Zašto SAD podržavaju kosovsku nezavisnost\nNaravno, u američkom Kongresu glatko je prošla rezolucija demokrata i republikanaca kojom se traži od Bušove administracije da se sad, posle osmogodišnje agonije, obezbedi formula za nezavisnost Kosova i time inauguriše nova državica na Balkanu. Senat i Predstavnički dom na Kapitol Hilu brzo su se usaglasili oko teksta te rezolucije kojom se traži, preko Saveta bezbednosti, američko očinstvo buduće Republike Kosovo (srpski kokus, šta to beše?), što predstavlja iskakanje iz tekuće vašingtonske prakse - koju karakteriše potpuni raskorak Kongresa i Bele kuće oko ključnih domaćih i međunarodnih pitanja.\nU Vašingtonu se smatra da je amputacija Kosova jedino pravo rešenje za Srbiju, ometenu u tranzicionom razvoju, i njene, eventualne, evro-atlantske ambicije. Sve je to, međutim, za Amerikance "pod B". A, pod A je veoma primetno nastojanje da se preko Kosova koliko-toliko amortizuje katastrofalni pad rejtinga koji je zadesio SAD širom islamskog sveta zbog vojnih intervencija u Avganistanu i Iraku. Poslednjim popisom registrovano je oko šest miliona Amerikanaca islamske veroispovesti i ta biračka masa od dva odsto stanovništva predstavlja zanemarljiv procenat u izbornim kalkulacijama senatora, kongresmena i predsednika države. Ali, sasvim je druga priča sa onih oko milijardu muslimana u ostalom svetu - koncentrisanih, pre svega, u strateški ključnim regionima Bliskog i Srednjeg istoka. "Albanci sa Kosova, ionako već najviše proamerički nastrojeni u islamskom svetu, obezbediće (budućom nezavisnošću) preko potreban primer uspešnog američko-muslimanskog partnerstva" - napisao je tim povodom, u "Fajnenšel Tajmsu" senator Džo Bajden, predsednik Komiteta za međunarodne odnose.\nBajden, inače jedan od autora prokosovske rezolucije u Senatu, ističe da nerešavanje statusa Kosova, uz sve pretnje bezbednosti regiona, vodi i ka "stagnaciji Srbije". A, pomoćnik državnog sekretara Denijel Frid bio je oko svega toga još konkretniji.U razgovoru sa američkim novinarima, na temu budućeg statusa Kosova, on je rekao sledeće: " Ili si nezavisan ili nisi... Neću sad da ulazim u to kakav stav mi imamo oko toga. Međutim, izvesno je da za Kosovo neće biti nekakve uslovne nezavisnosti. Takav termin se nigde dosad nije pominjao. Mi u ovom procesu ne gledamo na Kosovo kao na presedan u odnosu na neke druge slučajeve. Ima mnogo separatističkih pokreta u svetu, ali je samo jedna ova situacija na Kosovu. To je pozicija SAD i mislim da je to vrlo odgovorna pozicija."\nKroz nedelju dana moći će nešto više da se kaže koliko je (ne)oštećena ta "odgovorna pozicija" Amerike u tekućem nadgornjavanju sa Rusijom, kao i koliki je stepen podrške lidera Evropske unije čije je gostovanje najavljeno za ponedeljak u Beloj kući. U međuvremenu, iz Vašingtona i pojedinih zapadnih prestonica Beogradu šalju se i javne diplomatske poruke da je nezavisnost Kosova "sasvim izvesna". A, sve to sa pratećim upozorenjem da bi eventualna ruska blokada Ahtisarijevog plana o budućoj kontrolisanoj nezavisnosti vodila ka "nekontrolisanoj nezavisnosti Kosova" - bez predviđenih ingerencija EU i NATO i sa pratećom ozbiljnom destabilizacijom tog našeg dela Balkana. "Potrebno je da se SAD suprotstave svakom odlaganju rešavanja političkog statusa Kosova kao kontraproduktivnom i potencijalno opasnom" - zaključeno je tim povodom u rezoluciji američkog Kongresa, uz poziv Džordžu Bušu i Kondolizi Rajs da, u slučaju odsustva "pravovremene akcije" Saveta bezbednosti, budu spremni da, sa saveznicima, uspostave diplomatske odnose sa Kosovom "kao nezavisnom državom".\nU međuvremenu, da se pomene za kraj, da je američki ambasador u Srbiji posetio nedavno udruženje muslimanskih poljoprivrednih proizvođača u Banatskom Brestovcu i poklonio im 30 steonih junica, za tu priliku specijalno uvezenih iz Austrije. Kako su saopštili darodavci, potomstvo te "zdrave i višestruko korisne stoke" koristiće se za proizvodnju halal govedine i mlečnih proizvoda, pri čemu je ambasador Polt posebno govorio o "važnosti izgradnje mostova između zajednica, kako bi Srbija ostavila prošlost za sobom i stvorila bolju budućnost za sve svoje građane". Za one kojima je to potrebno, u uvodnom delu pronaći će objašnjenje za agro-finale ovog teksta.


03. мај - Vučić očekuje pobedu koalicije "Pokrenimo Srbiju" - Печат - Лист слободне Србије\nПочетна/Избори 2012/03. мај – Vučić očekuje pobedu koalicije “Pokrenimo Srbiju”\nСаша Францисти 03/05/2012\tИзбори 2012 Оставите коментар\nBEOGRAD – Zamenik predsednika Srpske napredne stranke (SNS) Aleksandar Vučić izjavio je danas da očekuje pobedu koalicije “Pokrenimo Srbiju” na svim nivoima i pozvao Beograđane da izađu na izbore jer je, kako tvrdi, više onih koji žele promene, nego onih koji su za status kvo.\nVučić, koji je i kandidat za gradonačelnika Beograda, rekao je na konferenciji za novinare ispred Skupštine grada da je danas poslednja konferencija koju naprednjaci drže ispred zgrade skupštine i da će sledeću imati u toj instituciji. “Ostala su još tri dana da ih pobedimo na svakom biračkom mestu”, naveo je Vučić.\nOn smatra i da je kampanja SNS u Beogradu bila “najbolja i najuspešnija” koju je neko imao u glavnom gradu i da je ta stranka ponudila najbolja rešenja i posao za Beograđane.\nVučić je podsetio na rešenja koja je predložila SNS kao što su novi zakon o javnim nabavkama, kancelarija za brze odgovore i borba protiv političke klase i birokratije. “Zahvaljujem svim Beograđanima koji su imali razumevanja za čistu kampanju, rešenja i programe, za razliku od prljave kampanje. Pokazali smo kako džentlmenski i ljudski može da se vodi bitka za bolji Beograd i radna mesta za Beograđane”, ocenio je Vučić.\nOn je dodao i da je uveren da su građani razumeli poruku koalicije “Pokrenimo Srbiju” na najbolji način. Vučić je naveo i da danas politički protivnici naprednjaka otvaraju novi krak obilaznice, ali kako tvrdi, “to im više ne može proći”.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Danas nastavak rasprave o amnestiji\nSKUPŠTINA CG 26. 05. 2020. 09:06 >> 09:03 0\nCrnogorski parlament trebalo bi danas da nastavi raspravu o predloženom zakonu o amnestiji kojim je predviđeno skraćenje kazne zatvora za 15, deset ili pet odsto osobama koje su pravosnažno osuđene za pojedina krivična djela.\nNikolić je kazao da je zakon predložen na osnovu preporuka Savjeta Evrope (SE).\nPoslanik SD Ivan Brajović kazao je da predstavnici te partije neće podržati predloženi zakon o amnestiji, ukoliko se ne usvoji taj amandman.\nNegativan stav o zakonu o amnestiji saopštili su opozicioni poslanici u raspravi u crnogorskom parlamentu.\nVlada je u mišljenju dostavljenom crnogorskom parlamentu podržala zakon i navela da je njegov cilj da doprinese prevenciji unošenja i širenja koronavirusa u zatvore.\nPodsjeća se da je Komitet SE za sprječavanje mučenja i nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, izjavom o principima vezanim za tretman lica lišenih slobode u kontekstu pandemije koronavirusa, svim državama članicama preporučio da više koriste preinačenje kazni, raniji otpust ili probaciju.


Profesor patofiziologije i pulmologije Sergej Boljević sa Univerziteta Sečenov u Moskvi prvi je Srbin koji je primio rusku vakcinu "sputnjik V". On se vakcinisao u sredu, a kako kaže, za sada se oseća odlično i nema negativnih reakcija.\n- U sredu sam primio prvu dozu ruske vakcine "sputnjik V" i za sada se osećam dobro. Drugu dozu vakcine primiću za tri nedelje. Moj savet svim ljudima u Srbiji i svetu je da se vakcinišu jer samo tako će moći da nastave da život žive normalno, kao što su to činili pre pojave korona virusa - kaže Sergej, piše "Informer".\nU sredu sam primio prvu dozu ruske vakcine "sputnjik V" i za sada se osećam dobro, kaže Sergej Boljević\nDo sada je poznato da će našim građanima gotovo sigurno veoma brzo biti dostupne čak dve vakcine protiv korona virusa - sputnjik "V" i američki "fajzer", pa će imati mogućnost da biraju kojim cepivom će se zaštititi od opakog virusa.\nRUSIJA NUDI SRBIJI VAKCINU "SPUTNJIK 5" Proizvodila bi se i pakovala kod nas, dogovor već postoji sa PET ZEMALJA\n- I ja želim da se vakcinišem ruskim cepivom, nadam se da ću za mesec dana uspeti da odem u Rusiju i da ću to i uraditi. Nažalost, nisam se vakcinisao kad i Sergej jer sam morao da se vratim za Srbiju. Ali ne odustajem, vakcinisaću se, i to sigurno "sputnjikom V" zato što verujem ruskim naučnicima i medicini. Isto tako, znam da je i američka vakcina kvalitetna i bezbedna, zbog toga što je to ozbiljna kompanija koja ne bi rizikovala svoj ugled izbacujući na tržište proizvod koji nije dobar - smatra Jakovljević.


U MOSKVI OTVORENA VELIKA IZLOŽBA povodom 180. godina diplomatskih odnosa Srbije i Rusije - Nova Borba\nU MOSKVI OTVORENA VELIKA IZLOŽBA povodom 180. godina diplomatskih odnosa Srbije i Rusije\n"Iskrena osećanja uzajamnog prijateljstva, poštovanja i simpatija."\nRusija i Srbija će uvek biti spremne da pomognu jedna drugoj, a osećaj uzajamnih simpatija između dve zemlje ostaje isti, izjavio je šef ruske diplomatije Sergej Lavrov na ceremoniji otvaranja izložbe u Ministarstvu spoljnih poslova Rusije u Moskvi, povodom 180. godišnjice uspostavljanja diplomatskih odnosa između Moskve i Beograda.\n„Promene koje su se dogodile u evropskim i svetskim poslovima u poslednjih nekoliko godina nisu zaobišle ni naše zemlje. Međutim, uvek je postojala spremnost da pomognemo jedni drugima, ostala su iskrena osećanja uzajamnog prijateljstva, poštovanja i simpatija“, naglasio je Lavrov, a prenosi Glas Moskve.\n„Jača naša međuparlamentarna saradnja i, naravno, postoji tesna koordinacija naših ministarstava spoljnih poslova… Uspešno se realizuju zajednički projekti u oblasti energetike, saobraćaja i infrastrukture, kao i kulturne i humanitarne razmene", rekao je Lavrov, navodeći da prekosutra počinje njegova poseta Beogradu.\n„Mi se sa najvećim poštovanjem, uvažavajući interese jedni drugih, odnosimo prema našem strateškom partnerstvu i štitimo ga. Uveren sam da ćemo nastaviti da ga razvijemo na dobrobit naših naroda“, podvukao je ruski ministar.\nLavrov je takođe istakao da je ova godina posebna za Rusiju i Srbiju, jer slavimo značajan datum — 180. godišnjicu od uspostavljanja diplomatskih odnosa. On je podsetio da je 23. februara 1838. godine srpski knez Miloš Obrenović u svojoj rezidenciji u Kragujevcu primio prvog ruskog konzula Gerasima Vasiljeviča Vaščenka, čime su započeti zvanični odnosi između naše dve zemlje.\nOn je podsetio da je Rusija takođe pružila snažnu podršku „srpskoj braći i sestrama“ i pomogla u tome da se konačno oslobode srpske teritorije.\n„Hiljade ruskih dobrovoljaca borilo se rame uz rame sa svojom slovenskom braćom u Srpsko-turskom ratu 1876-1877.“, dodao je Lavrov.\nRuski ministar je podvukao da su dva svetska rata, u kojima su naši narodi pretrpeli ogromne gubitke, dali mnoge primere rusko-srpskog prijateljstva, a takođe se zahvalio Srbiji i što „čuva sećanje na stradale vojnike Crvene armije, koji su u Drugom svetskom ratu učestvovali u oslobađanju Jugoslavije“.\nNa izložbi su predstavljene kopije svih istorijskih dokumenata koje pokrivaju period od uspostavljanja diplomatskih odnosa 1838. godine do posete predsednika Srbije Aleksandra Vučića Moskvi u decembru 2017. godine, ali i raniji period.\nMogao se videti telegram srpskog prestolonaslednika- regenta Aleksandra Karađorđevića caru Nikolaju Drugom iz oktobra 1914. godine u kome piše o teškom položaju srpske vojske i kojim se obraća sa molbom da Rusija pošalje u Srbiju municiju.\nTakođe, izložen je i dokument iz jula iste godine u kome car Nikolaj Drugi piše Aleksandru Karađorđeviću o spremnosti Rusije da pruži pomoć Srbiji.\nTerzić: Duboko razumevanje Rusije za Srbiju\nSa svoje strane, ambasador Srbije u Rusiji dr Slavenko Terzić je istakao da je viševekovna bliskost naših naroda dublja od zajedničkih političkih interesa — ona, kako je istakao, proizilazi iz naših zajedničkih duhovnih i civilizacijskih korena.\n„Obeležavajući jubilej naših diplomatskih odnosa, ne gubimo iz vida činjenicu da odnosi dve države i dva naroda sežu u rani srednji vek. Rusija je bila jedina velika sila koja je tokom proteklih vekova, ne samo diplomatski nego i na druge načine — brigom o sudbini srpskih crkava i manastira, srpskih škola, slanjem ikona, sasuda, knjiga, odeždi i drugih nužnih stvari — pomagala borbu Srba za oslobođenje i ujedinjenje. I Srbi su, s druge strane, dali svoj doprinos veličini i moći Ruske imperije — od Svetog Save Kripeckog i Pahomija Srbina sredinom 15. veka, preko grofa Save Lukića Vladislavića Raguzinskog, do brojnih poznatih srpskih familija koje su ostavile dubok trag u istoriji ruskog društva“, rekao je Terzić.\n„Rusija je i tada, kao i danas, uviđala značaj srpskog faktora za političku stabilnost Jugoistočne Evrope. Sve vodeće srpske političke ličnosti druge polovine 19. i početka 20. veka smatrale su da bez podrške carske Rusije, Srbija teško može ostvariti ujedinjenje srpskih zemalja. Nestankom carske Rusije 1917, srpski narod je izgubio pouzdanog istorijskog saveznika. Odnosi Kraljevine SHS (Jugoslavije) i SSSR-a (uspostavljeni tek 1940. godine), imali su drugi ideološki sadržaj i predstavljali su, u određenoj meri, diskontinuitet u odnosima srpskog i ruskog naroda“, naveo je ambasador.\nTerzić je naglasio da danas živimo u neizvesnim vremenima, u kojima provereni i pouzdani saveznici imaju poseban značaj.\n„Susret sa našom zajedničkom prošlošću podstiče nas da i danas jačamo i širimo naše odnose, da ih obogaćujemo novim sadržajima. Ova izložba svedoči i o značaju diplomatije i diplomata u međusobnim odnosima. I ovoga puta vidimo dragoceni značaj arhiva — tih riznica našeg istorijskog pamćenja“, zaključio je srpski ambasador.\nTerzić je zahvalio Ministarstvu spoljnih poslova Ruske Federacije koje je pripremilo ovu izložbu, pre svega njegovom Istorijsko-dokumentarnom departmanu i rukovodstvima i saradnicima Arhiva spoljne politike Ruske imperije i Arhiva spoljne politike Ruske Federacije.\nIzložbi su prisustvovali i zamenik ruskog ministra spoljnih poslova Aleksandar Gruško, ministar za tehnološki razvoj i inovacije Nenad Popović, brojne diplomate i novinari.


EKONOMAC POSTAVIO REKORD | Klub malog fudbala Ekonomac Kragujevac\nEKONOMAC POSTAVIO REKORD\n28/04/2018 by kmfekonomac Komentari (0)\nKlub malog fudbala Ekonomac je u okviru 22.kola Prve futsal lige, poslednjeg u regularnom delu šampionata, pred Play-off, ostvario 22.uzastopnu pobedu i time postavio novi rekord u srpskom futsalu, uz imponzantnu gol razliku od 171:34.\nIzuzetan učinak, ostvaren u kragujevačkom Jezeru, potvrdila je postava srpskog šampiona i KMF Jastrebac iz Blaca ispratila sa rezultatom 10-3(6-0), što je u ukupno bila šesta utakmica na kojoj je Ekonomac postigao dvocifren broj pogodaka u ovoj sezoni. Istakao se posebno Igor, strelac četiri pogotka na meču, a uz njega su se upisivali i Rajčević dva puta, Rnić, Pršić, Stojčevski, uz autogol Rajkovića.\nSjajna atmosfera i raspoloženje u redovima srpskog šampiona videlo se tokom cele utakmice, pa je publika mogla da uživa u vrhunskim potezima te večeri u Jezeru. Posebno je pristalice Ekonomca obradovala činjenica da je poslednjih minut i nešto više na parketu vidjen Dima Sorokin, koji je pokazao da je njegova povreda prošlost i da se sprema za završne borbe na srpskoj futsal sceni. Njegovi saigrači sa klupe su aplauzom bodrili Dimu tokom celog njegovog boravka na terenu, prikazavši tako veliku podršku.\nPrvomajski praznik za Ekonomac će biti značajan po finalu Kupa Srbije, koje se u sredu 2.maja igra u Obrenovcu, pa će to biti repriza prošlogodišnjeg finala protiv Novog Pazara. Četa Predraga Rajića će se u narednim danima maksimalno pripremati za ovaj meč, dok će uprava kluba obezbediti prevoz za simpatizere Ekonomca koji su u dosadašnjem delu bodrili svoj klub.


Vesti online / Vesti / Srbija / Tramp postavio pitanje, dobio "ne" i - otišao\nLideri američkih demokrata su rekli da je predsednik Donald Tramp napustio sastanak s kongresnim liderima.\nTako razgovori o okončanju blokade federalne vlade ostaju u ćorsokaku.\nLider demokrata u Senatu Čak Šumer je rekao da je Tramp pitao predsedavajuću Predstavničkog doma Nensi Pelosi da li će pristati na finansiranje zida na granici s Meksikom.\nPrema Šumerovim rečima, kada je ona odgovorila sa "ne", Tramp je ustao, rekao "Onda nemamo o čemu da razgovaramo", i otišao.\nŠumer je Trampov potez nazvao "veoma, veoma nesrećnim".\nPredsednik SAD je na Tviteru sastanak u Beloj kući opisao kao "potpuno gubljenje vremena" i da je, kada je Nensi Pelosi odbila izgradnju zida, "rekao do viđenja, nema drugog rešenja".\nBlumberg: Ovo je najgore što nas čeka u 2019.\nSVET Vojska SAD upravo dobila najjači udarac ove godine, i to iznutra\nSVET Tramp ostaje predsednik SAD: Odbačen predlog o njegovoj smeni\nSVET Hoće li ova žena srušiti Trampa?


Uspešan startap uz pomoć države - oradio.rs\nMladi Srbin iz Londona Filip Ljubičić (26) pokrenuo je u Engleskoj vodeću svetsku aplikaciju za kreiranje i deljenje bibliografije u naučne, istaživačke i druge svrhe, koja već ima milion korisnika širom sveta.\nLjubičić je na prvoj regionalnoj konferenciji o Internet ekonomiji "Nova energija" rekao da je za uspešno pokretanje start ap biznisa najvažnija dobra ideja, ali i pomoć države kroz oslobađanje start ap firmi od poreza, koji se naplaćuje tek ako počnu da zarađuju novac, kao što je to u Engleskoj.\n"Napravio sam četiri start ap biznisa u Engleskoj, jedan je jako uspešan i sada je u poslednjoj fazi realizacije uzeo oko četiri milona dolara, ali nisam više deo tog tima. Ostala tri nisu bila toliko uspešna. Sada radim na novim idejama, jedna je za sportsku analitiku i druga je formiranje tehnološkog centra za balkanski region", naveo je Ljubičić.\nRefME je jednostavna mobilna aplikacija koja pomaže studentima da sve informacije o knjizi, korišćenoj literaturi i drugim informacijama dobiju za pet sekundi tako što će samo skenirati kod na knjizi.\nTa aplikacija može da se nađe na telefonu u Google Play prodavnici i na sajtu refmi.com, gde može da se otvori nalog i koristi odmah.\n"Sada možeš za svoj rad da koristiš ne samo informacije iz knjiga već i sa sajtova i YouTube snimaka, to jest da citiraš bilo šta što ti fali na fakultetu", kazao je Ljubičić.\nPrema njegovim rečima, u Engleskoj može da se otvori firma veoma lako i to za samo jedan dan.\n"Čuo sam da u Srbiji kada otvoriš firmu od početka imaš poreze, što je veoma teško za nekog ko nema kapitala, jer mu onda već prvog dana sečeš granu koja treba da izraste", istakao je Ljubičić.\nOn navodi da IT tehnologije i internet mogu da se koriste za unapređenja poslovanja u sasvim običnim stvarima, na primer za bolje poslovanje prodavnice patika ili lekova. Smatra da ljudi u regionu treba što više da idu događaje o tehnologiji, kao što je "Nova energija" na Kopaoniku, kako bi bili u toku sa trendovima i da nađu poslove i odu da rade za firme u Hrvatskoj ili Srbiji, Sloveniji ili Bugarskoj itd, pa bi tako mogli da šire svoje znanje i pomognu privredni rast svoje zemlje.


PONDER Otvoreni poziv\nPONDER sadrži neformalno obrazovanje čiji je cilj poboljšanje veštine kritičkog razmišljanja kada se radi o informacijama i porukama koje tinejdžeri i mladi dobijaju od socijalnih i tradicionalnih medija.\nPONDER je najnoviji program UNICEF Innovations Lab Kosovo u partneritetu sa misijom OEBS-a na Kosovu.\nOvaj program sadrži neformalno obrazovanje čiji je cilj poboljšanje veštine kritičkog razmišljanja kada se radi o informacijama i porukama koje tinejdžeri i mladi dobijaju od socijalnih i tradicionalnih medija.\nMladi su danas bombardovani sa velikim obimom informacija i ono što oni apsorbuju utiče na oblikovanje njihovih ideja i mišljenja. Stoga je veoma važno da oni budu svesni o informacijama sa kojima se suočavaju, da ih razumeju i cene sa kritičkog stanovišta, i da na kraju mogu proizvesti kvalitetne medije.\nŠta je ovaj program:\nBolje sposobnosti pisanja i čitanja\nSposobnost razumevanja i osporavanja subjektivnih informacija\nMogućnost kratkoročne prakse u medijima na Kosovu (online portali, novine, TV ili radio)\nDetaljnije informacije koje se svakodnevno dobijaju od društvenih i drugih medija\nUčešće u takmičenju „Mladi Kritičari“ za najbolji objavljeni članak\nUčešće na trodnevnoj PONDER radionici


Foto: Rai Uno / screenshot\nZlatan je na nastup došao na motoru, iako to nije bilo planirano, a za sve je kriva, kako prenose italijanski mediji, saobraćajna nezgoda koja se desila na auto - putu.\nFudbaleri su izašli na binu u elegantnim odelima. Mihajlović u plavom, a Ibrahimović u sivom odelu sa plavim detaljima i obojica su nosili leptir mašne.\nPodsetimo, Zlatan Ibrahimović otvorio je pomenuti festival tako što je izašao na scenu uz taktove pesme Nade Topčagić "Jutro je" i tako oduševio ceo Balkan. Negde sat i po vremena pre Mihajlovićevog i Ibrahimovićevog nastupa, prelepa supruga našeg fudbalera podelila je na svom Instagram profilu fotografiju sa mužem, te napisala da je Siniša nervozan pred veliki nastup.


Nakon jednosatne blokade saobraćaja protest završen, protekao bez incidenata - KruševacGrad\nProtestima koji se odvijaju širom Srbije, zbog donošenja Zakona o referendumu i Zakona o eksproprijaciji, danas su se pridružili Kruševljani koji su se najpre okupili na Trgu glumaca, a potom na sat vremena blokirali saobraćaj na Trgu mira (ispod Policijske uprave). Protest je protekao bez incidenata\nOkupljanje protestanata je počelo u 13 časova i 30 minuta na Trgu glumaca, gde je istovremeno bio postavljen štand Srpske napredne stranke.\nGrađani koji protestuju su za naš portal rekli da su se okupili spontano, odnosno da su za protest saznali preko društvenih mreža, a da im je cilj da ukažu na ekološke probleme koji su, smatraju oni, teme budućnosti, zbog kojih ne bi trebalo da bude nikakvih sukoba. Oni su nosili transparente sa natpisima “Stop otimanju zemlje, kovid propusnicama, Rio Tintu, izmeni Zakona o referendumu““, „Ekologija ili onkologija“.\nSamo nekoliko metara dalje predstavnici Srpske napredne stranke su delili propagandni materijal, a za naš portal su kazali da je reč o akciji koja se održava skoro svake subote. Na tom Štandu su bili i direktori pojedinih kruševačkih javnih ustanova i preduzeća.\nMeđu građanima koji su protestovali bili su čelnici kruševačkih opozicionih stranaka, ali na skupu nije bilo nikakvih stranačkih obeležja.\nTokom jednočasovne blokade kružnog toka na Trgu mira nije bilo incidenata, protestanti su propustili vozilo hitne pomoći, a vozači koji su mogli da se vrate, okretali su se i odlazili drugim pravcima. Policija tokom protesta nije intervenisala.\nPokreti “Ekološki ustanak” i “Kreni-Promeni” koji su pozvali građane na protest, saopštili su tokom dana da su blokade organizovane na 47 lokacija te da su prošle uglavnom bez problema, a incidenti zabeleženi u Novom Sadu i Staroj Pazovi.\n22.11.2021 0 244\n16.01.2021 1 251\n13.07.2020 0 668\n22.05.2020 0 403\n29.11.2019 0 372\n23.05.2019 0 244\n23. januara 2022., 16:01


Slovenija odvodi i poštare iz BiH – Radio Vitez\n20. veljače 2018. 14:57 20. veljače 2018.\n“Pošta Slovenije” raspisala je javni oglas za zapošljavanje 20 poštara iz BiH, a oni koji dobiju šansu da rade u ovom slovenačkom preduzeću mogu da računaju na bruto platu od 955 eura.\nU javnom pozivu, koji je objavljen na sajtu Agencije za zapošljavanje BiH, navedeno je da će radnici biti zaposleni na period od godinu i da će sami morati da se pobrinu za smještaj.\nMeđu zahtjevima poslodavca navedeno je i da kandidati za radno mjesto poštara treba da imaju niži stepen obrazovanja, vozačku dozvolu “B” kategorije, potvrdu o poznavanju slovenačkog jezika nivoa “A2” i potvrdu o nekažnjavanju.\n– Ovaj javni poziv već smo proslijedili zavodima za zapošljavanje RS i FBiH, koji su takođe obavezni da ga objave. Kandidati koji budu zainteresovani za posao poštara u Sloveniji moći će da se javljaju biroima u svojoj opštini i nama. Na kraju će zavodi za zapošljavanje nama proslijediti spisak onih koji su aplicirali na javni poziv. Odabraćemo one koji ispunjavaju sve uslove iz konkursa i sa njima će na kraju biti obavljeni intervjui – kazao je portparol Agencije za zapošljavanje BiH Boris Pupić.\nOvo je prvi javni poziv “Pošta Slovenije” za zapošljavanje radnika iz BiH, a za sada nije poznato da li će kao i u slučaju drugih traženih profila biti raspisivano više konkursa.\nU “Pošti Slovenije” ranije su “Glasu Srpske” kazali da će za radnom snagom na tržištu BiH posegnuti tek kada iscrpe sve mogućnosti za popunu radnih mjesta na tržištu Slovenije i Srbije.\n– Borimo se sa nedostatkom kadra u oblasti isporuke, odnosno pomoćnih radnika, dispečera, vozača i pisara. Uprkos aktivnostima na obezbjeđenju odgovarajućeg broja radnika, suočeni smo i sa velikim fluktuacijama radne snage. Tek kada iscrpimo sve te mogućnosti i ako ne dosegnemo odgovarajući broj zaposlenih u oblasti isporuke, biće potrebno angažovati kadar iz BiH – kazali su u “Pošti Slovenije”.\nSavjet ministara BiH ima potpisan ugovor o zapošljavanju državljana BiH u Sloveniji.\nNa osnovu tog sporazuma lani je zaposleno 8.132 stanovnika, što je 74,9 odsto više nego u 2016. godini.\nPrevious ArticleMostarki eksplodirao telefon dok je bio priključen na punjačNext Article“2Cellos” najavili spektakl u sarajevskoj “Zetri” 10. marta


Cena aranžmana: 1200 din.\nProgram putovanja: Polazak iz Beograda u 5.30 časova (tačno mesto i vreme polaska biće poznato 2 dana pred putovanje). Vožnja do granice i zadržavanje na graničnom prelazu radi obavljanja carinskih formalnosti. Dolazak u Temišvar (Timişoara), najveći i najznačajniji grad Banata. Razgledanje grada: Trg pobede (Piaţa Victoriei), na kojem su zdanje Opere i nacionalnog teatra (sagrađeno 1872. godine; arh. Fellner i Helmer, projektanti pozorišnih zdanja širom Evrope), Saborna (rumunska) crkva Banatske mitropolije (1946. god.; arh. Ioan Traianescu), kip vučice koja doji Romula i Rema (poklon grada Rima iz 1926. godine) te reprezentativna zdanja secesije, sagrađena između 1910. i 1914. godine (autor većine tih zdanja arh. László Székely); Trg slobode (Piaţa Libertăţii), na kojem se nalaze stara gradska većnica (sagrađena 1734. godine, u baroknom stilu, arh. Pietro del Bonzo), kip Device Marije i bista Decebala, poslednjeg dačkog kralja. Odlazak na Trg jedinstva (Piaţa Unirii), na kojem su stub kuge, rimokatolička katedralna crkva (građena između 1736. i 1774. god.; arh. Joseph Emanuel Fischer von Erlach), Barokna palata (nekadašnje sedište Srpske Vojvodine) i Saborna crkva srpske pravoslavne crkve (sagrađena 1748. godine). Poseta srpskoj sabornoj crkvi, u kojoj se nalazi vredni ikonostas, delo Konstantina Danila i majstora Mihaila Janića iz Arada. Slobodno vreme za individualnu šetnju, obilazak tržnog centra Iulius mall i oko 18 časova polazak ka Beogradu. Dolazak u kasnim večernjim časovima.\n> Ponuda obuhvata: Temišvar - jednodnevni izlet za 1200 din!


Vesti online / Sport / Košarka / NBA: Brajant prestigao Čembrlena po broju poena\nNBA: Brajant prestigao Čembrlena po broju poena\nKošarkaši Los Anđeles Lejkersa pobedili su u noći između subote i nedelje na gostovanju Sakramento sa 103:98, a utakmicu je obeležio Kobi Brajant koji je sa 19 poena prestigao legendarnog Vilta Čembrlena na četvrtom mestu liste najboljih strelaca u istoriji NBA lige.\nKobi Brajant se bliži vrhu liste po broju postignutih poena u NBA ligi\nBrajantu je jedan skok nedostajao do "tripl dabl" učinka, postigao je 19 poena, imao 14 asistencija i devet skokova. On je tako sa 31.434 poena na četvrtom mestu liste najboljih strelaca prestigao Vilta Čembrlena koji je postigao 31.419.\nNajefikasniji u ekipi Lejkersa bio je Dvajt Hauard sa 24 poena i 15 skokova, Stiv Blejk učestvovao je u pobedi sa 15 poena, a Pau Gasol sa 12 poena i 10 asistencija. U ekipi Sakramenta najefikasniji je bio Tajrik Evans sa 21 poenom i\nDalas je u četvrtoj četvrtini gubio sa 12 poena, ali je serijom od 15:1, tokom koje je Novicki postigao poslednjih osam poena, uspeo da zabeleži važnu pobedu u borbi za mesto u plej-ofu. Novicki je utakmicu završio sa 35 poena i sedam skokova, a po 17 su postigli Vins Karter i Brendan Rajt, koji je dodao i 13 skokova.\nU ekipi Čikaga Nejt Robinson, koji je u poslednjim trenucima promašio koš za izjednačenje, postigao je 25 poena, od kojih 14 u poslednjoj četvrtini.\nKošarkaši Jute pobedili su Bruklin sa 116:107 i ostvarili četvrti uzastopni trijumf, dok je Hjuston bio bolji od Los Anđeles Klipersa sa 98:81, a Filadelfija od Šarlota sa 100:92.\nGolden Stejt je bio boji od Portlanda sa 125:98, Atlanta je pobedila Orlando sa 97:88, dok je Indijana pobedila Finiks sa 112:104 i ostvarila četvrtu pobedu u nizu.\nNBA Bogdanov meč karijere u NBA, Kingsima derbi Kalifornije, Bjelica sve manje na terenu (VIDEO)


Bajern neće kupiti Sadika, nema transfera od 60 miliona evra\nFudbal Autor:Dušan Marković09. apr. 202117:37\nUmar Sadik, bivši napadač Partizana, igra sjajnu sezonu u Španiji gde u drugoligašu Almeriji rešete mreže protivnika. Te partije su ga učinile izuzetno traženim na tržištu, a špekulacije su išle čak dotle da je Bajern bio spreman da ga kupi za 60 miliona evra.\nUmar Sadik je na ceni posle 15 golova na 29 utakmica u Segundi. Priča se već neko vreme da ga hoće Sevilja, a onda je odjeknula priča o tranferu u Bajern.\nKristijan Falk novinar „Bilda“ i čovek koji je odlično upućen u zbivanja u nemačkom klubu demantovao je navode iz španske štampe, označavajući ih kao netačne\nMadridski „As“ je nedavno izneo tvrdnje da je Bajern zainteresovan za Sadika, a da almerija ne planira da ga pusti za manje od 60 miliona evra, a u slučaju ulaska u Primeru cifra bi narasla do neverovatnih 80 miliona.\nSadikov eventualni transfer zanima i Partizan, pošto su prilikom dogovora sa Almerijom utanačili i procenat od 10 odsto od naredne prodaje, u slučaju da ga klub proda kao član Primere. Ako bi ga Almerija prodala iz Segunde crno-belima bi pripalo 40 odsto od narednog transfera. A svakako im sleduje i 3.000.000 evra bonusa ako Almerija izbori promociju u Primeru.\nFK AlmerijaFK BajernFK PartizanUmar Sadik


Kragujevački sport | Tag Archive | SK Foka\nPočetna » Posts tagged with » SK Foka\nKošarkaši Foke osigurali plasman na završni turnir prvenstva države\nKošarkaši kragujevačke Foke ostvarili su veliki uspeh na polufinalnom turniru KSS-a za igrače do 15 godina u Beogradu, pošto su današnjom pobedom nad Banjica Megom sa 106:94 (26:26, 30:25, 27:17, 21:28) rezervisali kartu za završni turnir prvenstva države. Nakon uvodne pobede nad Actavis Akademijom iz Leskovca (99:82), kragujevački košarkaši, predvođeni trenerom Igorom Todorovićem, uspeli su […]\n15. aprila 2019. / Nema komentara / Opširnije\n12. marta 2019. Nema komentara\n18. januara 2019. Nema komentara\nMladi košarkaš kragujevačke Foke Marko Đorđević pozvan je na mini pripreme pionirske reprezentacije Srbije, koje će biti obavljene u kragujevačkom hotelu „Šumarice“ od 1. do 4. februara. Talentovani košarkaš Foke se zahvaljujući odličnim igrama našao u odabranoj grupi od 23 igrača mlađih od 15 godina, koji će učestovati na ovoj reprezentativnoj akciji. Ovaj četrnaestogodišnjak, visok […]\nKošarkaši Foke i ove godine na „Buba kupu“\n2. septembra 2018. Nema komentara\nKošarkaše kragujevačke Foke i ove godine očekuje učešće na prestižnom FIBA turniru za dečake do 12 godina starosti pod nazivom „Buba kup“, koji će se održati u periodu od 28. septembra od 1. oktobra u Sofiji. Pored Foke na ovogodišnjem turniru učestvuju i italijanska Kaserta, Dan Dačian iz Rumunije, MZT iz Skoplja, madridski Real i […]\n20. maja 2018. Nema komentara\nMladi košarkaši Foke ostvarili su veliki uspeh osvojivši drugo mesto na završnom turniru regionalnog projekta „Basket 4 Kids“, koji je okupio najbolje pionirske ekipe sa prostora bivše Jugoslavije. Kragujevčani su u velikom finalu poraženi od slovenačkog Heliosa rezultatom sa 29:51, ali su i pored tog poraza ostavili sjajan utisak kao jedini srpski predstavnik na finalnom […]\n9. maja 2018. Nema komentara\nKošarkaše kragujevačke Foke od 11. do 13. maja očekuje učešće na završnom turniru prvenstva države za pionire, koji se održava u hali „Mega Faktori“ u Beogradu. Pored kragujevačke ekipe, na finalnom turniru igraće još i Partizan NIS, zemunska Mladost, Petrovgrad, Banjica Mega, Kris Kros, Crvena zvezda MTS i Vizura. Košarkaši Foke će u petak, 11. […]\nKošarkaši Foke pobednici Đurđevdanskog turnira\n6. maja 2018. Nema komentara\nKošarkaši kragujevački Foke pobednici su međunarodnog Đurđevdanskog turnira za dečake rođene 2004. godine. Tokom tri takmičarska dana u hali „Gordana Goca Bogojević“ viđeno je dosta dobrih i kvalitetnih mečeva momaka koji predstavljaju košarkašku budućnost Starog kontinenta. U konkurenciji šest timova iz Srbije, BIH, Bugarske i Italije, Fokini košarkaši trijumfovali su pobedom u finalu protiv bugarske […]\nDrugu godinu zaredom Sportski klub Foka organizuje veliki Đurđevdanski košarkaški turnir od 3. do 5. maja u hali „Gordana Goca Bogojević“. Takmičiće se dečaci rođeni 2004. godine, a učestvovaće ukupno šest ekipa, koje će biti raspoređene u dve takmičarske grupe. Pored domaćina Foke, koja će imati dve ekipe, na turniru učestvuju još italijanska Ivrea, bugarski […]\n29. aprila 2018. Nema komentara\nMladi košarkaši kragujevačke Foke osvojili su prvo mesto na polufinalnom turniru KSS-a u konkurenciji pionira, koji je ovog vikenda održan u hali „Gordana Goca Bogojević“. Na taj način Kragujevčani su obezbedili plasman na finalni turnir državnog prvenstva od 11. do 13. maja u Ivanjici. Košarkaši Foke, pod vođstvom trenera Stefana Arnauta, zabeležili su sve tri […]\n24. aprila 2018. Nema komentara\nSportski klub Foka biće domaćin polufinalnog košarkaškog turnira za generaciju dečaka rođenih 2003. godine i kasnije. Tokom tri takmičarska dana, od 27. do 29. aprila u hali „Park“, nadmetaće se četiri najbolje ekipe ovog uzrasta iz grupe Centar, a to su pored domaće Foke, još i Partizan NIS, Vrbas i Vlasotince. Nakon petnaest godina Kragujevac […]\n21. marta 2018. Nema komentara\nRegionalni košarkaški turnir za pionire (do 13 godina starosti) „Basket 4 Kids“ u organizaciji Sport kluba polako ulazi u svoju završnicu. Pre velikog finalnog turnira koji je na programu polovinom maja, treba da se održe državna finala u skoro svim zemljama bivše Jugoslavije. Fajnal-for za ekipe sa teritorije Srbije biće održan 23. marta u kragujevačkoj […]


Beta 30. marta 2017. 11:05\nGradjani Bele Crkve koji su u teškom materijalnom stanju dobijaju od lokalnih aktivista Srpske napredne stranke (SNS) bon za lokalnu prodavnicu, ukoliko se obavežu da će na predsedničkim izborima glasati za kandidata vladajuće koalicije Aleksandra Vučića, ispričao je agenciji Beta novinar Stefan Cvetković, koji je na terenu snimao ljude koje su obilazili aktivisti SNS-a.\n„U svakom mestu u opštini Bela Crkva, SNS ima svog terenskog radnika čiji je zadatak da obezbedi siguran glas i koji ide od kuće do kuće. U 99 odsto slučajeva sigurne glasove traži medju ljudima koji su u veoma teškoj materijalnoj situaciji. Objašnjava im se da glasaju za broj šest i da će zauzvrat dobiti bon za lokalnu prodavnicu“, ispričao je Cvetković.\nKada napravi spisak sigurnih glasova, aktivista SNS-a šalje spisak u opštinu, odakle zovu direktora Centra za socijalni rad i dostavljaju mu „spisak za trenutnu“ pomoć, a isti spisak se dostavlja i u lokalnu prodavnicu, gde će ljudi koj su se obavezali da će glasati za Vučića doneti bon i podići namirnice, naveo je Cvetković.\nDodao je da se cena glasa, prema svedočenjima ljudi, kreće od hiljadu do tri hiljade za glas, a gradjani dobijaju i obećanje da će, ukoliko broj šest pobedi, dobiti još toliko namirnica.\nCvetković je podsetio da je kandidat vladajuće koalicije, aktuelni predsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić nedavno na konferenciji za novinare rekao da bi se „pre ubio, nego što bi ukrao bilo šta a kamoli i jedan glas“.


Lanplus PDU 220V LP-1U-7SCH-SH on/off sw black cover 2.0m strujna utičnica cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nLanplus PDU 220V LP-1U-7SCH-SH on/off sw black cover 2.0m strujna utičnica cene\n- Model: Power Distribution Unit LP-1U-7SCH-SH Vrsta: Rack Mount Veličina: 1U Dimenzije: 7 Shuko, Cable 2.0m Ostalo: 1 x on/off sw black cover... specifikacija\ncena 2.397,00 din | prodavnica (1)\nModel: Power Distribution Unit LP-1U-7SCH-SH Vrsta: Rack Mount Veličina: 1U Dim.: 7 Shuko, Cable 2,0m Ostalo: 1 x on/off sw black cover\nTrenutno nemamo slike za Lanplus PDU 220V LP-1U-7SCH-SH on/off sw black cover 2.0m\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Lanplus PDU 220V LP-1U-7SCH-SH on/off sw black cover 2.0m strujna utičnica po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Lanplus strujna utičnica PDU 220V LP-1U-7SCH-SH on/off sw black cover 2.0m na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Strujne utičnice cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Lanplus Strujne utičnice, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Lanplus PDU 220V LP-1U-7SCH-SH on/off sw black cover 2.0m strujna utičnica sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Lanplus PDU 220V LP-1U-7SCH-SH on/off sw black cover 2.0m strujna utičnica. Pre kupovine, podatke za Lanplus strujna utičnica PDU 220V LP-1U-7SCH-SH on/off sw black cover 2.0m proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Komunikacije 20.01.2020 00:56:46\nKKR-AXEL-SPRINGER / Investicioni fond KKR stekao 42,5% Axel Springera i zajedničku kontrolu\nBeograd (MEDIA EXPRES) / 19. januar 2020. / Investicioni fond KKR&Co stekao je 42,5 odsto udela u kompaniji Axel Springer SE i pravo vršenja zajedničke kontrole nad ovom kompanijom sa nemačkom kompanijom Axel-Springer Gesellshaft fur Publizistik Gmbh (ASGP).\nOvo se navodi u rešenju kojim je Komisija za zaštitu konkurencije (KZK) u Srbiji odobrila ovu poslovnu transakciju, prenosi Tanjug.\nKKR, registrovan u SAD, tako je ostvario strateško partnerstvo, a kako je naveo u prijavi KZK koncentracija predstavlja investicionu priliku koja je u skladu s njegovom strategijom ulaganja u atraktivne kompanije. Cilj je, naveo je KKR, povećanje vrednosti poslovanja kompanija u koje se ulaže radi ostvarivanja profita od njihove eventualne prodaje, navodi se na sajtu Komisije za zaštitu konkurencije.\nPrema podacima za 2018. godinu Axel Springer na tržištu štampanja dnevnih novina za sopstvene potrebe i uslužno u Srbiji ima učešće između 70 i 80 procenata. Ova kompanija izdavač je dnevnih novina "Blic" i "24 sata", nedeljnika NIN, Blic žena i Blic puls, prisutno je u prodaji prostora za oglašavanje na specijalizovanim web sajtovima, kao i na tržištu prodaje prostora za oglašavanje online.


Informacije o ubistvu Ivanovića objavićemo za dve nedelje - Istinomer\nPredsednik Srbije o istrazi za ubistvo Olivera Ivanovića. (RTS, 17. 3. 2018.)\n„Za 15 dana će vam se naše službe objaviti po pitanju Olivera Ivanovića… Službe će po tom pitanju da govore za negde dve nedelje, i šta su saznali i šta ne mogu da saznaju, i tako dalje. Ne mislim da će se mnogi mnogo čemu iznenaditi. Iznenadiće se oni koji su krivca znali unapred.“\nNa konferenciji za novinare povodom martovskog nasilja na Kosovu pre 14 godina, predsednik Srbije Aleksandar Vučić govorio je o Briselskom sporazumu, formiranju Zajednice srpskih opština, kosovskoj vojsci, a najviše o merama za podsticanje nataliteta, o čemu smo već pisali ovde, ovde i ovde. Tek uzgredno je obećao da će sa informacijama o ubistvu lidera kosovskih Srba Olivera Ivanovića državne službe, ne precizirajući koje, izaći pred građane u roku od dve nedelje, ma kakve te informacije bile.\nU tom trenutku, prošlo je tačno dva meseca od Ivanovićevog ubistva. Ta dva meseca obeležila su prvo “otimanja” između kosovskih i srpskih vlasti ko će vršiti istragu o ubistvu i ko je nadležan, a zatim i da li su ili nisu međusobno razmenjivani podaci, jesu li uništeni dokazi, pa čak i najava da neće biti nastavka pregovora sa Kosovom dok se ne otkrije ubica Olivera Ivanovića. Pregovori su u međuvremenu nastavljeni, usledila je nova afera u kojoj je glavnu ulogu igrao direktor Kancelarije za KiM Marko Đurić, koji je priveden na Kosovu, nakon što mu Priština nije dozvolila ulazak. A istraga o ubistvu Ivanovića nekako je pala u drugi plan i srpski zvaničnici, suprotno Vučićevom obećanju, ne izlaze sa podacima o ubistvu.\nPrvog aprila, na katolički Uskrs, proteklo je dve nedelje od konferencije na kojoj je Vučić obećao podatke o ubistvu Olivera Ivanovića. U međuvremenu je prošao i pravoslavni Uskrs, uskoro će i tri meseca od ubistva Ivanovića, a još nema informacija „naših službi“ o tome „šta su saznali, i šta ne mogu da saznaju“, zbog čega Vučić dobija ocenu „neispunjeno obećanje„.\nPodsećamo, ubistvu Olivera Ivanovića prethodilo je paljenje njegovog automobila, medijska hajka tokom kampanje za lokalne izbore na Kosovu na jesen 2017, pritisci, zastrašivanje i hapšenje njegovih saradnika, a i sam Ivanović je govorio da se plaši za svoju bezbednost.\nKosovo ubistvo Marko Đurić Oliver Ivanović


Bogat koncertni program u Beogradu do kraja 2021. godine\nTanjug 21. decembra 2021. 09:12\nBEOGRAD – Bliži se kraj godine i pred sam početak praznika u Beogradu se sprema još nekoliko zanimljivih koncerata različitih žanrova, tako da će publika gledati nastupe Stefana Milenkovića, orkestra Beogradske filharmonije, pop pevačice Jelene Tomašević, Ramba Amadeusa, alternativne rok sastave “KOIKOI” ili “Keni nije mrtav”.\nDanas će u Ustanovi Gvarnerius takođe biti realizovan koncert klasične muzike – violinistkinje Staše Žikić, koja će, uz klavirsku saradnju Natalije Mladenović, izvesti kompozicije Baha, Bramsa, Milštajna i Šostakoviča.\nGosti koncerta su violončelista Vuk Ovaskainen i pijanista Mihailo Stojčić, a sam koncert deo je projekta “Dvadeset odabranih”, koji Ustanova Gvarnerius realizuje u saradnji sa Domom omladine.\nNastavlja se ciklus „Muzikom kroz muzej u Istorijskom muzeju Srbije – 23. decembra, koji se uvek snima i onda dan kasnije prikazuje na YouTube kanalu ovog muzeja.\nKamerni ansambl „Infinity Quintet” čine Ivana Mandić, violina, Vladimir Uratarević, violina, Ivan Simeunović, violina, Ivana Gladović-Erčić, viola i Sara, violončelo, a na koncertu će nastupiti uz pratnju perkusioniste Uroša Danilovića.\nNa programu su kompozicije popularne muzike: „Sweet Ćild“, „Sweet Requiem“, „Gonna Fly Now“, „Wasting Love“, „Blood Brothers“, „Futureal“, „Black Magic Woman“, „Shoot in the Dark“, „Here I Go Again“ i „Unforgiven“.\nVeče kasnije, na istom mestu, mjuzikl „Veselo devojačko veče“ 23. decembra će imati premijeru kao jedan veliki spektakl koncert u vidu adaptacije američke hit predstave „Girls’ Night“.\nDan posle mjuzikla, nakon duže pauze, pevaće pop muzičar Željko Samardžić (24.12.), koji odavno nije nastupao u Beogradu, a uspevao je da rasproda koncerte u Sava centru i Beogradskoj Areni.\nPored ove kompozicije, u Velikoj dvorani Kolarčeve zadužbine biće izvedena „Simfonija br. 3” čuvenog Kamija Sen-Sansa, poznata i kao „Orguljska simfonija“, u čijem će izvođenju nastupiti i orguljaš Zoltan Borbelj.\nNa koncertu u Kolarčevoj zadužbini biće izvedena dela kompozitora Anje Đorđević, Nataše Bogojević, Irene Popović, Ognjena Bogdanovića, Milice Ilić, Ivane Stefanović, Dragane Jovanović, Branke Popović, kao i delo „Parhelion“ mladog kompozitora Igora Andrića.\nSvoj doprinos albumu „Tragovi“ dale su i poznate srpske umetnice: violončelistkinja Sandra Belić, violinistkinja Tijana Milošević i pijanistkinja Maja Mihić, koje će gostovati na koncertu.\nRok klub Fest u Zemunu se malo više aktivirao, tako da će 24. decembra ponovo imati koncert grupa – projekat “Lutke na koncu”, kao jedan oblik Tribute benda KUD Idijoti.\nNovogodišnji koncerti „Muzički bazar“ Beogradske filharmonije zakazani za 24. i 25. decembar, rasprodati su za samo jedan dan na Kolarcu.\nAlternativni rok bend „KOIKOI“, nastao 2017. godine, 25. decembra će održati svirku u klubu Kvaka 22 gde su već nastupali i ove godine.\nVeoma su aktivni sa koncertima posebno po regionu – Hrvatska, Makedonija, Slovenija, imali su i mnoge nastupe po Srbiji i Beogradu – ispred Muzeja Jugoslavije, klub Drugstore…\nU junu su izdali debi album “Pozivi u stranu” za diskografsku kuću “Moonlee Records” i snimili su dva spota – “Misisipi” i “Ogledalo je zrcalo”.\nIzložba „Seeing is Believing – zvučna…


''Subotom za najmlađe'' - Svetski dan muzike - EU Info Centar\n“Subotom za najmlađe“ – Svetski dan muzike\nKreativna radionica “Subotom za najmlađe” ovog vikenda ponovo će biti održana u EU info centru, a učesnici će praviti radove na temu muzičke umetnosti.\nPrvi dan leta, 21. jun, proslavlja se kao Svetski dan muzike, zahvaljujući nekadašnjem francuskom ministru kulture Žaku Langu, koji je predložio da se najduži dan u godini širom Francuske obeleži besplatnim koncertima.\nEvropska povelja o prazniku muzike potpisana je 1997. u Budimpešti, a među potpisnicama su bile Francuska, Češka, Španija, Italija, Grčka i Turska. Svetski dan muzike danas proslavlja više od 100 država, među kojima je i Srbija.\nDeca će imati zadatak da slikaju, crtaju i oblikuju muzičke instumente i druge pojmove povezane sa tom umetnošću.\nLikovnu radionicu vodi magistarka slikarstva Biljana Cvetković. Radionica je namenjena deci uzrasta od sedam do deset godina, i održava se od 12 do 14 časova u EU info centru u Beogradu (Kralja Milana 7).


Softver Golum dooGolum\nU eri koja diktira da skoro svaki tip poslovanja bude vezan za primenu IT tehnologija, upotrebiti originalan softver je najpouzdaniji način da se osigura stabilan i ažuran rad, dok ispravno licenciranje pruža kompanijama mogućnost uštede.\nUkoliko razmatrate nabavku softvera ili želite da proverite da li je softver koji koristite legalan, na raspolaganju vam je naš tim odlično obučenih i informisanih prodavaca koji će vam pomoći da proverite originalost softvera i kupite pouzdan softver. U našoj ponudi nalaze se softveri potrebni za uspešno i bezbedno poslovanje.\nParnerski odnos sa kompanijom Microsoft, Small Business kompetencija koju posedujemo u okviru Silver status-a, daju vam sigurnost da ćete dobiti najbolje rešenje za vaše poslovanje. Pročitajte više\nAutodesk je softver namenjen korisnicima koji povremeno imaju potrebe za pregledom i obradom 2D tehničke dokumentacije nastale u programima koji koriste AutoCAD kao platformu. Pročitajte više…\nPotpuna zaštita za računare kompanije kombinovanjem proverenih antivirusnih i antispajver tehnologija sa ugrađenim zaštitnim zidom, kontrolom veba i naprednim alatom za daljinsku administraciju. Pročitajte više…\nKompletna zaštita za surfovanje, onlajn kupovinu, onlajn bankarstvo i korišćenje društvenih mreža. Štiti Vaše digitalne sadržaje i Vas u realnom vremenu od malvera, hakera i kradljivaca identiteta pročitajte više…\nVMware je vodeći ponuđač rešenja za virtuelizaciju, a tehnologija omogućava istovremeno pokretanje više operativnih sistema i aplikacija na jednom računaru zarad povećanja efikasnosti pročitajte više…


Odbornici najavljuju protest protiv Euleksa\nOdbornici Skupština opština Zvečan, Zubin Potok, Severna Mitrovica i Leposavić poručili suda Euleks snosi "isključivu odgovornost za porast tenzija na severu Kosova".\nOdbornici četiri opštine sa severa Kosova najavili su danas proteste protiv Euleksa zbog toga što, kako su naveli, ta misija radi suprotno od svog mandata. Zajedničkoj sednici u Zvečanu prisustvovao je i direktor Kancelarije Vlade Srbije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić koji je poručio da će, uprkos svim teškoćama, država Srbija ostati uz svoj narod.\nOdbornici Skupština opština Zvečan, Zubin Potok, Severna Mitrovica i Leposavić poručili su sa zajedničke sednice koja je održana u Zvečanu da Euleks snosi "isključivu odgovornost za porast tenzija na severu Kosova". Na sednici je rečeno da Euleks deluje suprotno od svog mandata i da je svojim aktivnostima u prethodnih nekoliko meseci izgubio poverenje onih koje treba da štiti. U zaključcima sa sednice se navodi da su odbornici doneli odluku o početku mirnih protesta, zbog kako je rečeno, "samovolje i vanpravnog delovanja Euleksa".\n„.U cilju sprečavanja daljeg kršenja normi domaćeg i međunarodnog prava i daljeg udaljavanja od ostvarivanja vitalnih interesa srpskog naroda na severu Kosova i Metohije, kao i proklamovanih ciljeva međunarodne zajednice u Pokrajini, odbornici skupštine četiri opštine na severu Kosova donose odluku o otpočinjanju masovnih mirnih protesta protiv samovolje i vanpravnog delovanja Misije Euleks“, navodi se u zaključcima sa današnje sednice.\nDanašnjoj zajedničkoj sednici četiri Skupština opština sa severa Kosova prisustvovao je I direktor Kancelarije Vlade Srbije za Kosovo I Metohiju Marko Đurić koji je poručio da će, uprkos svim teškoćama, država Srbija ostati uz svoj narod i da se na Srbiju uvek može računati kada su pravda i prava Srba na Kosovu ugrožena.\n“Moramo što pre početi sa izgradnjom i jačanjem naših političkih institucija u kojima se Srbi pitaju, u kojima Srbi odlučuju o svojoj sudbini i kojima niko na svetu ne može da ospori legitimitet i legalitet, a to su srpske op[tine na Kosovu i buduća Zajednica srpskih opština", rekao je Đurić\nU zaključcima sa vanredne sednice odbornici su još ocenili da je političko-bezbednosna situacija na severu Kosova "sve nestabilnija i pozvali predstavnike Euleksa na odgovorno ponašanje i razgovore o kako je rečeno, “ momentalnom prestanku progona”.


Svih šest traka na Pupinovom mostu spremno za otvaranje\nNa prvom mostu izgrađenom na Dunavu nakon 79 godina, koji je spojio Zemun i Borču, uspešno su obavljena probna opterećenja i most zajedno sa 10 kilometara pristupnih saobraćajnica je spreman za otvaranje naredne sedmice. Most će zvanično otvoriti premijeri Srbije i Kine, Aleksandar Vučić i Li Kećang 17. ili 1\nNa prvom mostu izgrađenom na Dunavu nakon 79 godina, koji je spojio Zemun i Borču, uspešno su obavljena probna opterećenja i most zajedno sa 10 kilometara pristupnih saobraćajnica je spreman za otvaranje naredne sedmice. Most će zvanično otvoriti premijeri Srbije i Kine, Aleksandar Vučić i Li Kećang 17. ili 18. decembra. Već odomaćenog naziva "Kinez", most koji je dobio ime po Mihajlu Pupinu, gradila je kao glavni izvođač kineska kompanija "Čajna roud and bridž korporejšn", dugačak je oko kilometar i po i deo je Severne magistralne tangente koja će povezati Koridor 10 sa Zrenjaninskim putem i izmestiti teretni saobraćaj iz centra grada. To će biti drugi most na Dunavu pored "Pančevca", koji je otvoren za saobraćaj daleke 1935. godine.\nUprkos lošem vremenu, kiši i vetru, završni radovi na mostu se odvijaju ubrzanim tempom kako bi sve bilo spremno za svečano otvaranje ove saobraćajnice tokom boravka kineskog premijera, prvog kineskog premijera nakon trideset godina koji posećuje Beograd.\nDržavni sekretar u Ministarstvu građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Miodrag Poledica je rekao Tanjugu da je svih šest traka na mostu spremno za saobraćaj, kao i 10 kilometara pristupnih saobraćajnica u punom profilu autoputa od "lakat krivine" u Zemunu do "zrenjaninske petlje". Na mostu su gotove i pešačko-biciklističke staze sa obe strane.\n"Kao što vidite i po kiši se izvode radove, ostalo je još da se uradi jedan deo horizontalne i vertikalne signalizacije, da se povežu elektroinstalacije, obave probna opterećenja na tri petlje koje su sastavni deo pristupnih saobraćajnica - Zrenjaninska petlja, Kovilovo i Zbeg. Probna opterećenja na samom mostu su završena", naveo je Poledica.\nInače, pristupna saobraćajnica će povezati "lakat krivinu" u Zemunu, koja više neće biti u obliku lakta već slova T jer se otvara prema mostu. Saobraćajnica preseca Ulicu Cara Dušana, gde je četvorokraka raskrsnica i ulaz na most i kada se pređe na borčansku stranu imamo oko 6,3 kilometra pristupne saobraćajnice do Zrenjaninske petlja u obliku deteline, koja će imati osam silaznih i ulaznih rampi. Zatim idu petlje "kovilovo" i "zbeg", objasnio je Poledica.\nPrema njegovim rečima, u zoni Zrenjaninske petlje biće urađeno kilometar i po autoputa punog profila i sa po tri trake. "Imamo do otvaranja mosta još nešto više od nedelju dana, radovi su u finalnoj fazi, iduće nedelje sledi ukrašavanje mosta tako da će na dan otvaranja biti kompletno u funkciji i okićen", naveo je Poledica. Dodao je da će most izmestiti teretni saobraćaj koji ide ka Banatu i rasteretiti Pančevački most, ali i omogućiti bolju povezanost beogradskih naselja na levoj obali Dunava sa Novim Beogradom i Zemunom.\nRadnik Zoran Novaković iz beogradske Energomontaže kaže da je ta firma od marta angažovana na mostu, da je tada sa zemunske strane bila samo gola zemlja i šuma, a sada je to veliki i lep most.\n"Radilo se tu punom parom, celo leto, što se kaže od jutra do mraka i evo radovi se privode kraju - dobro je", rekao je Novaković. Kaže i da njegova firma izvodi elektroradove i da se sada postavljaju stubovi za rasvetu. "Trafo stanicu smo već uradili, rasveta će biti odlična na celom mostu i videće se iz daljine, kao novi simbol grada. To je trenutno najbolji most u Beogradu, jer je savremeno građen", rekao je Novaković.\nMiroslav Domanović iz firme Evokops produkt, koji je angažovan na podizanju stubova na mostu i petljama na Zrenjaninskom putu, kaže da je kiša malo usporila radove, ali da nema razloga za brigu pošto je most potpuno završen i da se sada samo radi na rasveti. "Sve je u fulu, most je super", kaže Domanović dodajući da će sigurno na mostu biti dosta vozila, što će rasteretiti stari i dotrajali "pančevac".\nStanovnik Nove Galenike Pavle Pejić kaže da od prvog dana obilazi radove i jedva čeka da otvore most. "Da ti pravo kažem, ovi Kinezi rade - vala svaka im čast, pokazali se kao dobri majstori, država sa njima treba da nastavi saradnju", rekao je on. Pejić ističe da će taj most biti značajan za celu zemlju, da mnogi sa zemunske strane jedva čekaju da se otvori most, kao i da otvaranje sa nestrpljenjem čakaju i ribolovci koji pecaju na levoj obali Dunava.\n"Mnogo volim što je ovaj most napravljen", dodao je Pejić. Radovi na mostu Zemun-Borča počeli su krajem oktobra 2011. godine.\nNovi most je dugačak 1.507 metara, širok 29,1 metara i visok 22,8 metara. Glavni raspon mosta je dug 362 metra. Pristupne saobraćajnice će biti dugačke ukupno 21,6 kilometara i deo od Zrenjaninskog puta do Pančevačkog puta biće završen u septembru 2015. godine.\nTaj most će biti veza sa putnim Koridorima 10 i 11. Ukupna vrednost mosta sa pristupnim saobraćajnicama je oko 260 miliona dolara, a od tog iznosa 85 odsto kreditira kineska Eksim banka, dok preostalih 15 odsto obezbeđuju država Srbija i Grad Beograd.\nDatum kreiranja: 11 decembar 2014\nSledeća ⇨ Exim banka će predložiti kineske firme koje bi gradile ostatak autoputa\nPrethodna ⇦ MALI: Beograd je spreman za Samit Kine i zemalja centralne i istočne Evrope


Održana Informativna radionica u okviru USAID-ovog Programa podrške marginaliziranim grupama žena\nNaslovnica VIJESTI JAJCE Održana Informativna radionica u okviru USAID-ovog Programa podrške marginaliziranim grupama žena\nU Velikoj sali Općine Jajce danas je održana Informativna radionica u okviru USAID-ovog Programa podrške marginaliziranim grupama. Učesnice radionice upoznate su kako da svoju poslovnu ideju predstave kroz biznis plan, kako da popune obrasce biznis plana koji je sastavni dio prijave na Javni poziv za razvoj biznisa marginaliziranih grupa žena. Radionicom su predstavljeni uslovi, način prijave i drugi tehnički detalji Javnog poziva.\nUSAID-ov Program podrške marginaliziranim grupama i 9 jedinica lokalne samouprave iz BiH formirali su zajednički fond za podršku razvoju biznisa marginaliziranih žena. Ukupna vrijednost fonda je oko 420.000 KM, u kojem jednakim iznosom učestvuju i USAID i lokalne zajednice, a Općina Jajce dijelom je ovog projekta.\nPrethodni članakHerceg: Do kraja mandata obnoviti sve javne objekte u HNŽ-u\nSljedeći članakČović vjeruje da će odluka o samoizolaciji biti povučena


PRESUDA ZA JEZIVU SMRT Sečivom od 12 centimetara sin 12 puta izbo majku u leđa – Fejsbuk Srbija\nHome » Crna hronika » PRESUDA ZA JEZIVU SMRT Sečivom od 12 centimetara sin 12 puta izbo majku u leđa\nFoto: Veselin Pešić / RAS SrbijaSelo Rajčilovci\nPredsednica Višeg suda Dragana llić Marković izjavila je za “Blic” da su prvostepenoj nepravosnažnoj presudi prethodila četiri ročišta. Potvrdila je da je Čedomir Vasev krivično delo ubistva počino u stanju bitne uračunljivosti.\nPortparol Višeg javnog tužilaštva u Vranju Leposava Jovčić saopštila je da je okrivljeni nožem iskasapio majku u dvorištu porodične kuće.\nBivši kamarat Rudnika olova i cinka u Karamanici kod Bosilegrada, nakon verbalnog sukoba u romskoj mahali Laloš, majku je ubio sa više udaraca nožem u ledja 12. septembra u osam časova. Čedomir Vasev je konbog jutra sustigao majku Vericu, uhvatio je za prednji deo dukserice i iz zadnjeg džepa pantalona izvukao kuhinjski nož. Sečivom dužine 12 centimetara ubica je sa 12 uboda usmrtio majku, koja je izdahnula na mestu zločina.\nPrema svedočenju komšija, majka i sin često su se svađali zbog neraščišćenih imovinskih odnosa. Okrivljeni je gradio kuću za sebe, suprugu i dvoje dece. Uprkos čestim zađevicama i žestokim svađama zbog novca, ništa nije nagoveštavalo da će sin monstruozno da liši života majku, koja je izrodila i očuvala devetoro dece. Žrtva ove velike porodične tragedije sa još nekoliko svoje dece živela je u staroj kući.\nMeštani u Rajčilovcima tvrde da je Vasev bio tih, miran i povučenm, prevashodno marljiv. Nije bio sklon nasilničkom ponašanju i narušavanju javnog reda i mira. Anonimni meštanin podseća da je otac Ćedomira Vaseva pre 20 godina robijao,jer je u Božici kod Surdulice ubio daljeg rodjaka.\nČUDOTVORNI ŽENSKI MANASTIR ĐUNIS KOD KRUŠEVCA DANAS JE PUN ŽENA: Tu se malenoj Milojki ukazala Bogorodica i evo šta joj je poručila


Peticija za oslobađanje iz zatvora dr Vladimira Mentusa i poštovanje osnovnih ljudskih prava svakog demonstranta i demonstrantkinje - Peticije.online\nPovodom lišavanja slobode našeg kolege sociologa dr Vladimira Mentusa, Mreža akademske solidarnosti i angažovanosti (MASA) poziva članice i članove akademske zajednice, kao i sve druge građanke i građane Srbije da potpišu peticiju kojom se zahteva njegovo momentalno oslobađanje, kao i poštovanje osnovnih ljudskih prava svakog demonstranta i demonstrantkinje.\nSlučaj kolege Mentusa koji je uhapšen tokom građanskih protesta ispred Skupštine Republike Srbije i osuđen na 30 dana zatvora nije usamljen. Upoznati smo sa nekoliko slučajeva privođenja i određivanja pritvora bez zakonski odgovarajućeg tretmana, sa prekomernom upotrebom sile, gde su osobe zastrašivane i nije im data mogućnost da se obrate pravnom zastupniku. Zato najoštrije protestujemo i pridružujemo se zahtevima šire javnosti da se hitno obustavi prekomerna upotreba sile i nezakonito postupanje MUP-a prema demonstrantima i demonstrantkinjama. U ovim izuzetno teškim vremenima, kada se epidemiološka situacija radikalno pogoršava, i kada nezadovoljstvo građanstva ne dobija nikakav odgovor od nadležnih institucija, smatramo da je prevashodna odgovornost na policiji i tužilaštvu da ne dozvole da se pravni poredak i sigurnost građana nepovratno uruše.\nMreža akademske solidarnosti i angažovanosti - MASA Kontaktirajte autora peticije\nPotpisujući ovlašćujem Mreža akademske solidarnosti i angažovanosti - MASA da preda informacije koje pružam na ovom obrascu onima koji imaju ovlašćenja po ovom pitanju.


muškarci zainteresovani za sadomazo dejt, Sadomazo\nMuškarci Zainteresovani Za Sadomazo Dejt\nTražite li partnera? Pregledajte nove korisnike u nastavku i možda baš naletite na svog idealnog partnera. Započnite razgovor i organizujte druženje još večeras. Naša zajednica ima na 1000 pridruženih korisnika koji su oduvek tražili da se upoznaju sa nekim kao Vi! Kreirajte svoj potpuno besplatan nalog ovde\n27 godina i živite u Niš, stupite u kontakt samnom da biste saznali još nešto o meni.


Cena gasa posledica energetske krize i krize u Ukrajini\nTanjug 2. marta 2022. 16:12\nBEOGRAD – Stručnjak za energetiku Miloš Zdravković ocenio je u izjavi za Tanjug da je nezapamćen skok cene gasa posledica energetske krize koja je zahvatila svet i ratnih dejstava u Ukrajini.\n„Cene gasa u Evropi na najvećoj berzi u Holandiji je jutros bila 2.211 dolara za 1.000 kubnih metara, a sada je već u Nemačkoj skočila na 3.000 dolara, što nikad u istoriji nije bilo“, rekao je Zdravković.\nPodsetio je da se prethodni cenovni rekord od 2.150 dolara dogodio 21. decembra prošle godine, ocenivši da je on bio posledica odluke vlada evropskih zemalja da ubrzaju zelenu tranziciju.\n„Odluka SR Nemačke da ugasi nuklearke je naravno bila okidačc za energetsku krizu u Evropi i svetu, a onda se nadovezao i sukob u Ukraiji i vidimo šta se danas desilo. Uprkos ovakvim cenama, Rusija nastavlja da isporučuje gas i kroz Ukrajinu i kroz Evrpopu. Ukrajinski gasovod radi punim kapacitetom od 160 milijardi kubnih metara godišnje, odnsono Gasprom ispunjava svoje obaveze prema Ukrajini i Evropi. Gasovodi Jamal-Evropa kapaciteta 32 milijardi kubnih metara i Severni tok 1 takođe“, naveo je Zdravković.\nOcenio je da je uzrok sadašnjih cena gasa i nafte to što su evropska gasna skladišta popunjena sa svega 4,6 do 24 odsto i dodao da se to nikada u istoriji nije dogodilo.\n„To je posledica odluka pojedinih vlada evropskih zemalja da ne kupuju ruske energetne prethodne godine, kada je već počeo pritisak na Rusiju. S druge strane, ubrzani prelazak i nekontrolisan, neinženjerski, neuravnotežen pristup vlada pojedinih evropskih država da ugase nuklearne elektrane je bio inicijalna kapisla za to“, smatra Zdravković.\nPodsetio je da su danas postignute i rekordne cene nafte, tako da je evropska Brent nafta dostigla 113 dolara za barel, a američka WTI nafta 111 dolara i ocenio kako će se to loše odraziti na evropsku ekonomiju.\n„Izvesno je samo da je Međunarodna agencija za energetiku predvidela da će nemačka krajem ove godine biti neto uvoznik struje. To znači da će najveća industrisjka sila Evrope i najveći industrijski izvoznik na planeti biti u velikom problemu, jer kad imate skupe energente vi ste nekonkurentni na svetskom tržištu u poređenju sa SAD“, rekao je Zdravković.\nOcenio je da su u ovim dešavanjima na tržištu SAD igrač iz senke i da su upletene u sve te događaje.\n„Kada je 21. decembra 2021. cena gasa preskočila magičnu cifru od 2.000 dolara za 1.000 kubnih metara, kod njih je cena bila 195 dolara, što znači da je američka roba konkurentnija od evropske“, zaključio je Zdravković.\nOdgovarajući na pitanje o poziciji Srbije na tržištu gasa i izgledima da naša zemlja dobije povoljniju cenu, on je rekao da to zavisi od dva faktora.\n„Rukovodioci Gasproma i ruskog ugljo-vodoničnog sektora će pripremiti neku strateguiju svojoj vladi. Ona se u bliskoj prošlosti, kako Groningenska formula za izračunavanje cene gasa više ne važi, računala prema tome koliki je udeo ruske energetske industrije u pojedinim zemljama. Tako da su u odnosu na nas znatno povoljniju cenu imali Turska sa 210 dolara i Nemačka sa 200 dolara za 1.000 kubnih metara, gde su Rusi imali velike investicije“, napomenuo je Zdravković.\nDodao je da će ulogu u određivanju cene gasa za Srbiju imati svojevremena prodaja našeg Beopetrola Lukoilu, a NIS-a Gaspromu, koji je nakon toga uložio više od milijardu evra u pančevačku Rafineriju nafte, 180 miliona u Termoelektranu toplanu koja će u martu početi s radom.\n„Sigurno će imati ođek i to što mi nismo uveli snakcije Ruskoj Federaciji, a ja se nadam da ih nećemo ni uvesti, jer od njih suviše zavisimo i znamo da imamo svoj interes“, zaključio je Zdravković.\nOTP banka otvorila prvu partner ekspozituru u BG\nNALED: 12 reformskih prioriteta do 2025, prvi Zelena agenda\nKurs dinara sutra 117,4684 za evro


Zbog laži Nedžada Koldže da su vijećnici SDP-a tražili ukidanje naknada za porodilje, tražimo njegovo javno izvinjenje\nNastavak moralnog propadanja\nOčigledno je da se načelniku Općine Novo Sarajevo Nedžadu Koldži dobro uzdrmala unutarstranačka, ali i načelnička, pozicija, pa je, osim što sebi pripisuje infrastrukturne i druge projekte koje nemaju veze sa njegovim mandatom, počeo iznosti neistine o radu vijećnika Socijaldemokratske partije BiH u Općinskom vijeću Novo Sarajevo.\nNaime, u svom intervjuu za portal Faktor na početku ove godine, načelnik Koldžo iznio je veliku neistinu o tome kako je vijećnik SDP-a na sjednici Vijeća, na kojoj se raspravljalo o budžetu Općine za 2018. godinu, izjavio kako u potpunosti treba ukinuti naknade za porodilje u Novom Sarajevu.\nOsim što je takva izjava od strane bilo kog člana SDP-a nemoguća, jer se kosi sa osnovama Programa SDP-a u kome se jasno zalažemo da sve porodilje u BiH primaju naknade, prema zvaničnom stenogramu sa sjednice, takvu izjavu nije izgovorio nijedan vijećnik SDP-a na toj sjednici. Prava istina je bila da je Klub vijećnika SDP-a zatražio da sve porodilje u Općini primaju naknade, bez obzira da li su zaposlene ili ne.\nUpravo zbog toga što je Klub vijećnika SDP-a tražio stenogram te sjednice, nismo ranije željeli reagovati na ovu notornu laž. Zato, što hitnije, tražimo da se načelnik Koldžo izvini vijećnicima SDP-a na službenoj web-stranici Općine.\nNačelniku Koldži ne odgovara što je Klub vijećnika SDP-a jedini bio protiv usvajanja budžeta za ovu godinu, pa se na sve načine trudi da rad SDP-a omalovaži, a u tome je počeo koristiti i laži. Svi amandmani SDP-a na budžet su također odbijeni, bez ikakvih realnih obrazloženja, što je samo nastavak ignorancije načelnika prema našoj partiji.\nSve dok načelnik Koldžo bude nastavio sa ovakvim odnosom prema nama, Općinska organizacija SDP-a će biti sve oštrija prema njegovim potezima i djelima.\nNa kraju, još jednom ga pozivamo da javnosti, napokon, objasni na koji način su paketi za socijalne slučajeve sa grbom Općine korišteni za promociju njegove matične stranke SDA, o čemu su vijećnici SDP-a već tražili objašnjenje, ali od općinskih službi nema nikakvog objašnjenja.\nNakon što godinama svoju izbornu bazu pravi na pomoći od 50 KM penzionerima, podjela općinskih paketa sa logom SDA je novo moralno dno načelnika Koldže, ali nije iznenađujuće ako u budućem periodu padne još niže.\n> Ni u puno stabilnijim vremenima nismo imali formirane Vlade prije marta


SPECIJALNA MISIJA - Memoari najopasnijeg čoveka Evrope\n/ SPECIJALNA MISIJA - Memoari najopasnijeg čoveka Evrope\nLavovski popust\tOto Skorceni\tSPECIJALNA MISIJA - Memoari najopasnijeg čoveka Evrope\nLična ispovest najboljeg nemačkog specijalca.\nBrza komandoska akcija iz vremena Drugog svetskog rata.\nSpasavanje Musolinija, akcija u Ardenu i još mnogo toga.\nIzvanredna ispovest o veoma neobičnom učestvovanju u ratu Britiš armi rivju Oto Skorceni, najbolji nemački komandos u Drugom svetskom ratu,\njedan je od najpoznatijih ljudi u istoriji specijalnih snaga.\nNjegova neverovatna ratna karijera bila je ispunjena rizicima i\npustolovinama, a u ovoj knjizi on priča o tome, ništa ne\nKada je Musolini 1943. godine bio zatočen u Italiji, upravo je\nSkorceni isplanirao i u delo sproveo smeli jedriličarski napad i\ntako spasao Musolinija. To mu je donelo unapređenje i viteški krst.\nSkorcenijeva nadarenost ponovo je bila u igri kada je poslat u\nBudimpeštu da spreči admirala Hortija, mađarskog regenta, da\npotpiše mir sa Staljinom, 1944. godine... ISBN\nRSD 622.00\tCena na akciji:\nIzvanredna ispovest o veoma neobičnom učestvovanju u ratu\nBritiš armi rivju Oto Skorceni, najbolji nemački komandos u Drugom svetskom ratu,\npotpiše mir sa Staljinom, 1944. godine. Tada su ga saveznici\nprozvali najopasnijim čovekom Evrope. Nekoliko meseci kasnije,\npreuzeo je na sebe ključnu ulogu u Ardenskoj ofanzivi, sprovevši u\ndelo kontraverzni plan da oformi brigadu prerušenu u Amerikance,\nkoja će se služiti zarobljenim tenkovima tipa "šerman".\nNjegovi zarobljeni saborci raširili su lažne glasine da\nnamerava da iz potaje ubije Ajzenhauera, koji je zbog toga nekoliko\nsedmica proveo ne izlazeći iz svog štaba.\nSkorcenijevi memoari živo opisuju komandoske akcije i ključni su\nsastojak literature o specijalnim jedinicama. Komentari


"To je prvi put da neto plata prelazi granicu od 900 KM i u maju ove godine u odnosu na isti mjesec prošle godine nominalni rast plate zabilježen je u svih 19 područja djelatnosti", rekao je Komić u Banjaluci prezentujući društveno-ekonomske pokazatelje za maj.\nNajviša prosječna plata od 1.385 KM u maju isplaćena je u oblasti finansijske i djelatnosti osiguranja, dok je najniža - 623 KM isplaćena u djelatnosti građevinarstva.\nMajska bruto plata iznosila je 1.401 KM.\nCijene proizvoda i usluga koje se koriste za ličnu potrošnju u Srpskoj u maju, mjerene indeksom potrošačkih cijena, u odnosu na april u prosjeku su veće za 0,1 odsto, dok su na godišnjem nivou u prosjeku veće za 0,6 odsto.\nNajveći procentualni rast cijena od četiri odsto u maju ove godine u odnosu na isti mjesec lani zabilježen je kod stanovanja usljed većih cijena čvrstih goriva i plina, dok je u tom periodu najveći pad cijena od 11,9 odsto bio kod odjeće i obuće zbog sezonskih sniženja konfekcije i obuće.\nSrbija lider u regionu po investicijama u obnovljivu energiju\nPad prometa na novosadskoj "Produktnoj berzi"\n“Rajaner” od ljeta neće letjeti iz Stokholma do Banjaluke


BALOTELI JE ITALIJANSKI TARABIĆ: Napadač 2012. godine predvideo smak sveta kada Liverpul bude šampion i evo ga... (FOTO) - Evropske lige, Fudbal, TimeOut, Top News\nin Evropske lige, Fudbal, TimeOut, Top News\nRedakcija 02.04.2020., 12:03\nMožda bi Mario Baloteli mogao sa fudbala da se prešalta pored staklene kugle i postane novi Nostradamus, baba Vanga ili Tarabić.\nSvakog dana čitamo o raznim teorijama zavere vezanim za korona virus. Takođe, često se pominju predviđanja poznatih proroka stara i po 100 godina kako će tajanstveni virus zavladati svetom. Ipak, originalne izvore je teško pronaći.\nZa razliku od njihovih predviđanja, proročanstvo Marija Balotelija iz 2012. godine se dogodilo i ima dokaza o tome. Naime, kontroverzni napadač iz Italije je u periodu dok je igrao u Mančester sitiju rekao sledeće:\n– Smak sveta se odlaže dok Liverpul ne osvoji Premijer ligu – rekao je tada Baloteli.\nLiverpul je dva meseca pre kraja sezone bio pred zvaničnom promocijom za novog šampiona Engleske kada je usledila pandemija korona virusa koja je paralisala svet. Od COVID-19 do sada je preminulo 47.240 ljudi.\nMario Baloteli je posle te izjave nosio dres Liverpula, a danas se nalazi u ‘centru smaka sveta’, pošto je Breša jedan od najpogođenijih gradova sveta ovim virusom.\nPrethodna vest HOTSPORT TIKET DANA: Fudbala kao i da nema, tu je košarka na Tajvanu i ruski hokej\nSledeća vest POBEDIO KORONU: Fudbaler Čelsija oseća se odlično!\nPOBEDIO KORONU: Fudbaler Čelsija oseća se odlično!


Hrvatska industrija porasla u decembru, u celoj 2020. pala\nTanjug 30. januara 2021. 13:31\nZAGREB – Industrijska proizvodnja u Hrvatskoj je porasla u decembru prošle godine za 0,3 posto na godišnjem nivou, dok je u celoj 2020. zabeležila pad od 3,4 procenta.\nDržavni zavod za statistiku (DZS) objavio je da je industrijska proizvodnja u decembru porasla 0,6 posto u odnosu na prethodni mesec, dok je u odnosu na decembar 2019. ojačala 0,3 odsto, prenosi portal Seebiz.\nMeđugodišnji rast proizvodnje registrovan je u dva od pet sektora, a najveći, od 10,9 posto, bio je u proizvodnji kapitalnih proizvoda. Proizvodnja intermedijarnih proizvoda porasla je za 4,7 posto.\nS druge strane, na godišnjem nivou je u decembru najvše pala proizvodnja trajnih proizvoda za široku potrošnju, za 8,1 posto, potom proizvodnja energije za 4,9 procenata i proizvodnja netrajnih proizvoda za široku potrošnju za 2,6 odsto.\nU celoj prošloj godini, industrijska proizvodnja je opala za 3,4 posto, pri čemu je najveći pad imala proizvodnja trajnih proizvoda za široku potrošnju, čak 14,1 posto.


EU: Izgradnja „Južnog toka“ isključivo u skladu sa trećim energetskim paketom - Sputnjik Srbija\n19:00 25 Oktobar 2020\nEU: Izgradnja „Južnog toka“ isključivo u skladu sa trećim energetskim paketom\n13:35 10.02.2016 (osveženo 13:46 10.02.2016) Preuzmite kraći link\nEvropska unija nije bila inicijator prekida projekta izgradnje gasovoda „Južni tok“, ali ukoliko do obnove tog projekta dođe, realizacija mora biti isključivo u skladu sa trećim energetskim paketom, izjavio je ambasador EU u Rusiji Vigaudas Ušackas.\n© Sputnik / Tatjana Podojnicina\nObnavljanje projekta „Južni tok“ moguće, i to uskoro\n„Nije EU donela odluku o prekidu projekta ’Južni tok‘. Mi ostajemo privrženi principu diversifikacije gasnog tržišta. Ukoliko projekat bude obnovljen, njegova realizacija mora biti u skladu sa trećim energetskim paketom“, rekao je on.\nPrethodno je stalni predstavnik Rusije pri EU Vladimir Čižov rekao da nije isključena mogućnost da se obnovi izgradnja gasovoda „Južni tok“.\nMeđutim, viši naučni saradnik Instituta ekonomije ruske Akademije nauka Ivan Kapitonov ne veruje da će doći do obnavljanja projekta „Južni tok“.\n„Rusija i EU imaju različite stavove povodom takozvanog trećeg energetskog paketa, koji predviđa razdvajanje operatera gasovoda od snabdevača gasom. Ali kao što je poznato, ’Gasprom‘ je potpisao ugovore sa učesnicima projekta pre nego što je Paket stupio na snagu“, kaže on.\nRusija je, kako kaže, protestovala povodom retroaktivne primene ovog Paketa, ali je naišla na nerazumevanje EU i zato je odustala od izgradnje „Južnog toka“.\n„Krajem januara 2016. godine „Gasprom“ je raskinuo ugovore koji se tiču ovog projekta, zato mislim da obnavljanje ’Južnog toka‘ ne dolazi u obzir“, navodi on.\n„Severni tok 2“ unosi razdor među Evropljane\nPrema njegovim rečima, jasno je da bi zemlje učesnice tog projekata svakako imale mogućnost da zarađuju od tranzita gasa i da bi ’Južni tok‘ doprineo otvaranju novih radnih mesta, ali da od toga nema ništa upravo zbog stava EU povodom trećeg energetskog paketa.\nIpak, kako kaže, postoje alternativni projekti, kao što „Severni tok 2“ i „Turski tok“, koji će sigurno biti jeftiniji nego „Južni tok“.\n„’Severni tok 2‘ i ’Turski tok‘ će jedan drugom konkurisati, i to bi stvorilo uslove za stopostotnu realizaciju bar jednog od tih projekata“, zaključuje Kapitonov.\nPrema planu, gasovod je trebalo da ide iz Rusije po dnu Crnog mora, kroz turske teritorijalne vode, do Varne u Bugarskoj, a od Bugarske je trebalo da se grana u dva kraka – jedan krak iz Bugarske preko Grčke podvodno je trebalo da vodi do Italije, a drugi preko Srbije i Mađarske do Austrije. Rusija je izgradnju ovog gasovoda obustavila u decembru 2014. godine zbog nekonstruktivnog stava EU.\ntreći energetski paket, izgradnja, Gasovod, Južni tok, EU


“Na bolji i vidljiviji način raditi na zaštiti ljudskih prava”\nMinistar za zajednice i povratak Dalibor Jevtić je povodom obeležavanja Međunarodnog dana ljudskih prava poručio da treba "na bolji i vidljiviji način raditi na zaštiti ljudskih prava, pogotovu kada je u pitanju najranjivija grupa građana, povratnici", navodi se u saopštenju.\n“Broj od 58 incidenata koji su se dešavali ukazuje na to da je situacija kada je u pitanju zaštita jednog od osnovnih ljudskih prava, prava na slobodan život, ugrožena. I ne samo to, moramo rešiti još mnoge probleme a neki među većim problemima je i problem sa uzurpiranom imovinom”, istakao je Jevtić.\nU saopštenju se napominje da ovaj Dan ne sme biti jedini dan kada će svi u glas govoriti o poštovanju ljudskih prava jer na taj način se ne može postići cilj kome se teži a to je unapređenje ove oblasti.\nMeđunarodni Dan ljudskih prava obeležava se od 1950. godine na dan kada je dve godine ranije potpisana Univerzalna deklaracija o ljudskim pravima, kojom je prvi put u istoriji čovečanstva priznato pravo svih ljudi na život, slobodu i sigurnost bez ikakvih razlika. Ovim dokumentom je istaknuto da su prava univerzalna i da ne zavise od nacionalne, ideološke, socijalne i kulturne pripadnosti, dodaje se u saopštenju MZZP dostavljenom medijima.


Grad Zrenjanin - ''Ciklonizacija'' d.o.o. preduzela mere u vezi sa pojavom komaraca zaraženih virusom Zapadnog Nila\n''Ciklonizacija'' d.o.o. preduzela mere u vezi sa pojavom komaraca zaraženih virusom Zapadnog Nila\nNakon informacije Zavoda za javno zdravlje Zrenjanin o prisustvu virusa Zapadnog Nila kod jednog od uzorkovanih komaraca, na lokalitetu izletišta “Šumica”, oglasilo se i preduzeće “Ciklonizacija” d.o.o. iz Novog Sada. To preduzeće, zaduženo za vršenje usluga suzbijanja i tretmana komaraca i krpelja na teritoriji Grada Zrenjanina, saopštava da su preduzete odgovarajuće mere u cilju sprečavanja širenja virusa.\nIz “Ciklonizacije” podsećaju da oboljenja koja prenose komarci predstavljaju ozbiljnu opasnost za zdravlje ljudi i životinja, te da je poslednjih decenija na području Evrope došlo do pojave više epidemija encefalitisa Zapadnog Nila koji izaziva istoimeni virus.\n“Ova pojava prvi put je 2012. godine zabeležena i na teritoriji Vojvodine. Prenosioci ovog oboljenja su omitofilni komarci koji ga prenose sa ptica, koje su rezervoar ovog virusa, na ljude. Na našem području to su pretežno vrste Culexpipiens kompleksa. Pojava zaraženih komaraca ovim virusom se redovno javlja tokom letnjih meseci na teritoriji Vojvodine u većoj ili manjoj meri, što zavisi i od meteoroloških uslova, pri čemu visoke temperature pogoduju razvoju virusa”, objašnjavaju u preduzeću i navode da se, kao jedina mera zaštite zdravlja stanovništva i sprečavanje pojave epidemije, izuzev mera lične zaštite, preduzimaju tretmani protiv komaraca, kako larvicidne, tako i adulticidne mere.\n“Ove mere je neophodno intezivirati kada se na određenom području utvrdi prisustvo zarađenih komaraca. U tom smislu na teritoriji Grada Zrenjanina redovno se preduzimaju ovi tretmani, kao i kontrola efikasnosti preduzetih mera. U skladu s tim i tretman protiv odraslih komaraca na teritoriji Grada Zrenjanina izveden je 08.07.2017. godine, dakle posle uzimanja uzoraka za kontrolu prisustva virusa. Kontrolom efikasnosti tretmana je utvrđena redukcija brojnosti odraslih komaraca na zadovoljavajući nivo. Lokacija na kojoj su nađeni pozitivni uzorci komaraca (izletište Šumica) je ponovo tretirana iz preventivnih razloga, a u nastavku sezone monitoring brojnosti larvi i odraslih komaraca biće intenziviran, kao i sami radovi po potrebi. Kako je prisustvo komaraca nemoguće potpuno sprečiti na nekom području, građanima se i dalje preporučuju i individualne mere zaštite, kako je to naznačeno u dopisu Zavoda za javno zdravlje Zrenjanin”, navodi se u današnjem saopštenju “Ciklonizacije” d.o.o.


Radio TV Stara Pazova - Svečanost u crkvi u Golubincima\nSvečanost u crkvi u Golubincima\nJuče je u hramu Vavedenja presvete Bogorodice u Golubincima održana svečana liturgija u čast prvom Srpskom arhiepiskopu, prosvetitelju,utemeljivaču današnje Srpske pravoslavne crkve, Svetom Savi. Svečani obred sečenja slavskog kolača obavili su sveštenik hrama protojerej Danilo Stegnjajić uz sasluženje đakona Jovana Stegnjajića. Kum slave bio je Goran Savić, pomoćnik predsednika opštine. Pesme posvećene Svetom Savi govorila su\ndeca predškolskog uzrasta i učenici nižih razreda Osnovne škole “23.oktobar” iz Golubinaca. Liturgiji su prisustvovali predstavnici Opštine Stara Pazova, Mesne zajednice, kumovi, gosti i meštani Golubinaca. Zapažen nastup imao je crkveni hor iz Sremskih Karlovaca.


Srbija pred istorijskom odlukom: Vojna neutralnost ili predaja suvereniteta (3)\nAko uđeš ne valja, ako ne uđeš ne valja\nMože li poslednja nesvrstana država nekadašnje Jugoslavije izbeći ulazak u NATO i šta je čeka ako pristane na ponudu koja još nije stigla? Može li Srbija istovremeno imati ruske energente i američke vojne baze i ko odlučuje o tome?\nO ovim i drugim pitanjima, licu i naličju brojnih vojno-političkih dilema koje opsedaju srpsko državno rukovodstvo već punu deceniju, vođena je rasprava na (prvom) naučnom skupu "NATO ili neutralnost" održanom u beogradskoj Akademiji za diplomatiju i bezbednost polovinom februara 2010. godine.\nSkupu je prisustvovao i urednik Tabloida Josip Bogić, penzionisani pukovnik Uprave za borbu protiv organizovanog kriminala i stalni konsultant OEBS-a, koji u trećem nastavku predstavlja izlaganje dr Andreje Savića, redovnog profesora Univerziteta, pod naslovom "NATO u Srbiji - Srbija bez NATO-a", i dalje tragajući za odgovorom na pitanje da li je srpsko državno rukovodstvo već neformalno (tajno) podnelo zahtev u članstvo NATO pakta\nU političkom životu i srpskoj javnosti često se polemiše na temu za i protiv NATO-a, pri čemu spektar argumenata ima vrlo širok krug: od korišćenja teme NATO-a u političkoj borbi suprotstavljenih političkih stranaka u izbornim kampanjama, preko donošenja političkih odluka koje idu od negativnog do pozitivnog stava po pitanju evroatlantskih integracija, od skeptičnih do apologetskih tonova, uključujući i proklamovanje "vojne neutralnosti."\nNATO kao linija političke podele na "pronatovske" i "antinatovske" snage, odnosno za i protiv NATO-a, potencijalno je važnija od nametnute podele na reformske i retrogradne snage, prozapadne i proruske, globalističke i nacionalne, ili na ranije deklarisane levicu i desnicu. Ovakva politička podela obeležila je, naročito od jeseni 2007, izbore na svim nivoima u Srbiji, koji su rezultirali tesnom pobedom "proevropskih", a time i "pronatovskih" snaga. Političke aktivnosti, nakon konstituisanja vlasti 2008, dovele su do pozitivnijeg odnosa javnosti ka evropskim integracijama (EU), ali nije postignuta politička saglasnost o pitanju vitalnih državnih i nacionalnih interesa Srbije, dok je odnos države prema NATO-u prepušten vojnom delu državnog aparata vlasti i jednom broju nevladinih organizacija koje se, politički, bave promocijom interesa ove severnoatlantske organizacije. Krhkost političkog sistema, polarizacija biračkog tela, nedovršenost procesa tranzicije sa brojnim socijalnim i kriminalnim problemima, negativni rezultati srpske primene neoliberalnog modela ekonomije posle 2000, jednostrano proglašenje nezavisnosti Kosova, ekonomski zaokret u energetskoj oblasti ka Rusiji, javna debata nakon peticije grupe od 200 intelektualaca za održavanje referenduma o vojnoj nesvrstanosti krajem 2009. i početkom 2010. godine koja je pokazala da je stav prema ovoj vojnoj organizaciji većinski negativan, samo su neki od limitirajućih faktora za aktuelnu vlast i uzroci mogućih promena političkog kursa zemlje.\nPolitički kontekst se može tretirati sa stanovišta istorijske periodizacije: odnosi Srbije sa vodećim državama NATO-a u Prvom i Drugom svetskom ratu, odnosi bivše SFRJ u periodu sukoba sa Informbiroom od 1947. do 1955, odnosi tokom 90-ih godina prošlog veka i, naročito, posle političkih promena od 2000. godine.\nNe ulazeći u nepobitne istorijske činjenice o "savezništvu" Srba i sila pobednica u Prvom i Drugom svetskom ratu, fokusirali bismo se na period od 50-ih godina prošlog veka do današnjih dana.\nSFRJ iz 50-ih godina se, zbog ideološkog sukoba sa Staljinovim Informbiroom, okrenula Zapadu uključujući se u program Vojne pomoći (Mutual defence Aid Programme - MDAP), potpisan u Beogradu 14. novembra 1951. U okviru ovog programa, u kome su bile države-članice NATO-a i države koje su bile ugrožene od moguće sovjetske agresije, Titova Jugoslavija je dobila veliku tehnološku pomoć i pomoć u naoružanju (mlazne avione, radare, tenkove druge generacije, artiljeriju najvećeg kalibra i dr.). Takođe, bila je uključena i u vojno planiranje NATO-a u slučaju rata, a posebna veza bila je ostvarena kroz Balkanski pakt sa Grčkom i Turskom, koji je u jednom trenutku smatran i vojnim krilom južne odbrane NATO-a.\nDalji razvoj događaja je zaustavio ovakav trend: smrt J.V. Staljina i Tršćanska kriza 1953, otopljavanje i normalizacija odnosa sa SSSR-om posle posete N.S. Hruščova (Beogradska deklaracija, 1955) doveli su do zahlađenja odnosa sa Zapadom. U kasnijim decenijama, 80-ih godina prošlog veka, tadašnja Jugoslavija je popravila odnose sa NATO-om, a njena vojna industrija zasnovana na zapadnoj tehnologiji bila je i te kako prisutna na tržištu nesvrstanih zemalja, gde je bila jedan od lidera.\nRaspadom države, 15. januara 1992, dolazi do postepenog ulaska NATO-a u vrtlog jugoslovenske krize, koji je manifestovan vojnom intervencijom iz vazduha protiv Republike Srpske 1995, a kulminirao napadom vazdušnih snaga NATO-a na SR Jugoslaviju i ulaskom snaga ove koalicije na Kosovo i Metohiju, 1999 godine.\nPosle političkih promena u Srbiji 2000, jedna od najvažnijih stavki programa nove vlasti su "evroatlantske integracije", u okviru čega je saradnja obnovljena u velikoj meri, ali definitivan pristup Srbije NATO-u nije ostvaren. Drugim rečima, u Srbiji su političke i naročito medijski, dominantne "pronatovske snage", što je omogućilo da vojska bez adekvatne državne strategije, uz odsustvo transparentnosti, i kao "autonomni centar moći", vodi zemlju u pravcu NATO-a.\nSpecifičnosti Srbije u odnosu na druge države\nU srpskoj javnosti, kada je reč o putu ka "evroatlantskim integracijama", postoji nekoliko limitirajućih faktora koji, recimo, nisu bili prisutni kod drugih evropskih država.\nVerovatno najznačajniji specifičan faktor jeste odnos prema vojnoj operaciji pod kodnim imenom "Milosrdni anđeo" iz 1999. godine. Nijedan narod nije bio bombardovan, niti je imao stigmu neprijatelja, kao što su to imali Srbi. Veći deo srpskog javnog mnjenja, iako se podsećanja poslednjih deset godina politički i medijski ciljno potiskuju u zaborav, i dalje ne deli iste istorijske ocene niti moralne vrednosti sa svojim eventualnim saveznicima koji se o tome izjašnjavaju kao o "vazdušnoj kampanji", humanitarnoj intervenciji" i sl. Za dominantno srpsko javno mnjenje to je i dalje agresija najmoćnije oružane formacije u istoriji na jednu suverenu zemlju, bez povoda za rat i bez mandata Saveta bezbednosti UN za primenu sile. Sa stanovišta moralnih vrednosti, u većinskom delu javnosti odbojnost prema NATO-u prožeta je indignacijom, koja proističe iz tradicionalnog morala koji savezništvo tretira poput "kumstva", koje je, inače, rigidno ukorenjeno u kulturnom identitetu srpskog naroda.\nNajveći bezbednosni problem Srbije danas je amputacija Kosova. Ukoliko Srbija može taj problem da reši ulaskom u NATO, onda se i odnos najvećeg dela srpske javnosti menja u korist evroatlantskih integracija, a NATO dobija lojalnog, ne servilnog ali možda najvažnijeg člana u regionu. Ukoliko se trend kažnjavanja i aminovanja dezintegracije Srbije od strane NATO-a nastavi, onda će većinsko javno mnjenje, izvesno, otvoriti pitanje čemu ulazak u integraciju, ako je Srbija konstantni gubitnik?\nOd drugih specifičnih faktora u jednoj maloj, ali i značajnoj balkanskoj zemlji poput Srbije, poznatoj po istorijskoj zainteresovanosti za očuvanje državnog suvereniteta i teritorijalnog integriteta u oba svetska rata, treba pomenuti atmosferu neprivlačnosti organizacije koja je od odbrambenog prerasla u ofanzivni oružani savez baš u vreme bombardovanja Srbije, potpunim svrstavanjem na antisrpsku stranu u jugoslovenskoj krizi, dvostrukim standardima o terorizmu i sl. Tu se može dodati i činjenica da Srbija, za razliku od bivših članica Varšavskog ugovora, nije bila ni u jednom vojnom savezu, pa nema izgrađen - koalicioni mentalitet.\nArgumenti za ulazak Srbije u NATO\nOd brojnih argumenata za ulazak u NATO čini se da, s obzirom na aktuelnu političko-bezbednosnu procenu, pažnju zaslužuju sledeći:\n- Ulaskom u NATO Srbija bi ušla u sistem kolektivne odbrane, čime bi trebalo da se poveća bezbednost države. Pridruživanjem najmoćnijem vojnom savezu stekla bi saveznike među najuticajnijim državama sveta, pre svega SAD. Za bezbednost malih zemalja poput Srbije, od presudnog je značaja da imaju velike prijatelje, na koje mogu da računaju. Srbija bi simboličkim vojnim doprinosom operacijama NATO-a mogla da ojača svoj politički kredibilitet, imidž i poziciju u Vašingtonu, Briselu i ostalim evropskim prestonicama. Osim toga, Srbija bi ovim pridruživanjem učvrstila demokratski pravac unutrašnje i spoljne politike i stvorila uslove da konačno definiše državne i nacionalne interese.\n- Na ekonomskom planu, Srbija bi poslala signal potencijalnim investitorima da je njena teritorija bezbedna za ulaganja. Time bi se povećao kreditni rejting i ubrzao ekonomski prosperitet zemlje.\n- Raspoloženje građana Srbije za ulazak u EU je dominantno. Međutim, ukoliko bi pristupanje Uniji bilo uslovljeno, formalno ili neformalno, prethodnim učlanjenjem u NATO, onda je i to značajan razlog za realizaciju preovlađujućeg interesa građana Srbije.\n- U NATO su ušle skoro sve evropske postkomunističke države. Ako Srbija ostane van NATO-a, sa svih strana bila bi okružena njenim članicama. Neizvesnost oko daljeg širenja NATO-a u kontekstu globalne finansijske krize, kao i aktuelnih odnosa SAD i evropskih saveznika oko budućnosti NATO-a, takođe će uticati na političke opcije Srbije.\n- Veći broj objektivnih analitičara tvrdi da kriza na prostoru prethodne Jugoslavije nije kvalitativno prevaziđena i da opet može da dođe do njene eskalacije, koja može da potencira i nove teritorijalne probleme. Ako bi Srbija tu situaciju dočekala van NATO-a ili suprotstavljena toj alijansi, jasno je da bi ponovo pretrpela velike gubitke.\n- Ulazak u NATO pojačava mogućnosti Vojske Srbije da se modernizuje, profesionalizuje i specijalizuje. Reforma po NATO standardima, u sistemu kolektivne odbrane, mada još uvek nije izvedena ekonomska računica, zahteva značajna sredstva. Međutim, neulazak košta mnogo više, jer kada sami garantujete svoju bezbednost, morate da razvijate mnogo širi dijapazon vojnih sposobnosti.\nArgumenti protiv ulaska Srbije u NATO\nArgumenti protiv ulaska Srbije u NATO, dobrim delom, proističu iz limitirajućih faktora, koji svoju osnovu crpu kako iz racionalnih, tako i iracionalnih razloga, od kojih pažnju zaslužuje sledeće:\n- Ulaskom u NATO Srbija bi indirektno priznala legitimitet vojnoj intervenciji protiv SRJ 1999. godine i svim eventualnim odlukama o konačnom statusu Kosova koje se kose sa njenim interesima.\n- Srbija bi teoretski mogla da uđe u EU, a ostane van NATO-a kao što su to učinile zemlje poput Irske, Austrije, Finske, Švedske, Malte i Kipra. Samo članstvo u EU je solidna garancija bezbednosti. EU ima autonomnu zajedničku bezbednosnu i odbrambenu politiku i sopstvene vojne snage, za sada slabo razvijene. Pored toga, činjenica da je neka zemlja članica EU, u zadovoljavajućoj meri odvraća treće države od ideje da je napadnu, bez obzira na to da li je ona članica NATO-a ili ne.\n- Ulaskom u NATO Srbija bi nanela štetu strateškim interesima Ruske Federacije, koja je tradicionalni, mada ne uvek pouzdani saveznik; posle 150 godina prisustva na Balkanu, Rusija se 1999. povukla sa ovih prostora. Sprovođenje političkih (Kosovo) i ekonomskih (snabdevanje energijom) interesa koji zavise od podrške Ruske Federacije bilo bi dovedeno u pitanje.\n- Iako se ulaskom u NATO smanjuje šansa za konvencionalni i simetrični napad neke države na Srbiju, teoretski se povećava njena izloženost novim transnacionalnim i asimetričnim pretnjama kao što je, na primer, međunarodni terorizam islamskih fundamentalista.\nArgumenti o vojnoj neutralnosti\nOd kraja 2007, uoči jednostranog proglašenja nezavisnosti Kosova i Metohije, u Srbiji je bio postignut politički konsenzus stranaka. Za narodnjačku koaliciju, predvođenu Demokratskom strankom Srbije, vojna neutralnost je predstavljala manifestaciju otpora u odnosu na NATO i projektovanu nezavisnost Kosova, dok je za prozapadni blok, predvođen Demokratskom strankom, vojna neutralnost bila nebitna, pošto i statusno međunarodno priznate neutralne države (Austrija, Švedska, Finska i Švajcarska) kao članice procesa Partnerstvo za mir imaju svoje mirovne vojne snage u raznim misijama i usko sarađuju sa NATO-om. Pošto ova deklarativno-politička odluka Narodne skupštine Srbije kao poslednji apel Zapadu da ne podržava secesiju Kosova nije uspeo, došlo je do pada Vlade i raspisivanja prevremenih opštih izbora.\nJoš nema odgovora na pitanje kakve su konkretne koristi ili štete od pokušaja da se bude vojno neutralan. Za sada je sigurno samo to da se neutralnost još ne može tumačiti kao zaokret ka Rusiji, već kao izvestan zastoj u približavanju Atlantskoj alijansi, ili pre kao predah u situaciji kada nema lakih niti lepih rešenja.\nSrbija je, kao faktički neutralna zemlja, uprkos jednosmernom kretanju ka Zapadu od 2000, pokušala da uspostavi neku vrstu vojno-političke ravnoteže, ali je zanimljivo da se na neutralnost ne poziva nijedna tranziciona zemlja. Isto tako neutralnost, kako je u Rezoluciji formulisano, uopšte ne isključuje tesnu bilateralnu saradnju ni sa NATO-om, niti sa nekom državom pojedinačno. A to je ono što bi u ovoj odluci moglo predstavljati najveći problem, ali i istovremeno najveću prednost.\nZagovornici ove ideje smatraju da je vojna neutralnost najprikladniji način da se postojeća bezbednosna ugroženost Srbije pretvori u aktivni faktor samoodbrane. Time se dobija manevarski prostor u strateškoj saradnji sa zemljama bez ograničenja, a u skladu sa sopstvenim državnim i nacionalnim interesima.\nAko pokušamo da odmerimo jačinu argumenata pro et contra ulaska Srbije u NATO, možemo konstatovati da je proklamovana vojna neutralnost Srbije bila odraz unutrašnje artikulacije tadašnje političke elite i većinskog javnog mnjenja. Izjavu o tom statusu Beograd je objavio 2007. godine, ali ne postoji međunarodna kodifikacija takvog statusa Srbije, što ukazuje da su još otvorene sve izlazne strategije.\nMeđutim, potrebno je biti obazriv jer i ulazak i neulazak mogu imati veliki broj različitih ishoda. Drugim rečima, postoje različiti načini da se bude, odnosno da se ne bude član NATO saveza. Članice NATO-a variraju od zemalja koje uopšte nemaju vojsku (Island), preko članica koje imaju ograničeno učešće u NATO-u (Francuska), i malih država (koje od NATO-a više dobijaju nego što daju), do država sa oružanim snagama koje mogu da projektuju moć širom sveta. Sa druge strane, evropske države koje nisu članice NATO-a variraju od formalno vojno neutralnih država (Švedska, Finska, Austrija, Švajcarska, Irska) koje ponekad učestvuju u mirovnim operacijama u okviru NATO-a na ad hoc osnovi, preko nečlanica koje su van NATO-a zbog teritorijalnih sporova (Kipar), pa do država koje, zbog lojalnosti Rusiji, ne žele da uđu u NATO.\nNATO, koji ima jasan interes u potpunom pokrivanju Balkana, za sada verovatno neće smanjivati nivo odnosa sa Srbijom, a ni aktivnosti sa Vojskom. Uopšte, vojna politika Srbije je do sada bila jedan od terena na kome su se nesumnjiva neslaganja između Srbije i zapadnih sila po pitanju teritorijalnog integriteta, brzine i nivoa evroatlantskih integracija i geopolitičkog opredeljivanja, mogla prevazići.\nOvo je utoliko važnije što Srbija nije poslednjih godina dobro razvijala svoju vojnopolitičku i ekonomsku saradnju sa vanevropskim zemljama i organizacijama koje su u međuvremenu ojačale i dobile status rastućih sila, a sa kojima su, u vreme Titove Jugoslavije, u pokretu nesvrstanih postojale solidne veze.\nNa koji način bi Srbija osmislila članstvo ili nečlanstvo u NATO-u zavisi od toga koliko su političke elite u stanju da razviju mudru i dugoročnu strategiju usklađenu sa sredstvima kojima se raspolaže. Nažalost, nedostaje politički konsenzus, a nema ni jasne strategije, što je vidljivo i u zaobilaženju javnog mnjenja, kada je reč o povlačenju konkretnih političkih poteza po pitanju NATO-a. Tako nam ostaje da sud donosimo na osnovu tuđih iskustava, koja navode na zaključak da će Srbija pogrešiti ako konačno ne definiše državnu strategiju sopstvene bezbednosti i odbrane u skladu sa njenim vitalnim nacionalnim interesima.\nNajnovija javna debata po pitanju NATO-a otvorila je brojne dosadašnje, više ili manje, skrivene političke poteze i aktere koji, sudeći po većinskom javnom mnjenju, ne mogu biti verifikovani niti reprezenti većine biračkog tela u Srbiji, niti odražavati opšti državni i društveni konsenzus. Iz tih razloga, odnos Srbije i NATO-a ne treba da bude političko pitanje najvišeg prioriteta i treba ga ostaviti po strani. Vojna neutralnost je, po svemu sudeći, u ovom trenutku najprikladniji način da se postojeća bezbednosna ugroženost Srbije pretvori u aktivni faktor samoodbrane. Time se dobija manevarski prostor u strateškoj saradnji sa zemljama bez ograničenja, a u skladu sa sopstvenim državnim i nacionalnim interesima.


Hrvatska ublažila stav o Srbiji | Vestinet.rs\nPOČETNA AKTUELNO Hrvatska ublažila stav o Srbiji\n10. marta 2015. 21:16 · Nema komentara\nHrvatski poslanici u Evropskom parlamentu iz EPP-a (Evropske narodne stranke) ublažili su svoje stavove prema izveštaju o napretku Srbije.\nKako navodi Jutarnji list, oni više ne uslovljavaju Srbiju njenim odustajanjem od zakona koji joj omogućava da sudi za ratne zločine počinjene u Hrvatskoj.\n„Jutarnji list“ piše da je u kompromisnu verziju amandmana oko kojih su se trudili hrvatski poslanici iz stranaka desnog centra ušao poziv Srbiji da „pojača saradnju sa susednim zemljama i pojača napore u pronalasku nestalih osoba, te da u potpunosti podeli sve relevantne podatke“.\nPoslanik HDZ-a Andrej Plenković je uoči večerašnjeg početka rasprave u Strazburu izjavio za „Jutarnji list“ da ne smatra da su hrvatski poslanici reterirali u svojim zahtevima.\n„Ovo je šansa da Evropski parlament pošalje određene poruke vodstvu Srbije koje su ključne za dalji napredak Srbije prema Evropskoj uniji. Izveštaj je balansiran, a kao poslanici iz Hrvatske zadovoljni smo zato što smo uspeli naglasiti pitanja kao što su zaštita manjina, založili smo se za poštovanje čitavog niza bilateralnih sporazuma, a naravno, posebno nam je drago da je u rezoluciji naglašeno pitanje nestalih osoba“, rekao je Planković.\nKada je reč o zakonu koji se odnosi na proširenje jurisdikcije, naveo je on, smatramo da je to pitanje koje mora biti na dnevnom redu između EU i Srbije, jer je reč o zakonu bez presedana.\n„Želimo da se omogući politički prostor Evropskoj komisiji da se taj problem reši u vreme otvaranja Poglavlja 23 pregovora koje se bave pravosuđem“, rekao je Plenković.\nOn je odbio kritiku da su se amandmani mogli pripremiti i očekuje da će se ovo pitanje, kako je rekao, „kvazi-selektivne jurisdikcije“ Srbije za područje cele bivše Jugoslavije rešavati u narednim mesecima.\n„I dalje stojim kod svog mišljenja da pojedini predstavnici Evropske komisije nisu razumeli problem i krivo ga interpretirali, a potom ga i javno iskazali. Mi smo tu materiju puno bolje proučili, znamo o čemu se radi i odgovorno tvrdimo da takvog primera nigde nema“, kazao je evropski poslanik iz Hrvatske.\nTags:amandman · Evropski parlament · napredak · parlamentu · poštovanje · pravosuđe · predak · predstavnici · proširenje · vesti · zadovoljni · zahtev