dragan Djilas se kao jedini opozicioni akter našao na listi odmah iza Aleksandra Vučića. Za razliku od Vučića i još troje aktera vladajuće većine Ane Brnabić, Siniše Malog i Aleksandra Vulina, koji su predstavljeni u neutralnom i pozitivnom tonalitetu, Djilas je u 90 odsto opredeljenog vremena prikazan dominantno negativno“, saopštila je CRTA.\nZa predsednika Srbije i Srpske napredne stranke Aleksandra Vučića u martu je bilo rezervisano 40 odsto ukupnog vremena opredeljenog za političke aktere, te je tako on bio skoro svaki drugi sagovornik u televizijskim vestima, što je nastavak višemesečnog trenda.\n„Nezavisno od zastupljenosti u programima centralnih informativnih emisija, Aleksandar Vučić se u martu u proseku svakog dana, odnosno 29 puta za 31 dan, obraćao uživo gradjanima putem medija što je najviše u poslednjih šest meseci. CRTA je zabeležila da je Vučić u martu tri puta gostovao u televizijskim emisijama u trajanju od sat do dva i po sata i da se još 26 puta obraćao uživo putem direktnih uključenja sa različitih skupova koja su proseku trajala po 30 minuta“, stoji u analizi.\nCRTA konstatuje da su ovi nalazi još jedan pokazatelj nepostojanja političkog pluralizma u medijima sa nacionalnom pokrivenošću, što je izuzetno zabrinjavajuće imajući u vidu da se time gradjanima uskraćuje pravo na objektivno informisanje.


Hadžialjević navodi da je kretanje cijene gasa usko povezano sa tržištem nafte i goriva. Od početka rata u Ukrajini to tržište je doživjelo radikalne skokove cijena stoga je, kako ona smatra, bilo očekivano i da dođe do poskupljenja gasa.\n"Od januara 2022. godine do aprila, cijena goriva je povećana i 44 posto. Tako trebamo imati na umu da će povećanje gasa od 21,7 posto važiti za naredna tri mjeseca, a za naftu ćemo još vidjeti", rekla je ona.\nIstiče i da smo velikim poskupljenjima svjedočili i u prethodnim godinama. Direktor sektora u Energoinvestu Semir Krehić konkretno navodi 2008. i 2018. godinu kao period kada je cijena gasa bila i skuplja nego danas.\nHadžialjević naglašava da su Vladi Federacije BiH poslali zahtjev za dozvolu nabavke plina po novoj cijeni, skupljoj za 21,7 posto, međutim ne znaju kako će to Vlada FBiH iskomunicirati prema krajnjim kupcima i domaćinstvima.\n"Ranije su bile subvencije, šta će biti dalje to ne znamo. Mi smo im se obratili za naredni period, a da li će vlada FBiH učestvovati donošenjem nekih novih mjera, mi to sada ne znamo", rekla je.\n"Imamo zaista najbolju cijenu, zajedno sa Srbijom, u odnosu na ostalo što se nudi kupcima. Mi kao dugogodišnji partneri imamo formulu izrade cijene koja se vezuje za naftu, što nas raduje jer postoji i drugačija formula, koju mi nismo prihvatili i ne bi voljeli da nam se to desi", ukazala je.\nNaglašava da BiH plin Rusiji plaća u eurima i da bi tako trebalo ostati, međutim u 6. mjesecu se očekuje novo produženje ugovora uz koji mogu biti postavljeni dodatni i uslovi.\n"Logično je da s istekom grijne sezone cijene padaju, ali ne bih to očekivala jako ovaj put pa da budemo razočarani poslije", dodala je ona na pitanje novinara o tome kada možemo očekivati stabilizaciju cijena.\nIZVOR: Vebsajt Klix, 11.04.2022.


Jeftini letovi iz Somalije za Indiju - Avionske karte Somalija Indija - eSky.ba\nLetovi iz Somalije za Indiju\nPretražite letove iz Somalije za Indiju\nProvjerite najbolje ponude letova iz Somalije za Indiju\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Somalije za Indiju na eSky.ba?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Somalije za Indiju?\n✔ Ako rezerviram let iz Somalije za Indiju, mogu li rezervirati ujedno i smještaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Somalije za Indiju?\nBudite sigurni, da na eSky.ba ponuda letova iz Somalije za Indiju uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizirane za visoki standard.


Dunav okovan ledom, ledolomci zapušteni i uništeni\nPrema prognozi, i u narednih desetak dana temperature će biti konstantno ispod nula stepeni celzijusovih, pa se može očekivati i povećanje debljine leda: Dunav u Beogradu\nDunav je okovan ledom, a ledolomci iz Srbije nasukani su na njegovim obalama, zapušteni i uništeni. Umesto njih, ledene čepove razbijaju ledolomci iz Mađarske. Dok stručnjaci navode da je Srbija, koja ima samo jedan brod ledolomac u funkciji, nespremna dočekala ovakvu situaciju, iz Vlade odgovaraju da uspešno rešavaju krizu, te da je preporučena hitna nabavka dva nova ledolomca.\nPrema prognozi, i u narednih desetak dana temperature će biti konstantno ispod nula stepeni celzijusovih, pa se može očekivati i povećanje debljine leda.\n„Kao i procenta ledene površine na svim rekama“, kaže hidrolog Aleksandar Vujanović iz Republičkog hidrometereološkog zavoda.\nSituacija na rekama trenutno je, prema rečima pomoćnika ministra za vodni saobraćaj Veljka Kovačevića, malo bolja nego prethodnih dana. Posle dva dana, jedan od mađarskih ledolomaca uspeo je da se probije kroz ledenu barijeru u Daljskoj krivini.\nStvorile su se ledene formacije koje su vrlo čvrste i kada naiđe otopljenje i porast protoka Dunava, nije moguće da se one tako brzo sruše\nLedene sante bile su visoke i preko dva metra, a barijera je duga oko 15 kilometara, saopštilo je javno preduzeće Vode Vojvodine, navodeći da time posao nije završen, jer je ledolomac "samo napravio uzan prolaz kroz led, posle čega počinje uzvodno, kontrolisano i postepeno lomljenje leda".\n„Prvi značajniji problem nam je uzvodno od Pupinovog mosta u Beogradu do Banovaca, gde imamo formiranje ledostaja. Na teritoriji Beograda je došlo do pomeranja leda nizvodno od Pupinovog mosta, pa sve do Ušća, tako da od Ušća pa sve do Pančevačkog mosta opet formiranje veće ledene barijere“, navodi Veljko Kovačević.\nOd ukupno četiri ledolomca iz Mađarske, do nedelje ujutru dva će razbijati ledene barijere na teritoriji Beogarda. Njihovo angažovanje dogovoreno je na trilateralnom sastanku Srbije, Hrvatske i Mađarske. No, pomoć od severnog suseda možda ne bi bila potrebna da Srbija krizu nije dočekala sa samo jednim ledolomcem u fukciji.\n„Ali to nije od juče. Deset godina je sitacija da nemamo ledolomce, osim tog jednog koji ne može da uradi ništa ozbiljno jer postoji pravilo da ledolomci moraju da deluju u paru. Ozbiljni problemi sa ledom se pojavljuju u proseku jednom u deset godina, ali možemo uvek da očekujemo da će tako nešto da se javi. I mi smo morali u svakom slučaju da imamo najmanje dva ledolomca“, kaže naučni saradnik Instituta za vodoprivredu „Jaroslav Černi“, profesor Slobodan Petković.\nLedolomac „Greben“, koji je u vlasništvu Elektroprivrede Srbije, trenutno radi sa brodom-potiskivačem „Bor“.\nNa jedan brod ledolomac, Srbija je spala sa nekadašnjih osam koliko ih je, kako navode iz Udruženja profesionalnih lađara Srbije, bilo za vreme bivše SFRJ. Posle privatizacije jedne od najvećih brodarskih firmi "Heroj Pinki", dva ledolomca ukotvljena su od 2012. godine u Novom Sadu, dok treći nasukan u Zemunu, takođe čeka da ode u staro gvožđe.\n„Ostatak je, kako su se tegljači povlačili iz upotrebe, tako su i ti brodovi postajali višak. Mislim da još neki u Pančevu stoje izvučeni na obalu i da nikad ništa na njima nije urađeno, nego jednostavno stoje zaboravljeni i prepušteni zubu vremena“, navodi predsednik Udruženja profesionalnih lađara Branislav Vajda.\nOd osam ledolomaca iz vremena SFRJ Srbija je spala na jedan\nOn dodaje da bi ovi ledolomci, koji su građeni upravo za Dunav, da se o njima vodilo računa, danas mogli da rade isto kao i oni koji su stigli iz Mađarske. Iz ovog Udruženja još navode da su više puta upozoravali na moguću opasnost od pojave leda na rekama i na nedostatak ledolomaca.\n„Nekada je sistem funkcionisao tako što su se i brodarstvo i vodoprivreda i ministarstvo poljoprivrede spremali za led od decembra do kraja marta. Postojali su ledolomci koji su bili u pripravnosti. A sada sistema nema, a kada ga nema, nemate kome ni da se žalite, to je osnovni problem“, kaže Vajda.\nIz Vlade Srbije pak odgovaraju da su svi nadležni radili u zadatim rokovima i sa mehanizacijom koja je na raspolaganju, te dodaju da je zemlja zbog loših privatizacija spala na samo jedan brod ledolomac. Pomoćnik ministra za vodni saobraćaj Veljko Kovačević kaže da je Mađarska svoje ledolomce stavila Srbiji na raspolaganje po „izuzetno povoljnim uslovima“.\n„To ne znači da mi ne treba da budemo spremniji svake godine i da nemamo nikakvih problema. Upravo iz tih razloga je Republički štab za vanredne situacije dao preporuku da se hitno uđe u nabavku najmanje dva ledolomca, upravo za taj sektor od Beograda do Novog Sada, ali opet naglašavam da smo i sa mehanizacijom sa kojom smo raspolagali uspeli da rešavamo ovu kriznu situaciju“, rekao je Kovačević.\nI 2012. godine većina reka u Srbiji bila je pod ledom, pa profesor Slobodan Petković navodi da je još tada trebalo raditi na rešavanju ovog problema.\n„Jedino što sada može da se kaže jeste da bi ovo što se desilo ove godine, i što nije još završeno jer može da bude mnogo gore, trebalo da bude poslednja opomena da se nešto ozbiljno uradi na tom planu.“\nPosledice poplava u Srbiji 2014. godine\nLed je, kako dodaje, najopasniji kada počne da se topi i kreće, pa bi poplave usled naglog otopljenja mogle da budu i gori scenario.\n„Ako smo prethodno imali dug, hladan period kao sada, stvorile su se ledene formacije koje su vrlo čvrste i kada naiđe otopljenje i porast protoka Dunava, nije moguće da se one tako brzo sruše. A sa druge strane, veliki protok Dunava izaziva visoke nivoe reke i postoji opasnost da se izlije i da dođe do ledenih poplava“, dodaje Petković.\nMeteorolozi za naredni period ne predviđaju više temperature, a vodostaj na Dunavu je, kako kaže hidrolog Aleksandar Vujanović, nizak, tako da barem za sada, ne preti opasnost od poplava i prelivanja reka preko nasipa.\nA šteta će se tek uvrđivati. Ledene ploče su uništile splavove, marine, barže, čamce. Zbog zabrane plovidbe, na Dunavu i Savi zarobljeno je oko 60 brodova, a gubici iznose oko 60 hiljada evra dnevno.


- Umesto na hektar i po koliko ga je bilo prošle godine, krompir ću ovog proleća zasejati na svega 40 ari, a znatno manje sejaće i komšije. Verovatno da ne bih sejao ni toliko da na zalihama nemam kvalitetno seme u čiju sam proizvodnju uložio značajna sredstva. Država nam ne garantuje otkup, pa smo prinuđeni da krompir prodajemo za 18 do 20 dinara mada nam tek cena od 30 dinara za kilograma donosi minimalnu zaradu - kaže Darko Novković iz Ljepojevića.\nManje će sejati i Branko Gujaničić iz Akmačića koji je najveći proizvođač krompira u jugozapadnoj Srbiji. On je prošle godine krompir sejao na 20 hektara.\nAgronomi procenjuju da će površine pod krompirom ovog proleća biti smanjena za „svega“ 30 hektara, što je znatno manje od onog što najavljuju proizvođači. U Novoj Varoši gde se pre tri godine krompir sejao na 1.150 hektara, lane je bilo oko 960 hektara krompirišta, a rod je bio odličan.\n- Procena je da neće biti velikog pada u zasejanim površinama jer će meštani ovog proleća zasejati krompir koji nisu prodali. To im je jefitinije nego da ga bacaju, a uvek postoji i nada da će na jesen biti dobra cena. Tako je već godinama jer je krompir uz heljdu jedino što dobro uspeva u ovim krajevima, pa su meštani prinuđeni da ga seju iako nema uvek dobru cenu na tržištu - kaže Milenko Gavrilović iz Poljoprivredne savetodavne i stručne službe Užice.\nKako bi se izborio za egzistenciju svoje porodice u kojoj niko ne radi, Stojan Ristić Naplat iz jedne od najsiromašnijih opština u Srbiji Babušnice, uspeo je da savlada čak pet zanata pa se tako uspešno bavi vunovlačarstvom, zidarstvom, potkivanjem goveda i konja, a radio je i kao konobar i kuvar.\nKruševac: Počela vojna vežba “Balkanski odgovor 2015”


Ministri energetike Rusije i SAD razgovarali o „Severnom toku 2“ - 13.09.2018, Sputnik Srbija\nMinistri energetike Rusije i SAD, Aleksandar Novak i Rik Peri, razgovarali su na današnjem sastanku o realizaciji projekta „Severni tok 2“, ruska strana... 13.09.2018, Sputnik Srbija\nrusija, vesti, svet, aleksandar novak, rik peri\n© Source Nord Stream © Axel SchmidtIsporuka cevi za gasovod "Severni tok 2"\nMinistri energetike Rusije i SAD, Aleksandar Novak i Rik Peri, razgovarali su na današnjem sastanku o realizaciji projekta „Severni tok 2“, ruska strana naglasila je da je ovo komercijalni projekat, izjavio je nakon sastanka ruski ministar energetike Aleksandar Novak.\n„Takođe smo razgovarali o temama i razmenili stavove i mišljenja o situaciji vezanoj, između ostalog, za izgradnju projekata gasne infrastrukture, kao što je ’Severni tok 2‘“, rekao je Novak nakon razgovora.\nOn je istakao da je na sastanku iznet stav Rusije da je „ovo komercijalni projekat i da apsolutno mora biti tržišno zasnovan i realizovan na konkurentnoj osnovi“.\n7 Septembar 2018, 08:47\nRuski ministar naveo je da je Rusija zabrinuta zbog izjava SAD o mogućim sankcijama protiv projekta gasovoda za koji su zainteresovani evropski potrošači.\n„Vidimo da potrošnja gasa u Evropi raste, a sopstvena proizvodnja pada. Cevovodni gas je najpouzdaniji i najpristupačniji način da se potrošačima isporuče energetski resursi“, dodao je ruski ministar.\n„Razvoj ovakve infrastrukture je prvenstveno usmeren na zaštitu potrošača“, naglasio je Novak.\nProjekat „Severni tok 2“ podrazumeva izgradnju dva kraka gasovoda, čiji će ukupni kapacitet iznositi pedeset pet milijardi kubnih metara gasa godišnje, od obale Rusije, preko Baltičkog mora, do Nemačke. Novi cevovod trebalo bi da bude izgrađen pored postojećeg „Severnog toka“.


► Skup: 'Muzej prisajedinjenja' je propagandistička izložba\n10.12.2018 Novi Sad\nManojlović Pintar, koja se bavi kulturom sećanja, kazala je da ono što je sadržano u toj izložbi "više ne poseduje ništa od onoga što je definisalo tu 1918. godinu u periodu Jugoslavije".\n"Jugoslavija se više uopšte ne pominje i apsolutno je sav fokus stavljen na priču Srbije i prisajedinjenja Vojvodine Kraljevini, čime je afirmisan jedan sasvim novi narativ", rekla je Manojlović Pintar u Novom Sadu, na konferenciji "Ko je prvi počeo, istoričari protiv revizionizma".\nPo njenim rečima, centralni deo "izložbe prisajedinjenja" posvećen je tadašnjem političaru Jaši Tomiću, "što bi moglo odgovarati sadašnjoj političkoj eliti", zato što "Tomić, istorijski gledano, možda ne zaslužuje centralno mesto, posebno ako se uzmu njegovi problematični postupci".\nIstoričarka je upozorila da na izložbi nije pomenuto stvaranje Jugoslovenskog kluba, niti da su pomenute Hrvatska i Slovenija, koje su takođe učestvovale u tom istorijskom događaju.\n"To je jedan veoma jasan državno, etnocentrični pristup prošlosti", ocenila je Manojlović Pintar i dodala da postavka podseća na "Muzeje Risorđimenta" koji su podizani od 1885. godine, nakon ujedinjenja severa i juga Italije.\nOna je ocenila i da je zanimljivo to što se u "Muzej prisajedinjenja" ulazi zapravo na "jedna sporedna vrata Muzeja Vojvodine".\nIstoričar Husnija Kamberović iz Sarajeva je kazao da su "prisajedinjenje" i proces stvaranja Jugoslavije obeležavani u Bosni i Hercegovini nizom tribina koje su nosile naslove "Oslobođenje 1918", a bile su posvećene "ulasku srpske vojske u određeni grad".\n"Nametnuta je priča, ne o ujedinjenju i stvaranju jugoslovenske države, nego o ujedinjenju sa Srbijom i ulozi srpske vojske, iako tada zapravo nije bilo nikakvih borbi, jer se habsburška vojska vrlo mirno povlačila, a transfer vlasti se odigravao relativno mirno", rekao je Kamberović.\nOn je kazao da se time i u Bosni i Hercegovini pokušava stvoriti slika da 1918. godine i krajem Prvog svetskog rata "nije došlo do stvaranja Jugoslavije, već do ujedinjavanja sa Srbijom".\nIstoričar Srđan Milošević iz Beograda kazao je da se u Srbiji neguje mišljenje da je Srbija 1918. ušla u projekat stvaranja nove države "otvorenog srca i velikodušno" i da je u tom projektu bila "ostavljena na cedilu i izneverena od strane onih koje je svojim istorijskim delovanjem zadužila".\n"Otpor je zato veoma veliki u tom smislu, a u takvom kontekstu se javlja i ambivalentnost, osnosno žal i nostalgija za Jugoslavijom, koja je opet među najvećima u Srbiji", kazao je Milošević.\nIstoričari su se saglasili "da se u Srbiji zaboravlja na ulogu Hrvatske i Slovenije" u stvaranju Jugoslavije, i da je otpor prema tom delu istorije u tim državama "danas isto na visokom nivou".\nKonferencija "Ko je prvi počeo? - Istoričari protiv revizionizma" deo je projekta Udruženja "Krokodil" iz Beograda s ciljem "stvaranje prostora za istorijski i inter-kulturalni dijalog" obrazovanjem mreže istoričara s tla nekadašnje Jugoslavije.\nDanas su u okviru novosadske konferencije posetili "Muzej prisajedinjenja", kako bi ocenili sadržaj i verifikovali istorijske činjenice u postavci.\n11.12.2018, 16:03h Može na bilo koja vrata... Preporuči\n"...da je "Muzej prisajedinjenja", … u Novom Sadu za potrebe proslave stogodišnjice priključenja Vojvodine Kraljevini Srbiji 1918. godine, zapravo "propagandistička izložba, koja služi ... potrebe današnje Srbije...zanimljivo to što se u "Muzej prisajedinjenja" ulazi zapravo na "jedna SPOREDNA VRATA Muzeja Vojvodine" ...- Evo, javljamo se mi NOVOSADSKI UMETNICI da organizujemo i "Muzej priključenja Crne Gore Kraljevini Srbiji 1918. godine" u centralnom delu Muzeja Podgorice" (može i na VELIKA VRATA i na MALA VRATA) - čim se Crna Gora proglasi za APRS...\nJedan muškarac je uhapšen, a za još jednom osobom se traga zbog sumnje da su prebili studenta Dejana Bagarića u kampusu Novosadskog univerziteta prošle subote, saopštila je novosadska policija.\nStudenti sa protesta u Novom Sadu poručili da neće odustati od protesta, uprkos nasilju\nStudenti Novosadskog univerziteta poručili su večeras na kraju protesta “Protiv prebijanja studenata” da neće odustati od protesta, uprkos nasilju kojem su izloženi, kao proteklog vikenda...


Evropska unija saopštila je da je održana osma međuvladina konferencija sa Srbijom na ministarskom nivou u Luksemburgu na kojoj su otvorena dva poglavlja -13 ribarstvo i 33 finansijske i budžetskeodredbe.\nEU je u saopštenju navela da je posle ove konferencije sa Srbijom otvoreno 14 pregovaračkih poglavlja od ukupno 35 i da su dva privremeno zatvorena, kao i da će kako bude odgovaralo biti planirane dalje pristupne konferencije.\nKada je reč o ova dva poglavlja 13 ribarstvo i 33 finansijske i budžetske odredbe, EU je navela da je pažljivo razmotrila sadašnje stanje pripreme Srbije i ukazala da Srbija treba da nastavi da ostvaruje napredak u usaglašavanju i primeni pravnih tekovina EU u ovim poglavljima i da ispunjava date odrednice za privremeno zatvaranje tih poglavlja.\nEU ukazuje da će sve vreme tokom pregovora posvetiti posebnu pažnju na nadzoru toga kako se ostvaruje napredak u usaglašavanju s pravnim tekovinama EU i sa njihovom primenom. Kao odredbe koje treba ispuniti u oblasti ribarstva navodi se da Srbija treba da predstavi akcioni plan koji će osigurati punu usaglašenost s EU zakonima do datuma pridruživanja Uniji, posebno u oblasti organizovanja tržišta, akvakulture, prikupljanja podataka i mera kontrole protiv ilegalnog, neprijavljenog i neregulisanog ribarenja.\nKada je reč o poglavlju 33, finansijske i budžetske odredbe Srbija treba da poveća svoj administrativni kapacitet uključujući i koordinacionu strukturu koja tek treba da bude uspostavljena, navodi se u saopštenju. U tu svrhu Srbija treba da usvoji akcioni plan da pripremi i uvede proceduralne propise da osigura da će od trenutka pristupanja Uniji, moći ispravno da izračuna, predvidi, prikupi, plati, kontroliše i podnosi izveštaje Evropskoj uniji o sopstvenim resursima u skladu s pravnim tekovinama Unije.\nIzvor: Vebsajt B92, 25.06.2018.


Prikazivanje članaka po tagu fizi bizi\nsubota, 18 novembar 2017 13:24\nSedmi po redu festival nauke u Somboru\nDanas, 18. novembra u prostorijama gimnazije "Veljko Petrović" u Somboru, održava se 7. Festival nauke "Fizi bizi fest 7".\nOva manifestacija je sjajna prilika da građani Sombora upoznaju i uživo vide sve ono lepo što imamo od nauke. Pored mladih, na ovom Festivalu prisustvovaće i eminentni stručnjaci iz raznih oblasti koji će da predstave svoje radove.\nKompletan program možete da vidite na fotografiji ispod, pa ukoliko ste zainteresovani, još nije kasno da svratite do somborske Gimnazije i uživate u čarima nauke i svemu onome što ona predstavlja.\nOrganizatori festivala su Centar za razvoj obrazovanja "Planeta" i Gimnazija "Veljko Petrović". Manifestaciju podržavaju Centar za promociju nauke, Pokrajinski sekretarijat za obrazovanje i Grad Sombor.


U Knjaževcu naredna tri dana sve tri vakcine na raspolaganju – Knjaževačke vesti\nHome / 2021 / U Knjaževcu naredna tri dana sve tri vakcine na raspolaganju\nGrađani Knjaževca koji žele da se vakcinišu Sputnjik, Sinofarm i Fajzer vakcinama, moći će od utorka do četvrtka da se vakcinišu bez prijavljivanja na vakcinalnom punktu koji se nalazi u prostorijama Doma kulture, u periodu od 16 do 20 časova.\nTakođe u prostoru Doma kulture obavljaće se revakcinacija kineskom vakcinom 27. aprila u zakazanom terminu građana koji su dobili SMS obaveštenje.\nU sredu, 28. aprila revakcinacija se sprovodi u Minićevu, a dan kasnije u Kalni.\nVolonteri lokalnog Kol centra obavestiće sve one koji su se vakcinisali na ovim punktovima o detaljima revakcinacije.\nPrevious: SNS pobedila na izborima za Mesne zajednice u Knjaževcu\nNext: Prijava za 60 evra državne pomoći počinje u sredu


Svjetski Kup-Peking →\nObjavljeno April 24, 2019 autor Sscg\nKup Berana serijskim vazdusnim oruzjem\nU nedelju 21.aprila odrzan je kup serijskim vazdušnim oružjem-Kup Berana . Takmičenje je obiljezio veliki broj takmičara ,a najbolji su bili strijelci domacih klubova i Gorštaka iz Kolašina .\nU pojedinačnoj konkurenciji vrijedni su pažnje rezultati juniorke /seniorke iz SK Berane, Bebe Dabetic, koja je upucala 377 krugova,kadeta/juniora SK Donje Luge Miljana Devica od 371 kruga , dok je njegov klupski drug Nemanja Obradovic ,koji je pobijedio u seniorskoj konkurenciji, imao 371 pogodak.\nKod pistoljasa izdvojili su se Novak Devic(Donje luge) ,Jovana Popovic(Gorstak)i Zarko Vukajlovic(7,9 mm Andrijevica).\nEkipa pionira Gorstaka osvojila je prvo mjesto,iako su ekipno u gotovo svim disciplinama bili ubjedljivi iz SK Donje luge.\nTakmičenje je odlično organizovano, a za najbolje su od strane domaćina obezbijeđene prigodne nagrade, diplome i medalje .BILTEN Kup Berana 2019


Vesti online / Sport / Košarka / Evroliga: Fener poražen od "ponosa Izraela", Micić pregazio Valensiju\n22:23 >> 23:01h\nOdličan, ali nedovoljno za pobedu Fenerbahčea: Jan Veseli\nIzraelski tim je od početka kontrolisao meč i nije nijednom dozvolio šampionu Evrope da povede. U pobedničkoj ekipi je Džekson bio najbolji sa 20 poena, a Kol je postigao 19. Jan Veseli je sa 18 koševa bio najefikasniji u istanbulskoj ekipi, a pratili su ga Muhamed Ali sa 12 i Meli sa 11. Nikola Kalinić je postigao dva poena, a Marko Gudurić nijedan iako je na terenu proveo pet minuta.\nReal je ostvario i treću uzastopnu pobedu pošto je u Nemačkoj savladao Bamberg 81:66. Tompkins je sa 20 koševa bio najefikasniji u pobedničkom timu, a pratili su ga Kozer s a13 i Rejes sa 10. U nemačkom timu je Heket postigao 13 poena, a Lo i Štajger po 12.\nŽalgiris je ostvario i četvrtu uzastopnu pobedu pošto je u Španiji savladao Valensiju 71:63. Litvanski tim je do pobede predvodio naš reprezentativac Vasilije Micić koji je postigao 16 poena, a imao je i pet asistencija. Kod Valensije je Grin postigao 14 koševa.\nEvroliga, 14. kolo: Crvena zvezda - Panatinaikos 63:69, Bamberg - Real 66:81, Makabi - Fenerbahče 82:73, Valensija - Žalgiris 63:71.\nKOŠARKA Evroliga: Real se namučio sa Žalgirisom, Micov ubacio 27 poena\nPortugalija - Srbija 0:0 (UŽIVO)


"Orlovi", glave gore\nNaši košarkaši bili su tužni posle finala, ali nema razloga, napravili su veliki uspeh, zato glave gore.\nBiće dana za zlato\nKošarkaši Srbije i Muta Nikolić posle dodele srebrnih medalja.\nPovređeni Dončić na rukama zlatnih Slovenaca\nZvezda u nastajanju Luka Dončić se povredio u trećoj četvrtini, pa su ga saigrači na rukama odneli na postolju da dobije zlatnu medalju.\nOva je najbolja fotografija sa finala! Neutešan je bio Vladimir Lučić, u suzama je sedeo na klupi, a onda mu je prišao Goran Dragić, MVP Evrobasketa, da ga uteši i tako pokazao koliko poštuje "orlove" i Srbiju.\nDanilović i Lučić\nI predsednik KSS Predrag Danilović je prišao da uteši Lučića.\nSale i Štimac\nVladimir Štimac se ogrnuo srpskom trobojkom i našao se u zagrljaju selektora Đorđevića.\nPonosno na postolju\nSrebrni košarkaši Srbije!\nNema mesta za tugu\nMomci su dali sve od sebe i ne treba da budu tužni.\nBogdan i Željko Obradović\nNaš legendarni trener Željko Obradović zagrlio je i uz savet ispratio doskorašnjeg učenika Bogdana Bogdanovića iz hale "Sinan Erdem".\nKokoškov i "orlovi"\nI selektor Slovenije Igor Kokoškov, srpski trener, čestitao je Bobiju Marjanoviću i Štimcu.\nZajedno su se borili do kraja i napravili veliki uspeh.


Od Ajnštajnovih otkrića na ovamo govori se i piše da su vreme i prostor relativni. Pored toga, u fizici se skoro bez izuzetka vreme posmatra linearno. Naučnici uzimaju svaki vremenski trenutak kao ekvivalentan nekom drugom trenutku i ne nalaze da posmatrani vremenski trenutak, sam po sebi, ima bilo kakvog uticaja na pojavni svet. Zbog toga se vremenska skala ili osa najčešće koriste u fizici za ‘opis’ nekog procesa. Na primer: “U petoj sekundi od početka kočenja je došlo do potpunog zaustavljanja automobila…”\nSukob nauke i astrologije je u stvari sukob dva koncepta fenomena vremena. Zvanična nauka za sada zastupa ‘linearno vreme’, dok astrologija barata ‘svetim vremenom’… Kada se profano i naučno vreme budu principijelno pomirili sa svetim vremenom astrologije i religije, nauka i astrologija će ponovo ići ruku pod ruku; kao što je i bio slučaj kroz celu istoriju, do poslednja tri veka…\nZa razliku od njega, sveto vreme je ciklično, a sveti trenuci se periodično vraćaju i povezuju nas sa sadržajima iz prošlosti po kojima ih prepoznajemo. Jedan primer za to je slavljenje Uskrsa kod hrišćana, kada se jednom godišnje proslavlja i obeležava rođenje Isusa Hrista, sina Božijeg. Tako svi vernici svake godine proslavljaju događaj koji se odigrao davno i koji ih povezuje sa božanskim. Tu možemo pomenuti i ‘slave’ u Srbiji, koje takođe imaju funkciju povezivanja porodice sa svetim trenucima, kada su po istorijskim činjenicama ili predanju sveci činili bogougodna dela i po cenu života i gubitka svega materijalnog ipak izabrali sveto i božansko.\n“Danas je i juče i sutra…\nupravo se dešava…”


Održana lokalna debata u Smederevu „Ka novim partnerstvima u borbi za čist vazduh, zdravu životnu sredinu i zaštitu javnog zdravlja“ - BFPE\nLuka Milovanović 1 јуна, 2022 2 јуна, 2022\nBFPE » U fokusu » Održana lokalna debata u Smederevu „Ka novim partnerstvima u borbi za čist vazduh, zdravu životnu sredinu i zaštitu javnog zdravlja“\nU Smederevu 31. maja 2022. godine održana je lokalna debata „Ka novim partnerstvima u borbi za čist vazduh, zdravu životnu sredinu i zaštitu javnog zdravlja“ u organizaciji Fondacije BFPE za odgovorno društvo i u saradnji sa organizacijom Pro.Tok21 iz Smedereva i Centrom za međunarodne i bezbednosne poslove (ISAC Fond). Učesnici su bili predstavnici civilnog sektora, predstavnici lokalne samouprave i aktivisti. Cilj debate bio je da se kroz konstuktivan dijalog podstakne šira debata i saradnja između svih zainteresovanih učesnika.\nTokom debate razgovaralo se o dve ključne teme Stanju kvaliteta vazduha u Smederevu i o Društvenom aktivizmu i javnom zdravlju.\nSvetlana Stefanović, izvršna direktorka Fondacije BFPE za odgovorno društvo, istakla je da je Fondacija BFPE za odgovorno društvo već 19 godina radi na unapređenju dijaloga između donosioca odluka i drugih aktera, pruža informacije i edukacije na različite teme. Kao i to da nas možda mali koraci čine nervoznim, ali da će rezultati na kraju doći.\nTokom prvog dela debate istaknuto je da se o vazduhu često govori tek onda kada pitanje postane urgentno. Vrlo retko se razgovara onda kada se to pitanje nalazi van „urgentnog centra“. Učesnici su ukazali da je neophodna neka vrsta zajedništva, odnosno da je važno da jedni drugima budemo saveznici. Zagađenje iz Smedereva se vidi i u ostalim gradovima poput Beograda, Novog Sada i Pančeva. Situacija u Smederevu jeste složena, i mora brže i bolje da se reaguje, ali postoji i niz ograničavajućih faktora, smatraju učesnici. Ukazano je na problem postojanja 12 kotlarnica na mazut i indivindualnih ložišta koji umnogome doprinose zagađenju. Takođe, predstavljena je i ideja zelene poslaničke grupe na lokalnom nivou koja bi funkcionisala kao neformalna grupa, ali i rezultati istraživanja i preporuke o Planu kvaliteta vazduha koji je usvojen 2022. godine. Posebno alarmantan podatak na koji je ukazano jeste da je 223 preuranjenih smrti godišnje u Smederevu, što govori o tome da nešto mora da se menja u odnosu prema životnoj sredini.\nU drugom delu događaja istaknut je značaj civilnog društva i njegov doprinos u pogledu podizanja teme na agendu. Ukazano je na značaj razgovora sa građanima, ali i na dijalog sa lokalnom samoupravom. Takođe, važno je i da aktivisti budu prepoznatljiviji u lokalnoj samoupravi. Činjenica da je Ministarstvo zdravlja 2018. godine imalo 4 milion za podršku aktivističkih ideja govori o tome da oni ne vide udruženja i aktivizam kao partnere u celom procesu. Tema javnog zdravlja je neizostavni deo Agende 2030 i prožima sve ciljeve, kao i zaštitu životne sredine. Zaključeno je da je produktivna komunikacija, dobra informisanost i saradnja ključ za uspeh u pravazilaženju problema koji postoje u jednoj lokalnoj zajednici.\nPrevious PostOdržan prvi sastanak tematske grupe Energetsko siromaštvo i energetska efikasnost na lokalnom nivou\nNext PostHrabrost za novu politiku proširenja EU - i politiku susedstva


Fudbaleri Bolonje pobedili su SPAL sa 3:1 u Ferari, u prvoj subotnjoj utakmici 21. kola Serije A. Bolonja je prva primila gol, ali je uspela da se ekspresno vrati i potom dođe do potpunog preokreta. U drugoj utakmici Fjorentina i Đenoa su remizirale bez golova (0:0). Atalanta ubedljiva u Torinu – 7:0.\nDomaćin SPAL je došao do prednosti u 23. minutu preko Petanje, koji je sigurno izveo jedanaesterac, ali je već u sledećem napadu na semaforu bilo 1:1.\nVikari je zatresao sopstvenu mrežu u pokušaju da preseče ubačenu loptu sa desne strane.\nSa tim rezultatom otišlo se na odmor, da bi ekipa našeg Siniše Mihajlovića nokautirala...\nSportske.net: FA kup - Čelsi strepeo, ali ipak slavio! (video)\nFudbaleri Bolonje savladali su kao gosti ekipu SPAL-a sa 3:1, u okviru 21. kola italijanske Serije A...Izabranici Siniše Mihajlovića su do trijumfa stigli nakon preokreta...Domaći su dobro počeli ovaj susret, koji je mogao da im donese beg iz opasne zone, pogotkom Petanje u 23. minutu iz penala...Samo...


Veliki uspeh naših parastonotenisera: Dame osvojile evropsko zlato, Perlićeva ekipa druga u Evropi - RTV Santos\nU odlučujućem meču za zlato u klasi 4-5 učesnice srpskog finala u pojedinačnoj konkurenciji, zlatna Borislava Perić Ranković i srebrna Nada Matić i sa njima dvema Sanja Mijatović savladale su domaću ekipu Švedske (Alkvist, Lundbek) sa 2:1, posle dva sata i 10 minuta borbe.\nNajpre su evropske šampionke u odbranu titule krenule vođstvom od 2:0 u igri dublova, da bi u naredna dva seta dovele pobedu u pitanje, dozvolivši Šveđankama da izjednače na 2:2.\nU vrlo kvalitetnom, dramatičnom i do poslednjeg poena neizvesnom meču, Šveđanke su povele u petom setu i sve do 6:6 bile su u prednosti jedan ili dva poena.\nKonačno, posle 52 minuta iscrpljujuće igre, srpski dubl je dobio peti set na razliku 15:13 za pobedu od 3:2 i za vođstvo ekipe od 1:0.\nNajbolja evropska igračica u klasi 5 Ingela Lundbek (obe naše igračice rangirane su u klasi 4, sa težim stepenom invaliditeta) izjednačila je rezultat pobedom 3:1 u singlu protiv Matićeve, da bi Borislava Perić Ranković dobila odlučujužću partiju protiv Ane Alkvist sa 3:2 za pobedu u meču, za zlatnu medalju i za odbranu timske titule evropskih šampionki u klasi 4-5.\nPrethodno su, do odlučujuće partije za zlato sa Šveđankama, pobedile Nemačku i Veliku Britaniju sa po 2:0, dok su Ruskinjama prepustile jedan poen.\nNiz od šest medalja za Srbiju, zaključili su igrači u klasi 1-2 (Goran Perlić, Boris Stoiljković, Vladan Petković).\nPobedom protiv Poljske u polufinalu obezbedili su srebrnu medalju, ali i stekli pravo da u finalnom meču sa Francuzima od 16 časova igraju za titulu evropskih šampiona.\nJunak polufinalne pobede bio je Goran Perlić. Posle uspeha u dublu sa Stoiljkovićem od 3:1, Perlić je u singlu pobedio Rafala Čupera istim rezultatom za timsku pobedu i prolaz u finale.\nEkipa u klasi 5 (Mitar Palikuća, Darko Babić, Milan Zelen) zastala je nadomak pobedničkog postolja. Norvežani su bili bolji u četvrt-finalnom meču.\nU odlučujućoj partiji uverili smo se koliko je teško dvaput u dva dana dobiti svetskog broja jedamn Tomija Urhauga. Uverio se u to i borbeni i u svakoj prilici maksimalno motivisani Palikuća.\nU pojedinačnoj konkurenciji Mitar je bio bolji, u ekipnoj Norvežanin je slavio za prolaz u polufinale.\nNaš tim u klasi 3 (Mladen Ćirić, Siniša Bradašević) takmičenje u grupi završio je u krugu triju ekipa (sa Ukrajinom i Poljskom) koje su imale isti broj pobeda.\nSet-razlika je odredila treću poziciju Srbima, što je za njih značilo i kraj učešća na Evropskom prvenstvu, bez plasmana u krug ekipa koje su se borile za medalju.\nSrebro za muški tim – izgubili u finalu od Francuske sa 2:0\nNa kontinentalnom prvenstvu u Helsingborgu učestvovalo je 298 takmičara oba pola iz 31 evropske države. Srpsku reprezentaciju činilo je 13-oro članova: osmorica muškaraca i pet dama.\nDame su osvojile četiri medalje- dve zlatne: Borislava Perić Ranković pojedinačno i ekipno Borislava Perić Ranković, Nada Matić i Sanja Mijatović i srebrne Nada Matić i Ana Prvulović.\nMuški deo reprezentacije osvojio je dve medalje, obe srebrne: Mitar Palikuća pojedinačno i ekipno Goran Perlić, Boris Stoiljković i Vladan Petković.\nPrethodnoBelgijska firma zapošljava u Zrenjaninu\nSledećeSaša Mišić specijalni gost na 3. ZRBIZNET-u


Mladenovac: Vidovdanski fudbalski turnir 2022 - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Sport » Mladenovac: Vidovdanski fudbalski turnir 2022\nMladenovac: Vidovdanski fudbalski turnir (foto: Pixabay)\nMladenovac: Vidovdanski fudbalski turnir 2022\nAh Neša 17. juni 2022. Sport Postavite komentar\nFudbalski klub Selo Mladenovac organizovaće Vidovdanski fudbalski turnir na terenu sa gumiranom podlogom u toj mesnoj zajednici.\nTurnir u malom fudbalu će ove godine biti održan u znak sećanja na Zorana Milojevića – Maradonu, nekadašnjeg igrača i predsednika selomladenovačkog kluba.\nTurnir će početi 28. juna, a finalni dan i dodela priznanja biće organizovani 2. avgusta. Zainteresovane ekipe mogu se prijaviti do 27. juna u 19.00, nakon čega će uslediti žrebanje.\nPored seniorske konkurencije, organizatori su odlučili da se turnir igra i u mlađim uzrasnim kategorijama (2004/5, 2006/7, 2008/9, 2010/11, 2012/13, 2014/15). Uplate će iznositi 10.000 dinara (seniori), za konkurenciju 2004. godište 5.000 dinara, a za one najmlađe 3.000 i 2.000 dinara.\nVidovdanski fudbalski turnir 2022 održava se uz podršku Sportskog saveza i Fudbalskog saveza Mladenovac, pod pokroviteljstvom Gradske opštine Mladenovac. (danubeogradu.rs)\nTagovifudbal izlasci leto u beogradu mali fudbal mladenovac opština mladenovac sport vidovdanski fudbalski turnir\nPrethodni Starogradsko leto 2022: Bioskop na otvorenom i drugi programi\nSledeći Vidovdanska regata u Obrenovcu


Clockify: Od interne potrebe do 1.000.000 registrovanih korisnika\nOd interne potrebe do 1.000.000 registrovanih korisnika\nMilena Radivojević 25. 1. 2019.\nClockify je alat koji zaposlenima pomaže da imaju bolji pregled svojih radnih sati u toku nedelje. Sa predstavnicima tima razgovaramo kako su došli do skoro milion registrovanih korisnika.\nPrelomni trenutak da development shop COING Inc. kreira Clockify, bio je kada su primili informativni email da je cena softvera za evidenciju radnih sati koji su do tada koristili – duplirana.\n“I pre toga smo plaćali više nego što smo smatrali da je fer ali, pošto je to bio jedini alat na tržištu koji je bio jednostavan za korišćenje i nije zadirao u privatnost korisnika, plaćali smo ga uprkos visokoj ceni”, priseća se Nenad Milanović, direktor kompanije COING.\nNakon što su primili obaveštenje, odlučili su da potraže alternativu:\nRešili smo da vidimo šta se ostalo nudi na tržištu i ispostavilo se da ako imaš veći tim, kao što je naš slučaj, ne postoji ništa što je ujedno i jednostavno i pristupačno. Shvatili smo da je suludo da svakog meseca plaćamo 500 dolara za nešto što možemo sami da napravimo za par meseci – što smo na kraju i uradili.\nTako je rođen Clockify – time tracking softver uz pomoć kog korisnici vode evidenciju na šta ste vi i vaš tim trošili svoje radno vreme na dnevnom i nedeljnom nivou.\nSve je počelo besplatnom verzijom softvera pravljenog za internu upotrebu\nSa radom na softveru tim je započeo u februaru 2017. godine i nakon prvih par meseci razvoja, kaže Nenad, softver je, uslovno rečeno, funkcionisao u svojoj MVP verziji, ali je čitavo iskustvo bilo rogobatno i bagovi su iskakali na sve strane.\nTada se pred timom javio još jedan izazov – nisu mogli da opravdaju troškove dodatnog razvoja Clockify-a ako će ga samo oni koristiti kao alat. Međutim, objašnjava naš sagovornik, ako bi ga drugi ljudi takođe koristili – to bi bila potpuno druga i pre svega isplativa priča. Tada su odlučili da nastave da ga razvijaju i u budućnosti naplaćuju korišćenje alata, čak i da ga prodaju:\nLansirali smo softver ne bismo li videli kakve će biti reakcije i da li uopšte ikome to rešenje treba. Suvišno je reći da je odziv bio i više nego fenomenalan – samo u prvih nedelju dana registrovalo se vise od 17.000 ljudi. To nam je bio znak da vredi ulagati više vremena i novca u ovo.\nTim je inicijalno počeo sa besplatnom verzijom u cloud-u i ta verzija, objašnjava Nenad, ostala je besplatna sa tim inicijalnim setom funkcionalnosti. “Potom smo dodali još dva plaćena cloud paketa sa dosta novih funkcionalnosti (za 10 i 30 dolara mesečno), što je i dalje daleko jeftinije od konkurencije jer se plaćanje vrši po radnoj grupi, a ne po korisniku”.\nSa daljim razvojem, došlo se i do toga da su zahtevnijim korisnicima ponudili self-hosted verziju.\nSuštinska razlika među tim paketima je, dakle, u tome kod koga su hostovani svi podaci, budući da mnoge firme zbog ugovora moraju štititi informacije i zbog toga ne mogu koristiti softvere u cloud-u.\n‘Poliranje’ softvera naredni zadatak za tim\nBroj registrovanih korisnika softvera, otkriva Nenad, polako se približava brojki od 1.000.000 i to je, dodaje, dokaz da su ponudili nešto za šta postoji velika rupa na tržištu. Sa druge strane, softver trenutno ima oko 350.000 aktivnih korisnika, a taj broj rapidno raste po kvartalima:\nNijedan drugi time tracker ne nudi neograničen broj korisnika besplatno, jedino mi. Velika većina je na besplatnoj verziji, oko 95%, što je u rangu sa brojkama ostalih freemium alata kao sto su Asana i Trello.\nIpak, imamo dosta ljudi koji krenu sa besplatnom verzijom, pa odluče da pređu ili na self-hosted ili na plaćeni cloud nalog da bi dobili pristup nekom novom feature-u.\nInterfejs softvera Clockify\nU narednom periodu tim očekuje dalje unapređenje čitavog proizvoda, budući da su u toku prošle godine dodali dosta funkcionalnosti. „Sada želimo da zategnemo čitav interfejs tako da proizvod izgleda mnogo profesionalnije, kao i ispravimo neke stvari koje su nam dugo bilo na to-do listi“, objašnjava Nenad i dodaje:\nOd većih stvari koje planiramo da dodamo tu su i Audit log koji će pratiti sve izmene nastale u sistemu, importovanje spoljašnjih podataka u sistem, kao i bogatiji vremenski izveštaji. Redovno osvežavamo našu roadmap stranicu, tako da svako može u svakom momentu da vidi na čemu trenutno radimo i šta je sledeće u planu.\nZa kraj, Nenad kaže da kada imate nešto što svima treba, jedini stvaran posao vam je da vas ljudi pronađu” Nakon toga, zadatak vam je da slušate korisnike kad vam se jave sa komentarom šta treba dodati/popraviti“, zaključuje Nenad.\n27. 1. 2019. u 00:23 Odgovori\nKako da dobijem besplatnu verziju.\nImam iskustva u sagledavanju radnih lista, praćenja korišćenja radnog vremena. Rado ću ga podeliti sa vama 😊


Od posledica korona virusa umrlo još 11 ljudi, po jedna u Nišu i Vranju - na respiratorima 119 pacijenata - JuGmedia\nU poslednja 24 sata na korona virus širom Srbije testirano je 8.397 osoba, njih 1.318 bilo je pozitivno, dok je nažalost preminulo 11 ljudi, od kojih po jedna osoba u Nišu i Vranju. Novinaru juGmedie je nezvanično potvrđeno da je pacijent koji je izgubio bitku sa životom u vranjskoj bolnici zapravo iz Bujanovca.\nPrema poslednjim podacima Ministarstva zdravlja i Instituta „Batut“, na respiratorima u bolnicama širom Srbije se nalazi 119 pacijenata.\nU kovid objektima Kliničkog Centra Niš hospitalizovana je 156 pacijenata od kojih je kod 96 potvrđeno prisustvo virusa, a 4 su priključena na aparate za veštačku ventilaciju i nalaze se u jako teškom opštem stanju.\n“Svi pacijenti su pod 24 – časovnim nadzorom i detaljnim monitoringom životnih funkcija od strane lekara i medicinskog osoblja niškog Kliničkog centra. Njihov klinički status se procenjuje iz minuta u minut, a terapijske mere preduzimaju u odnosu na terapijski odgovor”, navodi se u saopštenju KC Niš.\nU ZC Lekovac u Covid bolnici, trenutno je hospitalizovano 15 pacijenata. Kod 7 je potvrđeno prisustvo virusa Covid-19.\nU tri kovid bolnice u ZC Vranje, ukupno je hospitalizovano 65 pacijenata. Kod 59 pacijenta je potvrđeno prisustvo virusa.


“Nosioci političke vlasti u Srbiji su prilično uplašeni zato što su amaterski ušli u kontakt s kriminalnim grupama i sad ne znaju kako da izadju iz svih tih nečasnih radnji. Umesto da tužilaštvo procesuira sve državne funkcionere koji imaju veze s mafijom, ti političari sada pokušavaju da dobiju podršku javnosti iznoseći morbidne informacije preko medija”, rekao je Borović.\n“Ali jednog dana dodje trenutak kada vlast mora kriminalcima da vraća usluge. I tada po vlast nastaje problem. Najgore u svemu je što mi nemamo nezavisno pravosudje, pre svega tužilaštvo koje bi moralo da reaguje na svaku povezanost kriminalaca i političara”, kazao je Borović.\n“Ne može predsednik države ni bilo koji ministar da objavljuje i ocenjuje dokaze iz istrage jer se time vrši direktan pritisak na rad tužilaštva i suda. Nijedan šef države nikada ne bi izneo u javnost tako brutalne i nepotvrdjene informacije o mlevenju ljudi i pravljenju ćevapa od ljudskog mesa”, naglasio je advokat.\n“Ljudi iz podzemlja se uvek, u odredjenom trenutku, okrenu protiv svojih gospodara političara. Političarima tada ne preostaje ništa drugo nego da zapomažu i traže podršku javnosti kako bi svoje dojučerašnje partnere osudili preko kolena kršeći zakon o krivičnom postupku”, zaključio je Borović.


Otvoren počasni konzulat Austrije u Novom Sadu - Dijaspora TV\nVestiSrbija i regionOtvoren počasni konzulat Austrije u Novom Sadu\nOtvoren počasni konzulat Austrije u Novom Sadu\nU Novom Sadu počeo je sa radom Počasni konzulat Austrije, na adresi Partizanska ulica broj 27.\nFoto (c) Facebook @MilošVučević\nGradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević sastao se u Gradskoj kući sa generalnim sekretarom Saveznog ministarstva za evropske i međunarodne poslove Republike Austrije Peterom Launski-Tifentalom, ambasadorom Republike Austrije u Beogradu Nј. E. Nikolausom Luterotijem i počasnim konzulom Republike Austrije u Novom Sadu Zoranom Tadićem. Povod sastanka bio je otvaranje počasnog Konzulata te države u Novom Sadu, na adresi Partizanska ulica br. 27 kojem je pored gradonačelnika i austrijske delegacije prisustvovao i državni sekretar Ministarstva spolјnih poslova Republike Srbije Nemanja Starović.\nNa sastanku u Gradskoj kući sagovornici su konstatovali da od jeseni 2019. godine u Beču, odlično funkcioniše „Udruženje Srba u Austriji“ i da taj vid povezivanja mnogo znači za srpsku zajednicu koja tamo broji više od 120. 000 lјudi. Oni su naglasili da je podjednako važno da se otvaraju predstavništva Austrije i u Srbiji, radi bolјe povezanosti i komunikacije stanovništva i privrede dve zemlјe. Osim pomoći žitelјima Austrije koji su na radu ili proputovanju u severnom delu Srbije, uloga Konzulata biće i oživlјavanje ekonomskih, kulturnih i drugih veza između Vojvodine i Austrije.\nGrađanima su vrata Konzulata Republike Austrije u Novom Sadu zvanično otvorena od danas, a njegova nadležnost se odnosi na oblast Autonomne Pokrajine Vojvodine, dok je cilј doprinos razvoju bilateralne saradnje dve zemlјe. Tim povodom prisutnima se, između ostalih, obratio i gradonačelnik Vučević.\n-Novi Sad otvaranjem ovog konzulata dobija još jednu čvrstu kariku u procesu saradnje Austrije i naše države. Današnji datum, 24. mart, nije lak datum za nas, posmatrano u istorijskom kontekstu, ali mi moramo da gledamo u budućnost i da kreiramo još bolјu saradnju, i to osnaživanjem odnosa, ekonomije, privlačenjem investicija, a sve u cilјu stvaranja što bolјih uslova za mlade naraštaje, da ostanu u Srbiji. Zato ovo nije samo protokolarni događaj, već ima jedan suštinski i dublјi značaj za unapređenje odnosa dve zemlјe, kao i za naš grad. Dolazak generalnog sekretara Petera Launski-Tifentala u Novi Sad, velika je čast, jer kako smo na sastanku konstatovali, ovo mu je prva, strateški odabrana, poseta van Austrije u poslednjih 13 meseci, za vreme trajanja pandemije. Sa ambasadorom Luterotijem negujemo višegodišnju dobru saradnju, a tu bih posebno istakao onu vezanu za nastupe Austrije na Polјoprivrednom sajmu, podršku ambasade za našu titulu Evropske prestonice kulture, zatim, podsticanje lokalne privrede u pogledu dovođenja investicija, otvaranja fabrika i obezbeđivanja novih radnih mesta za Novosađane. U tom smislu, spomenuo bih novoizgrađeni objekat „CTPark Novi Sad“, čiji je zakupac kompanija „BMTS-technology“, vodeći proizvođač turbo-punjača u svetu, kao i austrijskog koncesionara za izgradnju i upravlјanje javnim garažama „Best in Parking – Holding AG“ iz Beča. Čestitam počasnom konzulu Zoranu Tadiću i siguran sam da će na najbolјi način reprezentovati državu i biti čvrta, nesalomiva karika saradnje dve države – rekao je gradonačelnik Miloš Vučević.\nAmbasador Nikolaus Luteroti je istakao da će dve zemlјe i ubuduće sarađivati u oblasti privrede i kulture, kao i to da konzulati odlično služe bliskijem povezivanju dva naroda, otvaranju novih mogućnosti za saradnju i doprinose bolјem uzajamnom razumevanju. On je dodao da mu je posebno zadovolјstvo što je ovo drugi počasni Konzulat Austrije u Srbiji, dok je prvi otvoren 2017. godine u Nišu. Generalni sekretar Saveznog ministarstva za evropske i međunarodne poslove Austrije Peter Launski-Tifental istakao je da sutra nastavlјa posetu Srbiji, i da će u Beogradu imati sastanke sa ministrom spolјnih poslova Nikolom Selakovićem, kao i ministarkom za evropske integracije Jadrankom Joksimović, i poručio da je Austrija stabilan partner Srbije na njenom putu ka Evropskoj uniji. Državni sekretar Ministarstva spolјnih poslova Nemanja Starović istakao je dugu tradiciju dobrih odnosa dve zemlјe i naglasio da je otvaranje još jednog konzulata u zemlјi jasan signal da bilateralni odnosi Austrije i Srbije idu uzlaznom putanjom. Počasni konzul Republike Austrije u Novom Sadu Zoran Tadić se zahvalio svima na pruženom poverenju i izjavio da je cilј njegovog rada povezivanje dve zemlјe, intenziviranje saradnje u opštem interesu i negovanje tradicionalno dobrih srpsko-austrijskih odnosa.\nIzvor: Zvanična stranica Grada Novog Sada\nambasada Austrija diplomatski odnosi konzulat novi sad Srbija


Milan Jovanović: SNS prelazi u poziciju partije-hegemona | N1 Srbija 2\nMilan Jovanović: SNS prelazi u poziciju partije-hegemona\nProfesor FPN Milan Jovanović kaže da je, nakon beogradskih izbora, došlo do izrazite homogenizacije vlasti SNS, i da sada ne mogu da se pravdaju da ih neko koči. Opozicija je doživela veliki poraz, ima snagu slamke među vihorovima i mora da menja strategiju u nastupu, dodaje. Navodi da je takva situacija izazov za demokratiju.\nProfesor Fakulteta političkih nauka i član istraživačkog tima Demostata Milan Jovanović kaže da će istraživanje u okviru projekta o političkim i sociološkim uzrocima i posledicama redistribucije političke moći trajati bar godinu dana i d aće bacati pogled na političku scenu u poslednjih trideset godina i razvoj višestranačja.\nNakon beogradskih izbora, kako prenosi, izvukli su, tokom istraživanja, nekoliko važnih poruka i procesa, a da je na prvom mestu izrazita homogenizacija vlasti (SNS), koja je, kao takva, izazov demokratiji. Oni kontrolišu većinu lokalnih samouprava u Srbiji, u pokrajini, u centralnoj vlasti, kontrolišu zakonodavnu vlasti, i Vladu i šefa države, kaže.\n"Oni imaju sada pun kapacitet da sprovode svoj program i izborna obećanja. Ne mogu da se pravdaju da ih neko koči, jer imaju sve poluge moći", istakao je.\nDodaje da je došlo i do jake personalizacije izbora, jer su pobedili Vučić, Šapić, Đilas i Dačić.\nNavodi da je Aleksandru Vučiću fuzija šefa države i šefa partije omogućila izuzetnu moć, da on stiče moć da upravlja svim političkim procesima u društvu.\n"Posledica toga je hegemonizacija vlasti. SNS prelazi u poziciju partije hegemona. To će se odraziti u narednom periodu nastavkom jačanja naprednjaka", navodi, dodajući da na svoju snagu mogu da dodaju nove likove, da drugima budu privlačni - uvlačeći nove ljude, one koji su razočarani nekima, partijske konvertite koji se spasavaju brodoloma stranke u kojoj su.\nSmatra da im sledi jačanje biračkog tela, ali i jačanje koalicionog i ucenjivačkog potencijala, jer će mnoge partije želeti da stanu pod taj kišobran.\nAli, s druge strane, trebaće mnogo veštine da se sačuvaju demokratski procesi, i sa strane vlasti i sa strane opozicije, jer je takva situacija, navodi gost Dana uživo, izazov demokratiji i autoritarizmu.\nGovoreći o načinu na koji bi trebalo da postupa vlast pred tim izazovima, kaže da će biti potrebno više pozivanja na razgovor s manjinom oko postizanja konsenzusa, više uvažavanja njihovih stavova, ne pokazivanje mišića da je vlast uvek u pravu, a da opozicija nema dobra rešenja, nego da se pozivaju na broj poslaničkih mesta.\nVlast, dodaje, mora da ima više senzibilnosti za manjinu, da je uključuje u proces donošenja odluka, da se pokuša izgraditi konsenzus oko nekoliko važnih pitanja - a to su Kosovo, Ustav, evrointegracije... Navodi da su to neke teme u kojima će vlast morati da razgovara sa opozicijom. Nije problem samo vlast, imate mišljenja u opoziciji da ne treba razgovarati s vlasti, da je sve što oni odluče katastrofa, a oni što predlažu da je in, super. To, navodi, ništa dobro neće doneti društvu i misli da je građanima dosta konflikata i te retorike.\nVelika je odgovornost na SNS, i pošto se ona personifikuje u Vučiću, na njemu. Sva slava i čast i sva kritika će se svaljivati na pleća Vučića, dodaje.\nSnaga opozicije je malena, jedna slamka među vihorovima, dodao je. Jovanović navodi da su izašli debelo poraženi u ovim izborima, njihova snaga je minorna na političkoj sceni i predstoji jedna rekonfiguracija partijskog prostora u opozicionom delu.\nDobar deo izbornih uslova je vezao jednu nogu opozicionim strankama, kaže i dodaje da je to slaba zastupljenost u medijima, organizacioni i finansijski problemi, da se među njima se vodila polemika, svađe, optužbe, što je uticalo na birače.\nTu su i fantomske stranke koje su doprinele da se rasipaju glasovi, dodaje. "Imali smo jedan vašar, kao da smo hteli da popišemo koje sve stranke mogu da učestvuju na izborima".\nUpitan o "trojanskim konjima" među njima, kaže da o tome može biti reči. "Dobar deo ovih stranaka verovatno ne bi mogao nastati bez logističke podrške vlasti i to je smišljeno da bi se zbunjivali birači i da bi im se odvlačila pažnja... Trebalo bi da pretresemo naše izborno pravo", kaže Jovanović, dodajući da se partije žale na njega kad su u opoziciji, a zaborave na to kad su na vlasti.\nKoktel lekova za opoziciju i da - priznaju poraz\nProfesor je opoziciji "prepisao" koktel lekova, nakon, kako ocenjuje, velikog poraza.\nKaže da su opozicione stranke u procesu traženja Vučića koji će predvoditi opoziciju, i mišljenja je da je deo jedan deo političara istrošen, da treba da ode iz prvog političkog ešalona i da je neophodno da dođu nereciklirani ljudi, koji će moći da motivišu birače.\nSmatra da je potrebno ukrupnjavanje političke cene, naročito na opoziciji. Bez jake dve, tri paritje koje će predvoditi opozicionu scenu i dalje će biti gubitnici, konstatuje.\nDrugo je da priznaju poraz, da njihova politika i program nisu bili dovoljno dobri da privuku birače, da njihov jedini problem nije Aleksandar Vučić i SNS, već da je problem i u samoj njihovoj organizaciji. Neće ga pobediti ukoliko ne ubede jedan deo naprednjačkih glasača da pređu na njihovu stranu svojom politikom i programom, ocenio je. Istakao je i važnost kontakta s građanima.\nDodaje da su, s druge strane, naprednjaci napravili dobru, organizovanu strukturu, koja daje rezultate. Ističe i da je njihova kampanja za beogradske izbore bila školska.\nJovanović smatra da je jedna papazjanija na opozicionoj sceni nastala beskonačnom deobom DS.\nAko se želi snažna opozicija koja okuplja to opoziciono telo, to mora da bude jedna stranka, naglašava.\nSmatra da je DS, a i veći deo opozicionog bloka, u ovu situaciju dovela hipertrofija lidera, višak lidera koji nisu uspeli da izgrade konsenzus. Mišljenja je da će "ova ekipa" nastaviti sa tim stvarima i konfliktima, i da se to vidi u izjavama posle izbora. Smatra da mora da bude novih ljudi koji će zaboraviti stare animozitete, i da će uvek neko biti kriv - mediji, Vučić, nedostatak novca...\nPodseća da je pre 2012. godine Vučić govorio da njih takođe nema nigde u medijima ili ih ima ali samo u negativnom kontekstu, ali da je tada izjavljivao da idu od ljudi do ljudi, štampamo letke, pozivamo na tribine, i da opozicija može iz toga da izvuče pouku.\nMislim da će opozicija morati da menja neku strategiju u svom nastupu, naglašava.\nNe vidi razlog za vanredne parlamentarne izbore, i dodaje da bi oni izmenili figuru parlamenta u smislu da bi naprednjaci još ojačali. Smatra da oni imaju dovoljnu većinu, da bi vreme gubili na izbore. Pre mi se čini kao mogućnost da dođe do rekonstrukcije Vlasti, zaključuje.\nPogledajte prilog o detaljima s konferencije:\nTagovi: milan jovanović , Demostat , SNS , Aleksandar Vučić , Opozicija , DS\nZnate kako je u Bugarskoj,svako ko glasa dobije u pasošu,na poslednjoj stranici knjižice,mali trouglasti pečat kao dokaz da je glasao,i tako,samo tako,može da putuje van zemlje,da vadi novi pasoš,eto,tako to rade PAMETNI!!!!!\nBez slobodnih medija nema jasne politike u Srbiji...da SNS oslobodi medije i da bude sve ravnopravno,postali bi opozicija odmah na sledecim izborima\nUvesti da glasanje bude zakonska obaveza, kao u Grckoj (kolevci demokratije) i od skoro u Bugarskoj, pa da vidimo ko koliko ima %. Ovako, 370.000 glasova od ukupno preko 1.6 miliona glasaca, a imate apsolutnu vlast. Veze s vezom nema... p.s. nece gospoda da se gura u redu sa rajom i ceka da glasa...eto im sad...\nDirektor Telekoma bez odgovora o mogućem otpuštanju radnika\nMedoševac "zavijen u crno", kume i mole EPS da ih preseli\nGruevski na putu ka Mađarskoj prošao i kroz Srbiju\nBIRN: Veselinović i Radoičić vlasnici firme s Koridora 11\nVojni penzioneri: Licemerno pismo zahvalnosti SNS i Vučića\nNataša Dragojlović i Milivoje Mihajlović o glasanju u Interpolu i nastavku dijaloga\nPriština razočarana odlukom Interpola i optužuje Srbiju\nSlavodobitne reakcije Beograda na odluku Skupštine Interpola\nFOTO: Patka mandarinka u Central Parku


Osiguranje od odgovornosti računovođa i revizora - Energoprojekt Garant a.d.o.\nOdgovornost računovođa i revizora\nZakonska odgovornost računovođa i revizora za štete, koje prouzrokuju računovođe, ovlašćene računovođe, ovlašćene javne računovođe i revizori, pri sačinjavanju finansijskih izveštaja i reviziji finansijskih izveštaja, u skladu sa zakonom.\nOsiguranjem je obuhvaćena odgovornost računovođe i revizora za štetu, koju pričine pravnom licu ili preduzetniku, čije je sedište na području Republike Srbije.\nOsiguranim slučajem u smislu Posebnih uslova smatra se jedna ili više radnji ili propusta osiguranika, kojim je pričinjena šteta pravnom licu ili preduzetniku, obavljanjem poslova računovodstva i revizije, u skladu sa zakonom, standardima i pravilima struke.\nRačunovodstvo je vođenje poslovnih knjiga, sastavljanje, prezentacija, dostavljanje i obelodanjivanje finansijskih izveštaja, u skladu sa zakonskom, profesionalnom i internom regulativom.\nRevizija je postupak ispitivanja i ocene finansijskih izveštaja, podataka i metoda, koji se primenjuju pri sastavljanju finansijskih izveštaja, na osnovu kojih se daje stručno mišljenje o realnosti i objektivnosti stanja imovine, kapitala, obaveza i rezultata poslovanja pravnog lica ili preduzetnika.\nRevizija obuhvata ispitivanje i ocenu poslovanja, organizovanosti poslovnih funkcija, načina donošenja poslovnih odluka i funkcionisanja informacionog sistema.


Napredak u pregovorima, moguć dogovor o koalilciji\nPostoji pozitivan napredak u pregovorima Samoopredeljenja i Demokratskog saveza Kosova (DSK), pa se očekuje da danas bude postignut sporazum o koaliciji.\nKim, Gazeta Ekspres\nKurti i Mustafa (Foto Anadolija)\nGazeta Ekspres piše da pobedničke partije na izborima nikada nisu bile bliže formiranju vladajuće koalicije. Dve partije pokušavaju da reše spor oko pozicije predsednika Skupštine Kosova koja je dodeljena Glauku Konjufci.\nList piše da će stranke Aljbina Kurtija i Ise Mustafe verovatno napraviti vladu u ponedeljak 3. februara, za kada je zakazana sednica Skupštine Kosova na kojoj bi trebalo da se glasa o novoj kosovskoj vladi.\nPredsedništvo Skupštine Kosova usvojilo je zahtev za sednicu, koji je podneo lider Samoopredjeljenja Aljbin Kurti, mandatar za formiranje vladinog kabineta.\n09.07.2020 U opštini Štrpce pet pozitivnih slučajeva koronavirusa (468)\n10.07.2020 UNS: Hitno saopštiti informacije o Кovidu-19 (453)\n09.07.2020 Kosovo: 207 novih slučajeva koronavirusa (303)\n09.07.2020 Ramadani: Na Kosovu preko 200 hiljada zaraženih (254)\n10.07.2020 U srpskim sredinama na Kosovu 36 novoinficiranih (174)\nJul 2020 11 (150)


“Nismo bili sabirni centar za migrante niti æemo biti” - B92.net\nIzvor: Tanjug subota, 30.06.2018. | 16:00\nPotpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanoviæ to je izjavio povodom nekih tumaèenja sastanka evropskih zvaniènika.\nNeke od država èlanica jesu imale ideju da se centri za procesuiranje migranata izmeste van njihovih teritorija i da se proflisanje radi u zemljama severne Afrike, ali nije postignut dogovor po ovom pitanju, precizirao je Stefanoviæ za Tanjug. "Fokus Samita bio je na postizanju rešenja oko ravnomernog preuzimanja odgovornosti svih država èlanica, kada su pitanju migranti koji se iskrcavaju na teritorije Grèke i Italije, gde je opet primetno da postoji jaz izmeðu zemalja Centralne Evrope koje odbijaju da budu deo predloženog evropskog rešenja i država Zapadne Evrope koje insistiraju na principu solidarnosti", dodao je.\nKako je rekao iskustvo Srbije u koordinaciji mešovitih migracionih tokova prethodnih godina èini je pouzdanim i stabilnim partnerom Evropske unije, a tome u prilog govori i èinjenica da izmeðu Srbije i EU postoji konstantan dijalog u oblasti migracione politike što na minimum svodi moguænost donošenja jednostranih odluka u ovoj oblasti i sa jedne i sa druge strane.\n"Navode o Srbiji kao tampon zoni imali smo i tokom prethodnih godina kada je kroz Srbiju prošlo oko million migranata. Naša zemlja ni tada nije postala sabirni centar za migrante, niti æe to biti u buduænosti", poruèio je Stefanoviæ.\nKaže da imamo sveobuhvatan zakonodavni i strateški okvir u oblasti azila, migracija i kontrole granica, redovno ažuriran plan reagovanja u sluèaju velikog priliva migranata i administrativne i tehnièke kapacitete za reagovanje u svim situacijama izmenjenih migracionih kretanja.\nSvakodnevno, dodaje, razmenjujemo podatke o svim prekograniènim aktivnostima na svim nivoima i kao regionalni lider u ovoj oblasti pravovremeno æemo reagovati u sluèaju domino efekta koji mogu izazvati odluke nekih zemalja èlanica EU koje su zemlje destinacije migranata.\n"Sada, iz ove perspektive, vidimo pozitivne rezultate politike Vlade Srbije, ono što je najvažnije za naše graðane, nije bilo incidenata povezanih sa migracijama, pokazali smo koliko smo humani i koliko nam je važno poštovanje ljudskih prava i postali smo ravnopravan partner zemljama èlanicama EU, ali i regionalni lider u oblasti koordinacije migracionih tokova", ukazao je Stefanoviæ.\nPrema njegovim reèima Srbija je iz tog razloga sada u poziciji da postavlja uslove i predlaže rešenja, a nikako nije u poziciji da bespogovorno prihvata nametnute odluke, niti je to moguæe uzimajuæi u obzir nivo odnosa koje kroz razlièite inicijative ostvarujemo sa EU.


Laguna - Bukmarker - O zbirci Džordža Sondersa „Deseti decembar“ na Festivalu fantastične književnosti „Art Anima“ - Knjige o kojima se priča\nU nedelju 2. juna u 18 sati i 30 minuta u Klubu galeriji Polet (Cetinjska 15, Beograd), u okviru Festivala fantastične književnosti „Art Anima“, održaće se tribina posvećena zbirci „Deseti decembar“ američkog autora Džordža Sondersa, koji je na engleskom govornom području poznat kao jedan od najboljih pisaca kratke priče. O razvoju i načinu njegovog pisanja, kao i o temama koje ga okupiraju, govoriće Kristina Kulauzov Filipović, prevoditeljka Sondersove knjige, Nađa Bobičić, književna kritičarka, i pisci Adrijan Sarajlija i Nikola Petrović.\nDok piše o klasama, seksu, ljubavi, gubitku, poslu, očaju i ratu, Džordž Sonders daje presek savremenog društva. Priče iz zbirke „Deseti decembar“ bave se velikim pitanjima i istražuju našu moralnost, postavljaju pitanja o tome šta nas čini dobrim i šta nas čini ljudima.\nKnjigu „Deseti decembar“ možete pronaći u svim knjižarama Delfi, Laguninim klubovima čitalaca, onlajn knjižari www.delfi.rs i na sajtu www.laguna.rs.


Istraživanje: 68 odsto građana podržava reforme neophodne za ulazak u EU\nUkoliko bi sutra bio održan referendum sa pitanjem "Da li podržavate učlanjenje Srbije u EU" 55 odsto građana Srbije glasalo bi "za", njih 21 odsto bi glasalo "protiv", dok 12 odsto ne bi glasalo uopšte ili ne zna šta bi odgovorilo na ovo pitanje, rezultat je najnovijeg istraživanja javnog mnjenja "Evropska orijentacija građana Srbije", koje je sprovelo Ministarstvo za evropske integracije.\nIstraživanje, u kome je učestvovalo 1.050 ispitanika starijih od 18 godina, rađeno je prema standardu Evrobarometra.\nPodrška građana reformama je, kao i prethodnih godina, veoma visoka.\nOd ukupnog broja ispitanika njih 68 odsto smatra da bi reforme, neophodne za ulazak naše zemlje u EU, trebalo sprovoditi i mimo toga, zbog dobrobiti građana i stvaranja bolje i uređenije Srbije.\nKad je reč o bespovratnoj razvojnoj pomoći Srbiji od 2000. do danas, 24 odsto ispitanika je prepoznalo da je EU najveći donator našoj zemlji u poslednjih 16 godina, na drugom mestu se po percepciji građana nalazi Rusija sa 21 odsto, na trećem Kina sa 17 odsto i na četvrtom Japan sa 12 odsto.\nU odnosu na rezultate istraživanja od pre godinu i po dana, iz decembra 2016. godine, broj onih koji kao najvećeg davaoca pomoći Srbiji vide EU porastao je za tri odsto, dok je broj onih koji su mislili da je reč o Rusiji smanjen za četiri odsto.\nZvanični podaci govore da, u periodu od 2000. do kraja 2016. godine, Evropska unija i njene države članice sa 4,31 milijardi evra realizovanih bespovratnih sredstava predstavljaju najveće donatore, čime su značajno doprineli razvoju Srbije – pojedinačno gledano Evropska komisija je donirala 2,96 milijardi evra, Nemačka 368,21 miliona evra, Švedska 232,11 miliona evra i Italija 187,72 miliona evra.\nSve pozitivne asocijacije na Evropsku uniju imaju trend rasta. Na primer, građani pojam EU povezuju sa boljim životom, višim standardom, blagostanjem, putovanjima i to njih 21 odsto, dok je u junu 2017. godine to činilo deset odsto ispitanika.\nBorbu protiv korupcije (22 odsto), reformu zdravstvenog sistema (16 odsto) i reformu pravosuđa (12 odsto) građani prepoznaju kao najznačajnije i kao one koje najviše utiču na njihov svakodnevni život.\nSledeće po važnosti su im reforme u oblasti poljoprivrede (10 odsto), zatim obrazovanja (9 odsto), bolja zaštita ljudskih prava (8 odsto) i zaštita životne sredine (5 odsto).\nZa najveći broj građana, njih 18 odsto, članstvo u EU predstavlja put ka boljoj budućnosti mladih ljudi, više mogućnosti za zapošljavanje (16 odsto), mogućnost za slobodnije kretanje unutar granica EU (15 odsto), kao i mogućnost da se uredi stanje u našoj državi (11 odsto).


M. D.\t 13. avgusta 2015. 06:00\nPotpredsednica vlade i ministar građevine, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović poručila je domaćim građevinarima da treba da iskoriste povoljne vremenske prilike i radova na Koridoru 10 i 11 izvode danju i noću, jer će tako podići efikasnost radova za najmanje 30 odsto.\nMihajlović je prilikom sinoćnog obilaska radova na Koridoru 11, na deonici Lajkovac – Ljig, rekla da kada bi se na gradilištima Koridora 10 i 11 radilo i noću i danju, onda bi moglo dnevno da se izgradi 500 do 700 metara više saobraćajnica nego do sada, što bi bilo značajno efikasnije kada bi se izračunao nedeljni i mesečni učinak.\n“Ovo je poruka za sve druge izvođače – pogledajte kako može da se radi, hajde da budemo još brži! Srbiji je potreban i Koridor 10 i Koridor 11, a domaće kompanije su vredne, sposobne i vrlo stručne i mogu da obave sve poslove kada govorimo o građevinarstvu”, poručila je Mihajlović.\n“Ja sam ponosna, jer ovim pokazujemo da srpski podizvođači na čelu sa Energprojektom, zajedno sa glavnim izvođačem radova mogu da rade neprekidno 24 sata. Ovo je jedino gradilište u Srbiji gde se radi 24 sata i ja sam ponosna zbog toga”, rekla je Mihajlovićeva prilikom obilaska gradilišta Pepeljevac, gde se vadi kamen, koji se koristi kao podloga za auto-put na Koridoru 11.\nMinistarka Mihajlović je naglasila da ovim gradilištem na Korodoru 11 naši građevinci pokazuju da umeju, znaju i mogu, “da imamo struku, snagu, ali i volju da nešto uradimo”.\nProcene pokazuju da, kada bi sva gradilišta u Srbiji radila danonoćno, onda bismo izgradili još više kilometara autoputeva, rekla je resorna ministarka i ukazala da je gradilište u Pepeljevcu primer koji može pozitivno da utiče i pomogne svim izvođačima i podizvođačima radova na gradilištima u zemlji.\n“Ovo je za mene jedan od najlepših dana u poslednjih godinu dana od kako sam ministar građevinarstva”, rekla je Mihajlovićeva ne krijući oduševljenje tempom koji se odvijaju radovi na gradilištu pozajmišta Pepeljevac, na daonici Koridora 11 – od Lajkovca do Ljiga, gde je danonoćno angažovano više od 300 ljudi.\nPočetni zaostatak u izvodenju radova, pogotovo tokom prošlogodišnje poplave, biće sigurno nadoknađen ove godine, istakla je Mihajlović i dodala da deonica koju radi kompania Šangdong biće završena 2017. godine, a deonica koju radi azerbejdžanski Azvirt – do kraja 2016. godine.\nKoridor 10Koridor 11Zorana Mihajlović


Hodžis: Dati prostor liderima Beograda i Prištine, bez crvenih linija - Kosovo Online\nHodžis: Dati prostor liderima Beograda i Prištine, bez crvenih linija\n16. Novembar 2020. • 22:45\nBivši komandant kopnenih snaga SAD u Evropi i penzionisani general Ben Hodžis kaže da je Srbija najvažnija zemlja na Zapadnom Balkanu, a kada je reč o dijalogu sa Prištinom smatra da treba da se da prostor političkim liderima u Beogradu i Prištini da pregovaraju "bez ograničenja i crvenih linija da ispregovaraju sva teška pitanja koja moraju da se završe", prenosi Tanjug.\nHodžis je na panelu "Stabilnost i prosperitet transatlantske zajednice" Beogradske NATO nedelje u organizaciji Centra za evroatlantske studije CEAS naglasio da SAD i EU imaju odgovornost da zaštite obe strane u pregovorima jer, kako je kazao, postoji previše spoljnog uticaja onih koji ne žele da vide nikakav napredak.\n"Postoje zemlje i pojedinci koji imaju korist od nastavka haosa, odnosno od nerešenih pitanja. Zato SAD svakako treba da sve ovo koordinišu sa EU. Veoma sam ponosan na tim ambasade SAD u Beogradu, ali i administraciju koja radi da nešto dostigne, međutim ne postoji način da mi bilo šta uradimo sami", objašnjava on.\nKako ističe, EU drži ključeve uspeha u ovom regionu jer ima ključeve za ekonomsku i zapadnu integraciju, te dodaje da u takvoj situaciji EU i SAD treba da rade zajedno.\n"Treba da se bavimo pitanjima i da se suočimo s njima iz današnjeg ugla, a ne kako smo to radili pre dve decenije. Mi, kao i lideri u Srbiji imamo odgovornost da ne ostanemo u pogrešnoj prići", kaže Hodžis.\nOn je izneo mišljenje da Kremlj, kako je rekao, iskoriščava Pravoslavnu crkvu kao svoje "oružje"za postizanje strateških ciljeva, što nije, kaže, ništa novo ni za njega a , niti za bilo koga.\n"Na to treba iskreno da gledamo i da se ne plašimo da se suočimo s time. Kremlj ima nula koristi od rešavanje bilo kog problema na Balkanu. Njihov strateški interes je da Zapadni Balkan nikada ne bude spreman za integracija na Zapadu", smatra Hodžis.\nKada je reč o pitanju odbrane kaže da svaka zemlja ima pravo da zaštiti svoj narod i da ima pravo da bira kakvo će oružje koristiti u skladu sa svojim potrebama, i dodao da je Vlada Srbije donela hrabru odluku time što je zamrzla sve vojne vežbe na period od šest meseci.\nHodžis uz to dodaje da Srbija sebe ne treba da dovede u poziciju da bude, kako je rekao, Venecuela u Evropi i da nema druge prijatelje, niti partnere, već samo Moskvu.\nKada je reč o misiji KFOR na KiM Hodžis navodi da je jako ponosan na tu misiju i podsetio je da dok je bio komandant kopnenih snaga SAD u Evropi i kada se sastajao sa srpskim i albanskim liderima, da su i jedna i druga strana tražili da se ne povuče misija KFOR sa KiM.\n"To je jedino sidro stabilnosti u regionu", kaže Hodžis.\nGovoreći o ekonomskim tokovima Hodžis je naglasio da je integracija "sa Zapadom" najbolja prilika za Srbiju i ovdašnje mlade.\n"To je prilika za investicije, radna mesta, za izgradnju infrastrukture", kazao je Hodžis i dodao da su neki koraci već napravljeni sa Mini Šengenom.\n"Takođe treba da se takmičimo sa Kinom, jer će oni odmah nastupiti ako vide vakum. Takav vakum ne smemo da dozvoljimo da se dogodi", rekao je on.\nDodao je da je ovo vreme takmičenja velikih sila, ali sila koji se takmiče u svim oblastima, poput diplomatije, ekonomije, odbrane i informacije, te da upravo to predstavlja prevenciju od konflikta.\n"Upravo zato treba da se takmičimo za Balkan, ne samo zato što je reč o regionu koji je deo Evrope, već je reč o regionu koji predstavlja zadnja vrata crnomorskog regiona za koji ja smatram da je prava tačka takmičenja između Zapada, Kremlja i Komunističke partije Kine", rekao je Hodžis.\nNATO Jelena Milić EU\nMilić: Organizovana kampanja dezinformacija kosovskih zvaničnika\nDirektorka Centra za evroatlantske studije (CEAS) Jelena Milić izjavila je danas da je Srbija kažnjena za svoje postupke i razornim bombardovanjem i kako je navela, nepovoljnom rezolucijom 1244, pritiskom saradnje sa Hagom i to u periodu kada je tek smenjen Slobodan Milošević mirnim putem, prenosi Tanjug.\nDačić: Prošlo vreme lažnih vesti i prve ljubavi Prištine sa NATO i EU\nBivši komandant KBS: NATO čuva Kosovo


PROUNS: Televiziji N1 liderstvo u tabloidnom pristupu jednoj od najodgovornijih formi novinarstva – dokumentarnoj - Radio televizija Pančevo\n18. februara 2020. 0222\nPredsednik Vučić izložen je brutalnim uvredama, krajnje subjektivnim ocenama, iz kojih jasno izvire čista mržnja i politički stav Vučićevih neistomišljenika” navodi PROUNS. “Neprihvatljivo je da se jedan medij služi ovakvim sredstvima i vodi ogoljenu, prljavu kampanju protiv predsednika države bez ikakvih argumenata. U njihovom pristupu dominiraju marketing, jeftine kalkulacije i mržnja političkih neistomišljenika.\nPROUNS posebno negoduje zbog potcenjivanja javnog mnjenja jer se u najavi dokumentarca kaže da je to i priča o građanima Srbije i o tome kako se dogodilo da nisu prozreli narative koji su Vučića doveli i održali na vlasti. Iskreno se nadamo da će građani Srbije prepoznati čiji i kakvi sve interesi stoje iza ovako ukrojenog serijala, a motiv je svima već odavno poznat – novac i samo novac” zaključuje se u saopštenju koje potpisuje predsednik Zoran Veličković.\nNikola Toadjer 27. marta 2020. 27. marta 2020.


Cadez ponovo izabran za clana borda direktora Evrokomore – Krstarica\nTanjug 15. oktobra 2021. 16:54\nBEOGRAD – Na današnjem zasedanju Generalne skupštine Evrokomora, predsednik Privredne komore Srbije (PKS) Marko Čadež, četvrti put je izabran za člana Borda direktora ove poslovne asocijacije, saopšteno je iz PKS.\nReč je o najvećoj evropskoj poslovnoj asocijaciji koja predstavlja 20 miliona kompanija i okuplja 45 nacionalnih i 1.700 regionalnih i lokalnih komora.\n„Novo rukovodstvo Evrokomora, na čelu sa danas izabranim predsednikom Lukom Fridenom iz luksemburške komore, već na početku mandata očekuje najsloženiji zadatak od izbijanja pandemije. On podrazumeva da se ujedini evropska poslovna zajednica i u direktnoj komunikaciji sa briselskim institucijama inicira promena politike i regulative i donošenje mera kako bi EU što brže ponudila odgovor na realnu pretnju po produktivnost i konkurentnost privrede izazvanu energetskom krizom i rastom sirovina na svetskom tržištu“, rekao je Čadež, koji je i predsednik zajedničke regionalne komore Zapadnog Balkana.\nDodao je da je pred Evrokomorom i izazov da kroz komorsku mrežu što snažnije podrži kompanije članice, posebno mala i srednja preduzeća, da se što brže prilagode novim okolnostima.\nNaveo je da je utoliko veća i njegova lična odgovornost kao člana najvišeg rukovodstva Evrokomora, koopredsedavajućeg Odboru za zajedničko tržište i predsedavajućeg Digitalnom mrežom.\nPrema njegovim rečima četvrti mandat nije samo još jedno priznanje za dosadašnji lični i doprinos Privedne komore u radu Evrokomore, već je, u ovom trenutku, posebno značajno za ceo region Zapadni Balkan.\n„Pružena nam je prilika da u ovom mandatu završimo veliki posao, započet u proteklom periodu, da realizujemo inicijative Evropskoj komisiji na kojima smo, uz veliku podršku evropske privrede, Evrokomore i dosadašnjeg predsednika Kristofa Lajtla, insistirali u proteklom periodu“, rekao je Čadež.\nIstakao je i da privredi regiona treba omogućiti da sa manje prepreka i troškova posluje sa Evropskom unijom.\nTakođe i da se obezbedi inkluzivno proširenje, kako bi naši privrednici, i pre punopravnog članstva, dobili isti tretman kao i kompanije iz EU, u oblastima u kojima ispunimo evropske standarde i harmonizujemo pravila.\nPredsednik PKS je izneo uverenje da ćemo i ubuduće u tome imati dragocenu podršku 20 miliona kompanija, okupljenih u komorama, članicama Evrokomore, koje poslovnu zajednicu Zapadnog Balkana već vide kao deo evropske privrede i žele da ekonomije ovog regiona što pre i formalno postanu deo EU.\n„Ubrzanje izgradnje zajedničkog zapadnobalkanskog tržišta na temelju četiri evropske slobode, kretanja ljudi, roba, usluga i kapitala, povezivanje zapadnobalkanskih zelenih koridora sa zelenim trakama EU, interes je ne samo balkanskih privreda već i evropskih kompanija koje ovde posluju ili koje će u narednom periodu investirati u našem regionu“, zaključio je Marko Čadež.


Aleksandar Šapić - 1\n21. 10. 2020 09:08\nBEOGRAD - Neću biti ministar u novoj vladi, ostaću predsjednik opštine Novi Beograd, kaže predsjednik SPAS-a Aleksandar Šapić.\n20. 10. 2020 10:41\nBEOGRAD - Sastanak mandatarke za sastav Vlade Srbije Ane Brnabić i lidera Srpskog patriotskog saveza Aleksandra Šapića u Vladi Srbije završen je nešto poslije 10 časova, a Šapić je novinarima rekao da je zadovoljan razgovorom, ali nije želeo da otkrije da li će biti deo buduće vlade.\nAleksandar Šapić za "Nezavisne": SPAS spreman da uđe u vlast u Srbiji\n15. 07. 2020 08:11\nSPAS je spreman da uđe u vlast na nivou Republike, ali to ne zavisi od nas, rekao je u intervjuu za "Nezavisne" Aleksandar Šapić, predsjednik te političke organizacije.\n09. 07. 2020 19:16\nPARIZ - Mogu da urade šta god hoće, ništa neće promijeniti do sljedećih izbora, rekao je predsjednik Srbije Aleksandar Vučić i dodao, komentarišući demonstracije, da ga oni koji stoje iza njih neće slomiti.\nBEOGRAD - Predsjednik Srpskog patriotskog saveza Aleksandar Šapić saopštio je danas da svako ima pravo na protest, ali da onaj ko ugrožava bezbjednost građana mora biti procesuiran i pozvao građane Srbije da ne dižu ruku jedni na druge "a naročito ne jer to nekome spolja odgovara".\nŠapić: Bez glasova iz unutrašnjosti, prošli bi kao Metla, PSG\n22. 06. 2020 17:09\nBEOGRAD - Predsjednik SPAS-a Aleksandar Šapić izjavio je danas da je zadovoljan rezultatima svoje stranke i na parlamentarnim i na lokalnim izborima i ocijenio da je kampanja SPAS-a doprla i do građana u unutrašnjosti zemlje, jer, u suprotnom, kaže, Beograd ne bi bio dovoljan za uspjeh, zbog male izlaznosti.\nŠapić: Nije izdaja što hoću na izbore\n25. 11. 2019 07:35\nBEOGRAD - Predsjednik opštine Novi Beograd i lider Srpskog patriotskog saveza (SPAS) Aleksandar Šapić kaže da je ušao u izbornu trku kao optimista i da mu smeta što predstavnici opozicije, koji su za bojkot izbora, to smatraju izdajničkim potezom.\nŠapić obišao GOB i VK Banjaluka\n07. 11. 2017 17:15\nAleksandar Šapić, jedan od najboljih vaterpolista svih vremena, danas je posjetio Vaterpolo klub Banjaluka i Gradski olimpijski bazen (GOB).\nAleksandar Šapić u Banjaluci, dogovorena saradnja sa Novim Beogradom\n07. 11. 2017 14:10\nBANJALUKA - Gradonačelnik Banjaluke Igor Radojičić, sastao se danas sa predsjednikom Opštine Novi Beograd Aleksandrom Šapićem.\nŠapić se vratio u bazen, peterac mu branila dva golmana ali džabe\n24. 09. 2017 13:12\nBivši srpski vaterpolista, a danas predsjednik Opštine Novi Beograd, Aleksandar Šapić vratio se u bazen i učestvovao u revijalnoj utakmici na kojoj su mu dva golmana reprezentacije Italije bezuspješno pokušala da odbrane peterac.


OBRAĆANJE FRANCUSKOG PREDSJEDNIKA U PARLAMENTU EU: Moramo izgraditi novi evropski suverenitet - GlobalCir\nOBRAĆANJE FRANCUSKOG PREDSJEDNIKA U PARLAMENTU EU: Moramo izgraditi novi evropski suverenitet\nZastupnicima Evropskog parlamenta u Strasbourgu obratio se francuski predsjednik Emmanuel Macron i istakao da Evropa prolazi kroz razdoblje podjela i sumnji među brojnim zemljama, ali to nas ne smije spriječiti da izgradimo ‘novi evropski suverenitet’.\nVrijeme za djelovanje protiv populizma\nNovi evropski suverenitet\n“U vrijeme velikih promjena i transformacija, digitalne revolucije, klimatskih promjena… smo pozvani da preispitamo fundamente našeg društva. Moramo izgraditi novi evropski suverenitet koji će pokazati našim građanima da smo sposobni da ih štitimo i zadovoljimo njihove potrebe“, kazao je Macron.\nNije trenutak za proširenje\nFrancuski predsjednik Emmanuel Macron izjavio je danas da Evropska unija ne treba da prima nove članice dok se dublje ne integriše i sprovede reforme. Macron je u obraćanju poslanicima Evropskog parlamenta u Strazburu rekao da želi da učvrsti Zapadni Balkan uz evropski projekat, ali da sada nije vrijeme za prijem novih članica.\n“Podržaću proširenje samo ako prvo bude produbljivanja i reforme naše Evrope”, naveo je on.\nMacron je rekao da ne želi da se Balkan okrene Turskoj ili Rusiji, ali da ne želi da EU, koja danas teško funkcioniše sa 28, a sutra sa 27 članica, odluči da može da primi nove članice po istim pravilima.\nKOMPLIKOVAN I TRAGIČAN REGION! Juncker: EU da se otvori prema zapadnom Balkanu da bi izbjegli rat


Lavrov: Amerika sije kaos u različitim dijelovima svijeta -- Gospodari lutaka -- Sott.net\nLavrov: Amerika sije kaos u različitim dijelovima svijeta\nUto, 11 Lip 2019 09:18 UTC\nRusija i SAD treba da usvoje zajedničku izjavu o nedopustivosti nuklearnog konflikta, izjavio je šef ruske diplomatije Sergej Lavrov na forumu "Primakovljeva čitanja".\n"U političkom planu je principijalno važno da Rusija i SAD umire ceo ostali svet i usvoje zajedničku izjavu na višem nivou da u nuklearnom ratu ne može biti pobednika i zato je nedopustiv", rekao je Lavrov.\nOn je još jednom ponovio da SAD želi da uništi režim kontrole nad naoružanjem, "seju haos" u različitim regionima sveta.\n"Primere ne treba daleko tražiti - to je izlazak Vašingtona pod izmišljenim razlozima iz Sporazuma o raketama srednjeg i malog dometa, iz iranskog sporazuma, podsticanje napetosti u zoni Persijskog zaliva, pokušaji da se smeni zakonita vlast u Venecueli", dodao je ministar.\nOn je naglasio da Rusija očekuje odgovor od SAD na svoje predloge o strateškoj stabilnosti i kontroli naoružanja.\n"Na Peterburškom međunaordnom ekonomskom forumu predsednik Putin je ukazao na posledice koje mogu imati potpuni gubitak ograničenja u raketno-nuklearnoj sferi. Sve ruske inicijative u toj oblasti ostaju na snazi. Mi smo primetili spremnost Vašingtona na saradnju. Očekujemo konkretne akcije", rekao je Lavrov.


NBS koči kupovinu nekretnina na lizing | Nekretnine | Srbija | poslovnojutro.com\nNBS koči kupovinu nekretnina na lizing\nTržište nekretnina u Srbiji gotovo da je u stagnaciji, zbog građana koji se sve teže odlučuju na uzimanje kredita, strahujući da neće moći da otplate rate, odnosno da će im biti aktivirana hipoteka, i banaka koje iz istih razloga primenjuju sve oštrije kriterijume pri proceni kreditne sposobnosti klijenata. Jedno od rešenja za ovakvo stanje moglo bi da bude kupovina nekretnina na lizing, ali ovakva mogućnost u Srbiji još ne postoji, pošto zbog nesuglasica između Narodne banke Srbije i Ministarstva finansija očekivana promena zakona o finansijskom lizingu nikako da se sprovede. Prednost lizinga u odnosu na kredit je to što za ovakav način finansiranja kupovine nije potrebna hipoteka na neku drugu nekretninu, već klijent gubi samo stan koji je kupio, ako u periodu od nekoliko meseci ne plati ratu. To je stoga što stan postaje vlasništvo klijenta tek kada otplati poslednju ratu, što da je dodatnu sigurnost banci, ali i klijentu koji ne mora da strahuje od gubitka nekretnine koju je dao kao obezbeđenje. Iz ovih razloga, ali i zato što se uvođenjem finansijskog lizinga nekretnina očekuje smanjenje netransparentnih transakcija, povećanje investicija u građevinarstvu i pad cena nekretnina.\nTržište nekretnina u Srbiji gotovo da je u stagnaciji, zbog građana koji se sve teže odlučuju na uzimanje kredita, strahujući da neće moći da otplate rate, odnosno da će im biti aktivirana hipoteka, i banaka koje iz istih razloga primenjuju sve oštrije kriterijume pri proceni kreditne sposobnosti klijenata.\nJedno od rešenja za ovakvo stanje moglo bi da bude kupovina nekretnina na lizing, ali ovakva mogućnost u Srbiji još ne postoji, pošto zbog nesuglasica između Narodne banke Srbije i Ministarstva finansija očekivana promena zakona o finansijskom lizingu nikako da se sprovede.\nPrednost lizinga u odnosu na kredit je to što za ovakav način finansiranja kupovine nije potrebna hipoteka na neku drugu nekretninu, već klijent gubi samo stan koji je kupio, ako u periodu od nekoliko meseci ne plati ratu. To je stoga što stan postaje vlasništvo klijenta tek kada otplati poslednju ratu, što da je dodatnu sigurnost banci, ali i klijentu koji ne mora da strahuje od gubitka nekretnine koju je dao kao obezbeđenje. Iz ovih razloga, ali i zato što se uvođenjem finansijskog lizinga nekretnina očekuje smanjenje netransparentnih transakcija, povećanje investicija u građevinarstvu i pad cena nekretnina. Jedinica za sveobuhvatnu reformu propisa je još pre nekoliko meseci dostavila Ministarstvu finansija predlog izmena zakona kako bi se omogućio lizing nekretnina, ali od tada do danas ništa nije učinjeno na tom planu.\nRukovodilac pravnog tima Jedinice za SRP Đorđe Vukotić, kaže da se sa promenom zakona stalo i da nema pomaka zbog toga što Narodna banka Srbije i Ministarstvo finansija ne mogu da se usaglase oko predloženih izmena.\n- Sa time se za sada ništa ne dešava. Problem je nastao u Narodnoj banci Srbije koja ne prihvata promenu regulative, mada za to nije dala nikakvo zvanično objašnjenje. Zato je i dalje nejasno da li se protive lizingu nekretnina samo zbog toga što bi im to povećalo delokrug poslovanja, pošto bi NBS morala da vrši mnogo ozbiljniju kontrolu finansijskog lizinga ili su u pitanju dublji razlozi. Na kraju će neko morati da preseče i kaže da li se ide ili se ne ide u uvođenje finansijskog lizinga nekretnina, a taj neko je Vlada Srbije - naglašava Vukotić. Prema njegovim rečima, stav da izmene zakona nisu neophodne pošto postojeća regulativa omogućava operativni lizing nema smisla, pošto operativni lizing, odnosno iznajmljivanje, ne omogućava nikakvu bezbednost za zakupca, kakva bi postojala u slučaju finansijskog lizinga.\nMeđutim, Tomislav Sekulić, predsednik Udruženja posrednika u prometu nekretnina, kaže da bi novi zakon već u septembru trebalo da stigne u parlament, tako da do kraja godine nova regulativa stupi na snagu, pošto „ministarstvo sada radi na nacrtu nove regulative“.\n- Lizing nekretnina je jedan novi segment tržišta koji će zaživeti po usvajanju novih zakonskih rešenja. Koliko znam, u Ministarstvu aktivno rade na pripremi predloga zakona, a takođe znam da se bankarske institucije veoma ozbiljno pripremaju za momenat kada će lizing nekretnina biti moguć - kaže Sekulić.\nPrema njegovim rečima, ovakav vid kupovine nepokretnosti funkcioniše u mnogim evropskim zemljama i pomaže uspostavljanju tržišnih zakona, ali u Srbiji od lizinga treba očekivati prevashodno da dopuni aktuelnu ponudu modela za finansiranje kupovine stanova. Sekulić napominje i da se period nove ekspanzije trgovine nekretninama tek očekuje i da tržište ni sada nije zamrlo, već da se transakcije samo obavljaju uz niže cene nego u periodu pre krize.


U Francuskoj se sve više govori o “SANITARNOM PASOŠU” za građane - Page 2\nAnketa Ifopa za list “Le Parisien” (kako prenosi Le Parisien) pokazuje da ideja o pasošu vakcine dobija na snazi u javnom mnjenju. Francuzi su prilično “za”, barem u pogledu poseta bolnicama i staračkim domovima.\nKako navodi ovaj list, 62% Francuza kaže da je za obaveznu vakcinaciju pre nego što se ukrca na let za inostranstvo. Iznad svega, 60% njih želi da posete osetljivim pacijentima u bolnicama i staračkim domovima budu uslovljena vakcinom. Još uvek su većina sa 52% koji ovako miskle za pristup javnom prevozu.\nS druge strane, samo svaki drugi Francuz to potvrđuje u pogledu pristupa koledžima i srednjim školama (za srednjoškolce i članove osoblja), bioskopima, koncertima ili pozorištu. 50% Francuza ponovo podržava potrebu za vakcinom za ljude koji rade u prodavnicama, kancelarijama, fabrikama i žele da tamo odu. Gotovo slična statistika sugeriše da se kupovina ograniči na kupce koji mogu opravdati vakcinu: 45%, navodi se u tekstu koji je objavio Le Parisien.


Pretresi u Mostaru: SIPA oduzela kokain | Starmo\nNaslovnica Mostar Pretresi u Mostaru: SIPA oduzela kokain\nPretresi u Mostaru: SIPA oduzela kokain\nIstočno Sarajevo/Mostar — Policijski službenici Državne agencije za istrage i zaštitu (SIPA), u srijedu su realizovali operativnu akciju kodnog naziva “Buna”, usmjerenu protiv neovlaštene proizvodnje i stavljanja u promet opojnih droga, saopšteno je iz SIPA-e.\nPostupajući po naredba Kantonalnog tužilaštva Hercegovačko-neretvanskog kantona i Opštinskog suda u Mostaru, policijski službenici SIPA-e su na području Mostara lišili slobode jedno lice zbog postojanja osnova sumnje da je počinilo krivično djelo iz člana 238. Krivičnog zakona Federacije Bosne i Hercegovine “Neovlaštena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga“, navodi se u saopštenju.\nTokom akcije pretresene su tri lokacije na području Mostara, prilikom čega je otkriveno i privremeno oduzeto 85 vrećica u kojima se nalazila nepoznata materija koja svojim izgledom i strukturom asocira na opojnu drogu kokain. Pored navedenog, privremeno su oduzeta i dva mobilna telefona.\nNakon kriminalističke obrade u prostorijama SIPA-e, lice lišeno slobode će biti predato u daljnju nadležnost Kantonalnog tužilaštva Hercegovačko-neretvanskog kantona, stoji na kraju saopštenja iz SIPA-e.\nSIPA u akciji: Hapšenja zbog organizovanog kriminala i nedozvoljenog prometa akciznih proizvoda