U Borskom okrugu 2021. počinje izgradnja brzih saobraćajnica\nTanjug 19. februara 2020. 16:50\nKLADOVO – U poslednje četiri godine za rekonstrukciju puteva u Borskom okrugu izdvojeno je četiri milijarde dinara, a ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović izjavila je danas da u tom kraju predstoji izgradnja 250 kilometara brzih saobraćajnica koja će početi 2021. godine.\nMinistarka je to izjavila tokom obilaska novog mosta preko reke Podvrške kod sela Milutinovac, koji je izgrađen na 50 metara od nekadašnjeg, srušenog u poplavama 2014. godine.\nNovi most, čija je izgradnja koštala nešto više od 115 miliona dinara, dug je 80 metara, investitor je JP Putevi Srbije, a izvođač radova kompanija Ingrap-Omni.\nRadovi na izgradnji novog mosta počeli su u avgustu prošle godine, a pušten je u saobraćaj početkom ovog meseca.\nMihajlovićeva je rekla da zahvaljujući Vladi Srbije i svim ministarstvima naša zemlja ima stabilan budžet iz kojeg mogu da se izdavajaju sredstva za rekonstrukciju i rehabilitaciju puteva.\nMinistarka je rekla i da novi most nije jedino što je urađenu u Borskom okrugu i dodala da je u poslednje četiri godine rekonstruisano oko 120 kilometara puteva u tom okrugu.\nOna je najavila da predstoji izgradnja brznih saobraćanica koje su, kaže, neophodne tom kraju za razvoj turizma.\nPodsetila je da Kladovo iz godine u godinu beleži rast broja noćenja, a tome će još više doprineti, dodala je, izgradnja 250 kilometara brzih saobraćajnica u tom kraju.\nMinistarka je navela da se ove godne radi projektno-tehnička dokumentacija za brze saobraćajnice, dok će se u njihovu izgradnju krenuti 2021.\nRadiće se brza saobraćajnica do Golupca, zatim do Donjeg Milanovca, kao i između Negotina i Kladova, dodala je Mihajlovićeva.\n„Ovaj deo Srbije mora da ima brze saobraćajnice ako želimo svetu da pokažemo koliko je Srbija lepa, a bez infrastrukture to nije moguće“, rekla je Mihajlovićeva.\nDirektor Puteva Srbije Zoran Drobnjak rekao je da je u poslednje četiri godine za rekonstrukciju i rehabilitaciju puteva u Borskom okrugu izdvojeno više od četiri milijarde dinara, a samo prošle godine izdvojena je 1,4 millijarda dinara.\nU Kladovu se radi i rehabilitacija državnog puta Kladovo – Brza Palanka, u dužini od oko 20 kilometara, koji će, prema Drobnjakovim rečima, biti završen do avgusta ove godine.\nPredsednik opštine Kladovo Saša Nikolić zahvalio je Vladi Srbije na svemu što je učinila za Kladovo, za izgradnju novog mosta i rehabilitaciju puteva, dodajući da je to preduslov za razvoj turizma.\nOn je kahzao da statistički podaci pokazuju da Kladovo može da postane značajna turistička destinacija u Srbiji.\nNačelnik Borskog okruga Vladimir Stanković rekao je da se za manje od godinu dana kada je u Majdanpeku održan sastanak sa ministarkom Mihajlović, njenim timom i predstavnicima Borskog okruga, već vide rezultati, a to su novi most i obnova državnog puta Kladovo – Brza Palanka.\nZahvalio je i Vladi Srbije na 120 kilometara obnovljenih puteva u tom kraju, koji, kaže, nisu decenijama rekonstruisani.


O POREKLU SLOVENA – Pavel Jozef Šafarik - Vesela knjiga online\nKategorija: Proizvodi » 26. Istorija » O POREKLU SLOVENA – Pavel Jozef Šafarik\nO POREKLU SLOVENA – Pavel Jozef Šafarik količina\nSvi ozbiljni istraživači istorije slovenske civilizacije slažu se danas da Evropa još uvek malo poznaje Slovene, njihovu prošlost, kulturu, umetnost, običaje, mitologiju, iako po površini njihove zemlje zauzimaju ogromno prostranstvo, a oni čine više od trećine njenih stanovnika.\nO Slovenima se više i pravednije pisalo u XVI i XVII veku, nego što je to nauka u zapadnoj Evropi činila tokom XIX i XX veka. Veliko interesovanje za prošlost slovenskih naroda, a naročito Srba, pokazivali su istoričari u epohi renesanse, koji su prvi ukazali na vesti oSlovenima kod antičkih i vizantijskih hroničara, njihovoj veličini u prošlosti i ZNAČAJU Za razvoj evropske civilizacije. Koristeći bogate biblioteke i arhive velikih samostana i na vladarskim dvorovima renesansne Italije, u kojima su se nalazile i knjige antičkih istoričara, danas nestale, ili namerno uništene na lomačama inkvizicije, niz istraživača starije prošlosti Evrope smatrao je Srbe za najbrojniji slovenski narod od koga su potekli svi ostali Sloveni, čiju prapostojbinu su vezivali za panonsko – balkanske prostore.\nPostoji ogromna bibliografija istoriografskih dela izuzetno poznatih i obrazovanih autora koji su Ilire, Panonce, Tribale, Etrurce i druge starobalkanske narode smatrali Slovenima ili vrlo bliskim njima.\nTakva viđenja najstarije prošlosti Srba i Slovena, na koju bi svaki drugi narod sa ponosom ukazivao, u našoj savremenoj istoriografiji su najčešće prećutkivana, ponekad grubo odbacivana bez naučne argumentacije, ili proglašavana nekritičkim i romantičarskim viđenjem prošlosti.\nALEKSANDAR I viteški kralj – Dušan Babac\n4,900.00 din 3,700.00 din\nSARAJEVSKI ATENTAT 1914 – PRINCIP I VELIKI RAT – Vladan Dinić\n890.00 din 550.00 din\n1,750.00 din 1,250.00 din\n2,600.00 din 2,300.00 din\nJUŽNA MAKEDONIJA – Borivoje Milojević\nBudite prvi koji će napisati recenziju “O POREKLU SLOVENA – Pavel Jozef Šafarik” Odustani od odgovora


ROSALIAC AR INTENSE - PRess Serbia | PR PRess team\nROSALIAC AR INTENSE NOVA INTENZIVNA NEGA ZA KOŽU SKLONU CRVENILU[divider]\nKada je koža tanka i reaktivna, osetljivost kože se manifestuje u izbijanju crvenila i zato ne čudi činjenica da je upravo pojava crvenila na licu jedan od čestih razloga posete dermatologu. Kod tanke, svetle i gotovo »prozirne« kože, crvenilo je gotovo uvek prisutno, kao i osećaj vrućine na koži, a kapilari su jasno vidljivi. Ovakva osetljiva koža zahteva poseban tretman zato, kako bismo pružili koži odgovarajuću negu, La Roche Posay nudi inovativnu formulaciju za negu kože sklone crvenilu, ROSALIAC AR INTENSE. Intenzivna nega smanjuje lokalizovano crvenilo na licu i pomaže kod sprečavanje njegovog ponovnog pojavljivanje.\nAko ste se ikada susreli sa proširenim crvenilom različitog inteziteta i trajanja, nelogodnošću i vrućinom na licu, neprijtnim osećajem na koži i osećajem žarenja ili sa vidljivim kapilarama, poznato vam je koliko se ponekad možete osećati neprijatno u sopstvenoj koži. Razlozi takvom stanju kože mogu biti različiti. *Od genetike, hormonalnog uticaja, starenja kože pa sve do stila života, količine stresa i uopšteno okoline. Često su vremenske promene razlog pojavljivanja crvenila na licu bez obzira radi li se o hladnoći, vetru ili izlaganju suncu. Krajnji slučaj ovakvog stanja kože manifestuje se o obliku hroničnog, upalnog stanja kože koje uglavnom pogađa lice, a naziva se Rozecea.\nOvakvo stanje kože je neprijatna svakodnevnica velikog broja ljudi, zato je La Roche -Posay razvio liniju proizvoda ROSALIAC za reaktivnu kožu sa povremenim ili trajnim crvenilom lica. Novost u liniji je proizvod ROSALIAC AR INTENSE, inovacija u tretiranju kože sklone crvenilu.\nROSALIAC AR INTENSE je intenzivna nega koja smanjuje lokalizovano crvenilo i ograničava ponovno pojavljivanje. Formula objedinjuje tri aktivna sastojk za smanjivanje crvenila delovanjem na sam izvor. Inovativni sastojak Ambofenol je moćan biljni ekstrakt bogat polifenolima, koji pomažu u neutralizaciji vidljivog crvenila, Neurosaline koji deluje na neprijatnost kože i svrab, a termalna voda La Roche-Posay deluje umirujuće na kožu. Prilikom nanošenja nege, trenutno se umiruje osećaj neprijatnosti, a klinički je dokazana efikasnost nakon 4 nedelje korišćenja; ten je ujednačeniji, a crvenilo je smanjeno za 21%. Osim efekta tokom korišćenja, ima dokazano efikasno delovanje protiv vraćanja crvenila nedelju dana od prestanka korišćenja nege.\nRosaliac AR Intense nalazi se u hermetičkom pakovanju nove generacije za visokopročišćenu formulu. Bez konzervansa, parabena, alkohola, parfema i dodatnih boja, Preporuka je naneti proizvod ujutru i uveče na problematične delove kože. Za savete stručnjaka i dermatologa o tome kako negovati kožu sklonu crvenilu, kako zaštiti ojačati svoju kožu i za više informacija o liniji proizoda Rosaliac, posetite www.laroche-posay.com.rs\nTagovikozmetika La Roche-Posay lica nega ROSALIAC AR INTENSE tela


Preko noći nestali Albanci koji su provocirali u Dolovu: Zatvorena im pekara, pa su otišli na Kosovo!\nMeštani Dolova kod Pančeva od juče se osećaju mnogo spokojnije jer su se pekari Albanci, koji su objavili fotografije sa simbolima Velike Albaniije – preko noći ekspresno vratili na Kosovo. Kako Telegraf.rs saznaje, vlasnik koji im je izdavao lokal za pekaru, odlučio je da to više ne radi, pa je albanska porodica spakovala kofere i juče otišla.\nOni su imali još jednu pekaru u Pančevu, ispred koje su odmah nakon incidenta dežurala dvojica policajaca.\nIako su 3 godine živeli i radili u Dolovu, problem je nastao kada su na društvenim mrežama objavili fotografije na kojima raširenim rukama predstavljaju crnog orla, a na drugima drže zastavu Albanije.\nMeštani nisu ostali ravnodušni na provokacije, pa su se okupili ispred pekare Albanaca i pozvali državu da ne ostane nema na provokacije i da ne dopusti da se vlasnici pekare, po nacionalnosti Albanci, 20 kilometara od Beograda da rade šta hoće.\n(Telegraf.rs/Foto: Printscreen FB)\n← Neću više da igram: Nole rekao sudiji da će napustiti meč protiv Delbonisa, razlog je veoma neuobičajen\nSRBI SE SETILI: Jokići su posadili voće, a sad zarađuju i do 400 dinara po kilogramu! →\nNovembar 22, 2019 admin 0\nDIPLOMATSKA OFANZIVA SE NASTAVLJA: Vučič sa najuticajnijim svetskim liderima o rešavanju kosovskog pitanja\nOktobar 14, 2018 admin 0


Jeftini letovi iz Sao Filipe do Jemena - Avio karte Sao Filipe Jemen - eSky.rs\nAvio karte iz Sao Filipe\nAvio karte iz Sao Filipe do Jemena\nPretražite letove iz Sao Filipe do Jemena\nProverite najbolje prilike za letove iz Sao Filipe do Jemena\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Sao Filipe do Jemena na eSky.rs?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Sao Filipe do Jemena?\n✔ Ako rezervišem let iz Sao Filipe do Jemena, mogu li da rezervišem ujedno i smeštaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Sao Filipe do Jemena?\nBudite sigurni, da na eSky.rs ponuda letova iz Sao Filipe do Jemena uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizovane za visoki standard.\nJeftini letovi do Zelenortskih Ostrva Jeftini letovi iz Zelenortskih Ostrva Jeftini letovi za Rabil Jeftini letovi iz Rabila Jeftini letovi za Njukasl Jeftini letovi iz Njukasla\nJeftini letovi do Senegala Jeftini letovi iz Senegala Jeftini letovi do Grand Rapids Gerald R. Ford Jeftini letovi od Grand Rapids Gerald R. Ford


Bugarska blokirala pregovore o pristupanju Makedonije Evropskoj uniji - 17.11.2020, Sputnik Srbija\nBugarska je odbila da odobri pregovarački okvir o pristupanju Severne Makedonije Evropskoj uniji, izjavila je bugarska ministarka spoljnih poslova Jekaterina... 17.11.2020, Sputnik Srbija\nsvet, vesti, bugarska, severna makedonija, region, evropska unija (eu)\n17:34 17.11.2020 (Osveženo: 13:49 11.10.2021)\n„Izrazila sam stav Bugarske: možemo da odobrimo pregovarački okvir sa Albanijom, pošto su oni ispunili većinu uslova postavljenih na sastanku u martu. Bugarska u ovoj fazi ne može da odobri nacrt pregovaračkog okvira sa Republikom Severna Makedonija“, istakla je Zaharieva na onlajn Savetu za opšte poslove EU, prenosi agencija Fokus.\nPolitičar je primetio da su u Skoplju poslednjih nekoliko nedelja odbijaju da prihvate predloge Sofije da odustane od ideje makedonske manjine u Bugarskoj i pristane na formulaciju „zvanični jezik Republike Severne Makedonije“. Saglasnost Skoplja omogućila bi uključivanje ovih tačaka u pregovarački okvir za pristupanje Severne Makedonije Evropskoj uniji, rekao je potpredsednik vlade.\nBugarski ministar: Izjava da Sofija po pitanju Skoplja služi ruskim interesima ─ glupost\n16 Novembar 2020, 20:42\n„Bukvalno je do juče Skoplje odbijalo da prihvati bilo koji dokument i dâ bilo kakve garancije da će se promeniti govor mržnje u medijima i u obrazovnoj sferi – udžbenicima istorije, geografije i književnosti. Odbijali su, čak, i da razgovaraju o odustajanju od svojih tvrdnji o manjinama“, rekao je Karakačanov za Bugarski nacionalni radio.\nPrema rečima ministra, prošle nedelje već je pozivao svoje makedonske kolege da saopšte da neće podnositi nikakve zahteve protiv Bugarske, ali Skoplje je odbilo da uopšte komentariše ovu temu.\n„Stekao sam osećaj da, kada vodimo takve pregovore, pokušavamo da ih na silu uvučemo u EU. Imam osećaj ne da Makedonija, već da Bugarska pretenduje na članstvo u Evropskoj uniji i traži od ovih ljudi da budu normalni, da budu kolegijalni i da budu dobri susedi. Izvinite, ali sa takvim tonom, ponašanjem i politikom, Bugarska nema drugog izbora nego da kaže ne, ako ti ljudi ne žele da shvate da niko ne može da vrši pritisak na Bugarsku“, zaključio je ministar.\nBugarski ekspert za Sputnjik: Sofija nema resurse da blokira Makedoniju po „grčkom receptu“


Zaboravljena pesma "Stonsa" - Rock SvirkeRock Svirke\nZaboravljena pesma „Stonsa“\nPesmu su Rolling Stones snimili 1972. godine za album „Exile on Main street“, ali je tokom konačnog izbora ipak nisu uvrstili na njega.\nPesma je „skupljala prašinu“ sve do ove godine, kada su je Mik Džeger i ekipa pronašli među snimcima, dok su se spremali za reizdanje tog albuma, koji u prodavnice stiže u maju.\n„Plundered my soul“ puštena je u prodaju u ograničenom tiražu, povodom obeležavanja Dana nezavisnih muzičkih prodavnica ovog vikenda. Objavljeno je samo hiljadu primeraka, pa je ovo raritet za prave fanove legendarne grupe.\nKolekcionari su pohrlili u britanske muzičke radnje, pošto su se, pored „Stonsa“, specijalnoj akciji pridružili i bendovi kao što su Blur, Pet Shop Boys, Stone Roses i mnogi drugi.


Crna Gora dala zeleno svetlo za prodaju "Kontejnerskih terminala" turskoj firmi "Global Ports" - Pluton Logistics\n02/11/2013 06/05/2017 marko\tGlobal Ports Holding, kontejnerski terminal, Luka Bar\nVlada Crne Gore je na jučerašnjoj sednici usvojila Predlog kupoprodajnog ugovora za kompaniju „Kontejnerski terminal i generalni tereti“ (KTGT) i predložila dodelu koncesije za rekonstrukciju i privredno korišćenje lučkih terminala u „Luci Bar“.\nU Predlogu kupoprodajnog ugovora navodi se da Vlada prodaje oko 42,72 miliona akcija „Kontejnerskog terminala“, po ceni od 18,89 centi za jednu akciju, ili ukupno oko 8,07 mil EUR kupcu „Global Ports Holding“ iz Istanbula.\nNa sednici je usvojen i Predlog koncesionog akta o dodeli koncesije za privredno korišćenje lučkih terminala za pretovar kontejnera i generalnih tereta.\nPrema predloženom aktu, „Kontejnerskom terminalu“ se dodeljuje koncesija za privredno korišćenje lučkih terminala za pretovar kontejnera i generalnih tereta, rekonstrukciju, izgradnju, finansiranje, upravljanje i održavanje, pod uslovima, da koncesiju koristi na period od 30 godina, od dana potpisivanja ugovora o koncesiji i poštuje sve uslove u skladu sa ugovorom.\nUgovor o koncesiji zaključiće direktor „Lučke uprave“ 15 dana od davanja saglasnosti Skupštine Crne Gore.\n← Riječki JGL preuzima beogradskog distributera lekova „BG Pharm“\nJačanje evropske kooperacije za prevoz tereta „System Alliance Europe“ u Baltičkom regionu →\n06/04/2017 20/04/2017 marko\nStigli prvi vozovi sa bakrom iz Luke Bar u Zijin u Boru


Stefanović i Pinter o saradnji protiv krijumčara migranata\nBeta 20. novembra 2016. 19:40\nMinistri unutrašnjih poslova Srbije i Madjarske Nebojša Stefanović i Šandor Pinter su u nedelju uveče u Nišu u razgovoru o migrantskoj krizi ocenili da je ostvarena dobra policijska saradnja u suzbijanu aktivnosti krijumčara ljudi.\nStefanović i Pinter saglasili su se da je ostvarena dobra operativna saradnja dve policije kroz rad zajedničkih istražnih timova na procesuiranju organizovanih kriminalnih grupa koje učestvuju u krijumčarenju migranata iz Srbije u Madjarsku.\nStefanović je predložio i da Srbija bude deo aranžmana Evropske unije oko readmisije sa Avganistanom, odnosno da se uključi u organizaciju zajedničkih letova prilikom povratka Avganistanaca u zemlju porekla, saopštilo je Ministarstvo unutrašnjih poslvoa (MUP) Srbije.\nMinistri su se složili i da dve policije dobro rade u oblasti operativne i granične saradnje, navodi se u saopštenju.\nDelegacija Vlade Madjske predvodjena premijerom Viktorom Obanom danas je stigla u Niš a za sutra ja zakazan zvanični deo aktivnosti s Vladom Srbije.\nPacoli sutra u Novom Pazaru, ali privatno?\nVukadinović: Donorima omogućiti olakšice\nVulin: Srbija vojno neutralna i odlučna da sama donosi…\nDelavi: Ignorišite lažne vesti, nisam govorio o podeli…


CENTRALNA VLAST U EVROPSKOJ UNIJI TREBA DA IMA KONAČNU REČ PO PITANJU NACIONALNIH BUDŽETA U EVROZONI I DA BUDE ODGOVORNA ZA BANKARSKU SUPERVIZIJU ŠIROM ZAJEDNIČKOG TRŽIŠTA\nCentralna vlast u Evropskoj uniji treba da ima konačnu reč po pitanju nacionalnih budžeta u evrozoni i da bude odgovorna za bankarsku superviziju širom zajedničkog tržišta, predložili su danas vrhunski zvaničnici EU.\nLideri EU će taj predlog razmatrati na dvodnevnom samitu koji počinje u četvrtak u Briselu, ali konačne odluke verovatno neće biti donete pre decembra, prenela je agencija AFP.\nIzveštaj koji su izradili lideri EU i evrozone Herman Van Rompej, Žoze Manuel Barozo, Žan-Klod Junker i Mario Dragi obuhvata predlog da se Unija ‘‘tokom sledeće decenije’‘ približi sistemu u okviru kog bi vlast sa nacionalnog nivoa bila prebačena na centralni, kada se radi o ‘‘finansijskom sektoru, budžetu i ekonomskoj politici’‘.\nU izveštaju koji je danas objavljen predsednik Evropskog saveta Van Rompej je rekao da bi ‘‘evrozona time bila u mogućnosti da zahteva izmene nacionalnih budžeta ukoliko oni krše fiskalna pravila’‘.\nIzvršni organ EU, Evropska komisija, već učestvuje u budžetskoj politici i ima pravo uvođenja kazni državama članicama, ali ne može jednostrano da naredi reviziju budžeta.\nŠto se tiče banaka, ‘‘integrisana supervizija... treba da bude pokrenuta čim to bude bilo moguće, u cilju formiranja jedinstvenog evropskog nadzornog sistema za banke’‘, poručuju lideri.\nPredsednik Komisije Barozo je naveo da bi ‘‘dalji koraci mogli da zahtevaju izmenu osnivačkih ugovora Unije’‘, što bi moglo da dovede do problema sa Londonom, koji je u decembru blokirao izmenu ugovora EU, dok je britanski premijer Dejvid Kameron ukazao da će održati referendum o članstvu u Uniji, u slučaju prebacivanja više moći na Brisel.\nLideri navode da će pokušati da obezbede ‘‘snažnu i stabilnu arhitekturu u finansijskom, fiskalnom, ekonomskom i političkom sektoru’‘, uz priznanje da im je potrebna ‘‘velika podrška građana’‘.\nSlovački premijer Robert Fico podržao je danas predlog nadzora banaka na nivou EU, upozorivši, međutim, da matičnim bankama u problemima ne bi trebalo dozvoliti da preusmeravaju novac iz svojih zdravih filijala.\n‘‘EU treba da ima oruđe za integrisanu superviziju banaka, ali ne treba da dozvoljava matičnim bankama da rešavaju svoje probleme preuzimanjem novca od zdravih filijala’‘, rekao je Fico novinarima u Bratislavi.


Ponovo propala prodaja Jugoremedije, fabrika i dalje bez dozvola za stavljanje lekova u promet | Insajder\nPonovo propala prodaja Jugoremedije, fabrika i dalje bez dozvola za stavljanje lekova u promet\nProdaja zrenjaninske Fabrike lekova Jugoremedija proglašena je danas neuspešnom jer nije bilo zainteresovanih kupaca koji bi uplatili i preuzeli prodajnu dokumentaciju, potvrdio je za Insajder stečajni upravnik Radovan Savić. Ovo je treći put u poslednjih godinu dana da propada pokušaj prodaje ove nekadašnje značajne fabrike lekova, a kao glavni razlog za to je što se Jugoremedija prodaje bez svoje najvrednije „imovine“ - dozvole za proizvodnju i promet lekova čija je procenjena vrednost 16, 2 miliona evra.\nFoto: Insajder / Jugoremedija\nNaime, u prodajni paket Jugoremedije nisu uključene dozvole jer bivši zakupac firma Union Medic visokog funkcionera SPS-a Milana Selakovića odbija da ih vrati, iako je ugovor o zakupu odavno istekao, zbog čega je stačajni upravnik protiv njega podneo krivičnu prijavu.\nU prodajni paket, pored industrijskog kompleksa i opreme, ušla je i parnica pred Privrednim sudom u Zrenjaninu za povraćaj dozvola, što nije garant da će se dozvole na kraju i vratiti u Jugoremediju. .\n„Mi smo uradili sve što je bilo do nas i nemamo više zakonskih mogućnosti da delujemo. I dalje se nadamo da će potencijalni kupac Jugoremedije da napravi nekakav dogovor o vraćanju dozvola. Svakako da je teško da se ovo reši bez odgovornih u Ministarstvu privrede i Ministarstvu zdravlja, ali na to ne možemo da utičemo. Mi ćemo videti šta ćemo u narednom periodu, možda ćemo pokušati da promenimo način prodaje“, ističe za Insajder stečajni upravnik Radomir Savić.\nProcenjena vrednost imovine Jugoremedije koju, između ostalog, čine industrijski kompleks i oprema, ali i parnica za povraćaj dozvola, iznosila je blizu 3,9 milijardi dinara.\nZa učešće u nadmetanju za kupovinu Jugoremedije zainteresovani kupac je trebalo da uplati depozit u iznosu od 777,3 miliona dinara.\nNema dozvola, nema zainteresovanih kupaca\nPodsetimo, prvi pokušaj prodaje Jugoremedije je propao u oktobru prošle godine zbog toga što je sud u Zrenjaninu pod pritiskom poverilaca Jugoremedije otkazao prodaju jer je fabrika trebalo da se proda bez dozvola koje je uzurpirao bivši zakupac fabrike firma Union-Medic čiji je vlasnik funkcioner SPS-a Milan Selaković. Kada je proglašen bankrot Jugoremedije 2016. godine, Selaković je bio dužan da fabrici vrati i dozvolu odnosno ono što pripada Jugoremediji, međutim, on je to odbio da uradi.\nI drugi pokušaj prodaje Jugoremedije je propao u februaru ove godine, pa se postavlja pitanje zbog čega se prodaja uopšte pokušava dok se ne vrate dozvole. Savić je nakon što je prodaja propala u februaru za Insajder istakao da se Ministarstvo privrede uključilo u traženje kupca, međutim, u ovom Ministarstvu su to negirali za Insajder.\nPodsetimo, nekada značajna socijalistička fabrika lekova, zrenjaninska Jugoremedija, u poslednjih 16 godina prošla je trnovit „tranzicioni“ put – od sumnjive privatizacije niškom biznismenu Jovici Stefanoviću Niniju, preko višegodišnjeg otpora radnika i akcionara za opstanak firme, nerazjašnjene „uloge“ države u uništenju firme, do stečaja i, na kraju, bankrota koji je proglašen 2016. godine.\nFunkcioner SPS-a uzurpirao dozvole\nMilan Selaković funkcioner SPS i vlasnik privatne firme Union Medic 2013, godinu dana posle proglašenja stečaja, uzeo je Jugoremediju u zakup. Na taj način Selakoviću je praktično pripala i najvažnija „imovina“ Jugoremedije - dozvole za proizvodnju i promet lekova.\nKada je prošle godine proglašen bankrot Jugoremedije, Selaković je bio dužan da fabrici vrati i dozvolu odnosno ono što pripada Jugoremediji, ali je to odbio da uradi.\nStečajni upravnik Radomir Savić je pokrenuo tužbu protiv Selakovićeve firme Union-Medic koja je, van svih zakonskih osnova, preuzela dozvolu za proizvodnju i promet lekova od fabrike lekova. Uprkos tome, stečajni sudija Aleksandar Stoikovski je naložio raspisivanje oglasa za prodaju u kome se kao imovina Jugoremedije ne navodi dozvola za proizvodnju lekova, već upravo parnica za njen povraćaj.\nU Odboru poverilaca malih akcionara Jugoremedije smatraju da se prodajom fabrike pre okončanja parnice drastično privileguje upravo Selakovićev Union-Medic koji je uzurpirao licencu i koji jedini ima ekonomski interes da kupi Jugoremediju bez ovih dozvola.\nSumnja da se prodaja Jugoremedije namešta za kupca bliskom Selakoviću mogla je biti izbegnuta da stečajni sudija nije naredio da se oglasi prodaja fabrike pre završetka sudskog spora.\nVlasnik Union Medic-a i visoki funkcioner SPS-a Milan Selaković odbio je da odgovori na pitanja Insajdera o sukobu sa Jugoremedijom zbog dozvola za lekove zbog toga što je, kako je naveo, parnica u toku.\nPogledajte ceo prilog Insajdera o situaciji u Jugoremediji.\nBeogradski univerzitet ove godine rangiran od 401. do 500. mesta na Šangajskoj listi, Amerikanci i dalje dominantni


14. januar 2022. Zamenica predsednice Odbora za evropske integracije Dušica Stojković\nZamenica predsednice Odbora za evropske integracije učestvovala je na sastanku predsedavajućih Odbora za evropske poslove država članica Evropske unije (KOSAK) koji se u okviru parlamentarne dimenzije francuskog predsedavanja Savetu EU, održao 13. i 14. januara 2022. godine u Parizu.\nSastanak su otvorili predsednik francuskog Senata Žerar Laršer i predsedavajući Odbora za evropske poslove francuskog Senata i Nacionalne skupštine Žan Fransoa Rapan i Sabin Tile. Na početku sastanka održan je minut ćutanja povodom nedavne smrti predsednika Evropskog parlamenta Davida M. Sasolija.\nNakon prezentacije rezultata i dogovora postignutih na sastanku KOSAK Trojke od strane predsedavajućih, usledile su tri sesije na kojima se diskutovalo o prioritetima francuskog predsedavanja Savetom EU, novim metodama rada u okviru KOSAK i dvanaestogodišnjici od uvođenja evra, postignućima i budućnosti evropske monete. Na sastanku su pored članova parlamenata država članica EU, učestvovali i predstavnici odbora za evropske integracije parlamenata država kandidata za članstvo Albanije, Severne Makedonije, Srbije i Crne Gore u svojstvu posmatrača i predstavnici parlamenata Velike Britanije, Švajcarske, Norveške i Gruzije, u svojstvu specijalnog gosta.\nU prvom delu, istaknuta je važnost jedinstva EU koja se suočava sa sve većim demokratskim deficitom i moto francuskog predsedavanja Savetu EU glasi „Obnova snaga i osećaj pripadanja”. Istaknuto je da, uprkos pandemiji, pokušavamo da se vratimo normalnom životu, čemu je dokaz i organizacija ove Konferencije. Istaknuta je sve veća uloga i značaj nacionalnih parlamenata na nivou EU, jačanje poverenja i osnaživanje fundamentalnih prava. Državni sekretar Ministarstva za Evropu i spoljne poslove Klement Bone predstavio je prioritete francuskog predsedavanja Savetu EU kao što su suverenija Evropa, novi model rasta kroz digitalnu, zeleniju i više socijalnu i humaniju Evropu koja ispunjava očekivanja svojih građana. Podsetio je na kapacitete Evropske unije da se bori protiv migrantske krize, jača spoljašnje granice Unije i nastavlja da snažnije koordinira spoljnu i bezbednosnu politiku EU i najavio održavanje konferencije o Zapadnom Balkanu u junu 2022. godine.\nStojković se na početku svog izlaganja zahvalila Parlamentu Francuske na organizaciji KOSAK i poželela uspeh u narednih šest meseci predsedavanja. Istakla je da je za stabilnost demokratije važna bezbednost i saradnja svih aktera na nivou EU, i u tom smislu ne treba da bude zapostavljena i mora biti osnažena kroz metodologiju pregovora koja se sada vodi u okviru klastera i čiji je jedan od najvećih zagovornika upravo Francuska. Istakla je da Republika Srbija i Narodna skupština nastavljaju da dosledno rade na ostvarenju reformi, uz to poštujući i uvažavajući sve različitosti i probleme sa kojima se suočava i EU. Stojković je istakla da je odluka o otvaranju klastera 4 dobra i da će omogućiti Srbiji da dodatno kandiduje važne projekte iz oblasti životne sredine, obnove diverzititeta, poboljšanju kvaliteta vazduha, vode i tla, kao i cirkularne ekonomije. Srbija je ostvarila vidljiv napredak na planu zakonodavne i institucionalne reforme u više oblasti, uključujući nacionalne manjine, sprečavanje pranja novca, trgovine ljudima, azila, borbe protiv korupcije i organizovanog kriminala, i u toku su ustavne reforme o kojima će se građani izjasnioti na referendumu 16. Januara 2022. godine. Stojković je naglasila da smatra da je proces pristupanja definisan brojnim obavezama, odlukama koje moramo doneti, a koje zahtevaju snažnu političku volju, sprovođenje pravnih reformi i rešavanje sporova sa susedima. Takođe, i Evropska unija mora biti kredibilan partner koji će kroz razne mehanizme angažovanja i prisustva u regionu, uključujući i finansijsku podršku, omogućiti da države kandidati za članstvo u EU brže i efikanije ispunjavaju svoje obaveze, zaključila je Stojković.


Legalizacija do 11. marta | Glas javnosti\nPočetna > Beograd > Legalizacija do 11. marta\nIZ SEKRETARIJATA ZA LEGALIZACIJU PODSEĆAJU SUGRAĐANE DA ROK ISTIČE\nSekretarijat za legalizaciju grada Beograda uputio je apel građanima da legalizuju svoje objekte. U saopštenju koje je dostavljeno medijima naglašeno je da se mogu "legalizovati objekti koji su do dana stupanja na snagu Zakona o planiranju i izgradnji (od 11. septembra 2009. godine) izgrađeni, rekonstruisani ili dograđeni bez građevinske dozvole, zatim oni na kojima je prilikom izgradnje odstupljeno od izdate građevinske dozvole i oni koji su izgrađeni i koji se koriste na osnovu privremene građevinske dozvole".\nZa objekte do 800 metara kvadratnih bruto građevinske površine, zahtev za legalizaciju podnosi se na pisarnici opštine na čijoj teritoriji se nalazi objekat. Za objekte preko 800 kvadrata bruto građevinske površine, zahtev za legalizaciju podnosi se na pisarnici Sekretarijata za poslove legalizacije objekata u Ulici 27. marta 43-45.\nZa sve informacije o prilozima koji su neophodni za legalizaciju građani se mogu obratiti na telefon 3376-090 za područje gradskih opština Stari grad, Savski venac, Vračar i Zvezdara, a za područje gradskih opština Čukarica i Voždovac 3376-104 .\nZa područje gradskih opština Palilula i Rakovica telefon je 3376-349, a za područje opština Novi Beograd, Zemun, Barajevo, Grocka, Mladenovac, Lazarevac, Obrenovac, Sopot i Surčin 3376-086.


EU protiv izlaska Grčke iz eurozone\nGrčka koju, po svemu sudeći, čekaju još jedni parlamentarni izbori, nije zemlja koja će tako lako, kako se čuju prijetnje iz tog pravca, napustiti euro- poručeno je to nakon skupa ministara eurozone, koji je prethodio sličnom okupljanju svih ministara zaduženih za nacionalne finansijske situacije država članica EU. "Takva opcija nikada nije bila na stolu", poručio je šef eurozone, Luksemburžanin Junker, nazivajući to propagandom koja nema osnova sa realnošću.\nA realnost je krajnje neizvjesna. Nakon što je propao i posljedni pokušaj partija pobjednica tek okončanih izbora u Grčkoj, tu zemlju čekaju opet izbori, vjerovatno sredinom narednog mjeseca. Da situacija bude gora, najveći pobjednici prethodnih i favoriti narednih, radikalna ljevica, je oštro protiv stabilizacijskog paketa pomoći kakav je iz Brisela ponudjen, a koji je prethodna grčka vlada i potpisala i obavezala se da će ga i provesti. Dakle, i posljednje svjetlo na dnu tunela da će Grci, za evropske milijarde, provesti radikalne reforme države i naučiti živjeti sa manje se ugasilo i sasvim razumljivo u Atini su sve snažnije krenule špekulacije da iz tog euro-društva treba, jednostavno, otići. Medjutim...\n"Niko nije pominjao izlazak Grčke iz eurozone. Ja sam snažno protiv toga. Mi smo 17 država koje smo ravnopravne u Savjetu eurozone. Takav scenario, po kojem bi Grčka izašla iz eurozone, ni na trenutak nije bio na stolu. To je besmislica, to je propaganda i moramo poštovati grčku demokratiju. Protiv sam ovakvog odnosa prema Grčkoj, provokacija grčke javnosti i dijeljenja savjeta grčkoj državi", kazao je šef euro-grupe, Žan-Klod Junker.\nA oni koji su pažljivije pročitali Lisabonski sporazum, potpisan od strane svih evropskih članica, ukazuju da je potez napuštanja eurozone, praktično, neizvodiv bez napuštanja cijele EU. Medjutim, to ne zaustavlja pozive, ne samo u Grčkoj, da ta zemlja jednostavno napusti sve do sada dogovoreno i sama pokuša da se izvuče iz problema, glasove onih koji se, reklo bi se, ne sjećaju da je baš grčka vlada zakucala na briselska vrata tražeći pomoć i savjet kako se izvući iz sve većeg budžetskog deficita i prispjelih potraživanja finansijskog tržišta.\n"Posljednje dvije godine pokušavamo da vidimo kako da Grčku izvučemo iz teške finansijske situacije, uz pomoć medjunarodne zajednice i Evropljana, da se zemlja vrati održivom razvoju. Ne vidim šta su tom smislu mogu promijeniti grčki izbori", kazao je njemački ministar finansija, Volfgang Šojble.\nIpak, nakon propalih pokušaja formiranja grčke vlade, najave novih izbora i odbijanja ispunjavanja dogovorenog paketa mjera, Evropljani, čini se, sa pravom zaključuju:\n"Svi razumijemo da je situacija u Grčkoj veoma ozbiljna, približavamo se kraju puta-ili će Grci odlučiti da preduzmu odgovorne korake i nastaviti da ispunjavaju postojeći sporazum, ili će morati ozbiljno da razmisle mogu li i dalje da budu član eurozone", naglasio je ministar finansija Švedske Anders Borg.\nVeć sredinom sedmice će se, vanredno, u Briselu opet okupiti šefovi država ili vlada i neizostavno, pitanje šta sa Grčkom, biće jedno od onih što će dominirati na stolu.


ALJBIN KURTI PRETI SRBIMA - Novinar.rs\nALJBIN KURTI PRETI SRBIMA\nPremijer privremenih prištinskih institucija Aljbin Kurti izjavio je sinoć da održanje srpskih izbora na Kosovu 3. aprila može biti samo ako se pre toga postigne preliminarni dogovor sa Vladom Srbije.\n“Rekao je da je u razgovorima sa državama članicama Kvinte i ambasadorom EU Tomasom Sunjogom rekao da se Srbija pokazuje “destruktivnom u mnogim dimenzijama”.\n– Izbori mogu da se održe samo ako imamo preliminarni dogovor sa Vladom Srbije – rekao je on za RTK.\nKurti tvrdi da je predlog zemalja Kvinte bio da Beograd zatraži organizovanje izbora preko svoje prištinske kancelarije za vezu, a ne direktnim kontaktom “vlade sa vladom”.\nRekao je da je u razgovorima sa državama članicama Kvinte i ambasadorom EU Tomasom Sunjogom rekao da se Srbija pokazuje “destruktivnom u mnogim dimenzijama”.\n– Veoma jasno sam objasnio i državama članicama Kvinte i ambasadoru EU da Srbija pokazuje destruktivnost u mnogim dimenzijama jer želi da sprovede ovo pitanje razmenom pisama između zvaničnika za vezu, što manje-više seže do juna 2020. godine – rekao je Kurti.\nKURTI I ABAZOVIĆ NA MARGINAMA DAVOSA: Rekonstrukcijom i izgradnjom puteva ćemo bolje povezati CG i Kosovo\nPosted in POLITIKATagged #ALJBIN KURTI\nČet mar 24 , 2022\n”…Posilili se ljudi. Pogordili se zbog dela ruku svojih: zbog svojih gradova, drumova, železnica, parobroda, parnih plugova, električnih mašina, podzemnih i podvodnih i vazdušnih mašina, pogordili se veoma. I uzdigli […]


Scensko čitanje "Bizarnog" u Tokiju\nObjavljeno četvrtak, 24 mart 2016 20:40\nScensko čitanje dramskog teksta „Bizarno“ Željka Hubača, u prevodu Branke Takahaši izvedeno je 12, marta u „Studiju 543“ u Tokiju, u produkciji Teatra „A La Place“, koji je postavio ovaj komad na repertoar svog teatra za januar 2017. godine. Reditelj scenskog čitanja bio je Cujoši Sugijama, igrali su Hemi Če, Sajaka Torigoe, Tacuja Hirohata, Johe Emae, Takaši Jamada, a muzika je na trubi izvodila Juko Jošikai, inače veliki ljubitelj Guče i učesnik ovog poznatog srpskog festivala.\nNakon prezentacije, održan je okrugli sto na kojem su govorili pozorišni kritičar Eisuke Šićiđi, koji je apostrofirao kvalitet komada i njegovu univerzalnost, s obzirom da je publika sa velikom pažnjom i razumevanjem, uz salve smeha, pratila scensko čitanje, zatim Kazuaki Kameda, inače prevodilac „Balkanskog špijuna“ Dušana Kovačevića na japanski jezik, i učesnici. Među brojnom publikom, koja je sa velikim aplauzom nagradila umetnike, bila je i gospođa Ecuko Cunozaki, supruga bivšeg ambasadora Japana u Srbiji.\nIzjava Branke Takahaši, prevodioca komada „Bizarno“ (inače Beograđanka poreklom):\nU publici je bilo i troje naših zemljaka i upoređivala sam njihovu sa percepcijom japanskih gledalaca. Reagovali su na istim mestima kao i naši ljudi. U druženju koje se spontano odigralo posle izvođenja, svi su priznali da ne razumeju šta se dogodilo sa Jugoslavijom, šta je razlog tolike mržnje koja je rasturila zemlju, te da se njihovo iskustvo, socijalno-politički kontekst njihovih života, mnogo se razlikuje od onog što smo mi na Balkanu doživljavali poslednjih dvadesetak godina, ali pošto komad „Bizarno“ nije predavanje iz geopolitike već umetničko delo, tj. korespondira sa duhom, sa osećanjima, pripoveda živote „malih ljudi“, oni nisu imali problema u razumevanju, naprotiv, što je potvrdio i iskren aplauz na kraju scenskog izvođenja.


Milinković: ''Zbog nekog tamo glavonje igramo na strani!'' - Sportske.net\nTrener Voždovca Zoran Milinković ocenio je da se njegov novi tim lepo predstavio javnosti.\n"Čestitam Partizanu i mojim igračima. Ovo je nov tim, ali smo se lepo predstavili javnosti. Ima nekoliko detalja koji su uticali na rezultat... Možda je bio i nedostatak iskustva, jer se sve desilo u poslednjih 10 minuta", rekao je Milinković.\nVoždovac je kao domaćin igrao na Vračaru, zato što mu je zabranjeno da mečeve visokog rizika igra na svom stadionu na vrhu tržnog centra, što je posebno smetalo treneru "zmajeva".\n"Radna grupa koja je protiv fudbala nam nije dozvolila da igramo na našem stadionu. Ne znam kome je u interesu da se igra u pet sati na 35 stepeni. Ako je savez tražio da se igra uveče a mi to ispunili, nije mi jasno što se nije tako igralo. Uvek se pojavi neko telo ili neka famozna radna grupa koja odluči drugačije. Tako je uvek u našoj zemlji", rekao je Milinković.\nOn je ocenio da bi današnja utakmica bila bolja da se igralo na terenu Voždovca.\n"Bolji bi bio meč da smo igrali u drugim uslovima. Postoji mogućnost da zbog odluke nekog glavonje 19 utakmica igramo na strani, a to već nije regularno. To nikoga ne zanima. Mi se borimo da imamo iste uslove kao svi, ali eto pojave se neki ljudi koji nisu ni hteli da razmatraju da mi igramo kod kuće. Partizan bi verovatno pobedio i u Zaplanjskoj, ali je u interesu fudbala da se igra kod nas... Čemu taj stadion, takvih ima tri u Evropi i na svima se igra osim kod nas", rekao je Milinković.


ANALIZA PRIMENE ZAKONA O VANPARNIČNOM POSTUPKU - UTVRĐIVANJE VREMENA I MESTA ROĐENJA U PRAKSI\nOd 8. septembra 2012. do 14. avgusta 2013. godine, pred 22 osnovna suda u Srbiji pokrenuto je 216 postupaka utvrđivanja vremena i mesta rođenja, pokazuju podaci dobijeni od sudova. Najviše predloga podneto je Osnovnom sudu u Kosovskoj Mitrovici (73), potom Prvom osnovnom sudu u Beogradu (60), Nišu (20), te Drugom osnovnom sudu u Beogradu (10), pokazuje izveštaj „Analiza primene Zakona o vanparničnom postupku - utvrđivanje vremena i mesta rođenja u praksi“, koji je objavila beogradska nevladina organizacija Praksis.\nOd 216 postupaka, rešen je 161 predmet, a u preostalih 55 predmeta, na dan 14. avgusta 2013. postupak je još uvek bio u toku. U 129 predmeta doneta su rešenja kojima se usvajaju predlozi. Predlozi su odbačeni ili odbijeni u 24 postupka.\n- Već na osnovu postupaka utvrđivanja vremena i mesta rođenja koji su do sada sprovedeni može se uvideti značaj koji je usvajanje Zakona o dopunama Zakona o vanparničnom postupku imalo za rešavanje problema pravno nevidljivih lica.\nMeđu osobama koje su se upisale u matične evidencije nakon sprovedenog postupka utvrđivanja vremena i mesta rođenja nalaze se i lica koja su pre toga pet ili više godina bezuspešno vodili upravne postupke naknadnog upisa rođenja. Novi postupak utvrđivanja vremena i mesta rođenja omogućava upis u Matičnu knjigu rođenih za osobe koje se nalaze u situacijama za koje propisi koji uređuju način vođenja matičnih knjiga nisu nudili rešenje, kao što je, na primer, slučaj sa osobama kojima su roditelji preminuli ili su ih napustili ili ni sami nisu upisani u matičnu knjigu rođenih - objašnjava Milijana Trifković, pravna analitičarka NVO Praksis.\nPrema njenim rečima, uprkos nesumnjivom značaju koji postupak utvrđivanja vremena i mesta rođenja ima za pravno nevidljiva lica, tokom prvih 18 meseci primene zakona uočene su i određene teškoće u sprovođenju ovih postupaka, kao i neujednačena praksa sudova.\n- Problem, neretko, predstavlja dužina postupka pred sudom. Postupci koji su do sada vođeni za Praksisove klijente u proseku su trajali oko šest meseci, uprkos tome što je po zakonu sud dužan da donese odluku u roku od 90 dana od dana podnošenja predloga, izuzev u slučajevima u kojima je doneto rešenje o zastoju postupka. U pojedinim postupcima prva ročišta su zakazana tek nakon što je proteklo više od pet meseci od pokretanja postupka. Takođe, u jednom od postupaka u kojima su izjavljene žalbe na rešenje prvostepenog suda, drugostepena odluka nije doneta ni nakon što je proteklo osam meseci od dana izjavljivanja žalbe, iako rok za odlučivanje o žalbi na rešenje o utvrđivanju vremena i mesta rođenja iznosi 30 dana - kaže Trifkovićeva.\n- Usvajanjem Zakona o dopunama Zakona o vanparničnom postupku ostvaren je veliki progres u rešavanju problema osoba koje nisu upisane u matične evidencije. Pokazalo se da je, neretko, postupak utvrđivanja vremena i mesta rođenja značajan ne samo za upis u matične knjige rođenih nego i za pristup državljanstvu. Međutim, pomenuto se odnosi samo na one osobe koje poseduju dokaze o svom poreklu i o državljanstvu svojih roditelja, dok osobe koje ne poseduju takve dokaze i dalje ostaju u neizvesnom položaju i u opasnosti od apatridije - kaže Trifkovićeva.\nTrifkovićeva za Danas kaže da u vezi sa ostvarivanjem prava na državljanstvo lica koja su bila pravno nevidljiva, poseban problem predstavlja član 71k Zakona o vanparničnom postupku, koji propisuje da organ nadležan za sticanje državljanstva - Ministarstvo unutrašnjih poslova - nije vezan odlukom suda kojom se utvrđuje vreme i mesto nečijeg rođenja. „Iako ta odredba do sada nije primenjena u praksi, uopšteno i široko ovlašćenje koje je dato organu nadležnom za poslove državljanstva unosi pravnu nesigurnost i obesmišljava garancije prava na državljanstvo“, kaže ona.


dr srđa janković korona deca ahilova peta vakcina imunitet - Žena.rs\nDr Srđa janković Foto: RTS / screenshot\nDr Srđa Janković rekao je da to što viđamo više dece u bolnicama pozitivne na korona virus treba da nas zabrine. A dva su objašnjenja za to: jedno je da virus mutira, a drugo da što je više zaraženih, pa virus nađe put do onih koji ne mogu da se izbore, iako ih je u toj populaciji dece malo.\n"Do skoro smo govorili da je situacija katastrofalna. Reč nepovoljna nam govori, da ona nije katastrofalna, ali da ne možemo da se potpuno opustimo", dodao je i objasnio da, dok god imamo virus moramo da smanjujemo da se ljudi zaraze, jer što je više slučajeva biće i više teških kliničkih slika.\nNapomenuo je zatim da i mlada i zdrava osoba može da ima Ahilovu petu.\nProkomomentarisao je i brazilski soj korone, pa je istakao da on nije detektovan u Srbiji do ovog trenutka, ali moramo biti na oprezu.\n"Preventivne mere protiv svih sojeva virusa su iste. Naravno, sojevi koji se brže šire mogu da nam otežaju borbu", istakao je.\nO otvaranju granica ka Grčkoj\nDr Janković je izjavio da mu kao imunologu nije jasno otvaranje granica Grčke, ali da kada sagleda širu sliku, primećuje da će motivisati ljude da se vakcinišu.\nRekao je da je u planu da se imunizuju sva zanimanja koja su u dodiru sa velikim brojem ljudi.\n"Koliko sam zadovoljan da naša zemlja tako brzo uspeva da imunizuje veliki deo stanovništva, moram da kažem i reč opreza. Daleko smo od toga da ovaj procenat imunizovanih može da bude kolektivni bedem imuniteta i da možemo da se opustimo", istakao je.\nUpozorio je da ako prerano počnemo da popuštamo mere i da se osećamo sigurnim, to može da nam se osveti, jer ima još osetljivih, koje nisu preležali bolest, a da ne govori da ni tu imunitet nije trajan, niti su te osobe vakcinisane.\n"Mi znamo koji je broj vakcinisanih sa dve doze, a znamo i koliko je bilo obolelih, ali te grupo se poklapaju, jer ljudi koji su preležali virus staju prvi u red za vakcine. To nije slučajno. Onaj ko je imao i blaži oblik pita samo gde i kada mogu da se vakcinišem", poručio je.\nDr Srđa Janković Foto:zoran zestic / Tanjug/AP\nO antitelima nakon vakcinacije\nNa pitanje na šta ukazuju podaci sa Instituta za nuklearnu energiju da možda stariji sugrađani koji su primili kinesku vakcinu nemaju dovoljno antitela, Janković je odgovorio da su rezultati preliminarni i da treba uporediti rezultate osoba koje su primile različite vakcine u različitim uzrastima i sa drugim pridruženim bolestima. Zaključuje da je potrebna veća i detaljnija studija za slične zaključke.\n"Antitela su važna kao trag virusa u organizmu, ali ne možemo da kažemo je zaštita idealno povezana sa količinom antitela. Dva puta više antitela ne znači jaču zaštitu. Nekada ljudi imaju antitela na granici, ali imaju ćelije koje štite. Antitela su samo aspekt imuniteta koji je najlakše meriti", objasnio je imunolog i napomenuo da neko možda nema antitela, ali ih može brzo napraviti ukoliko je imunizovan.\nU Ženidbi cara Dušana, kada Miloš Vojinović ide na megdan i nosi koplje, oštricom okrenutom u nazad, Car mu kaže: "Ne nosi, sinko, koplje naopako da ti se ne smeju Latini". Na šta je on odgovorio: "Ako do nevolje dođe, ja ću koplje lasno okrenuti, a ako ne bude nevolje, doneti ga mogu i ovako", citirao je Janković i objasnio da imuni sistem nekada nema antitela, ali ima "koplje" koje će lako okrenuti.\nKada je reč o mogućnosti da se prima i treća doza vakcine i da se protiv korona virusa građani vakcinišu kao protiv sezonskog gripa, rekao je da to zavisi od toga kako će se ponašati i epidemija i imunitet kroz vreme, što se prati.\nApelovao je da za Vaskrs (2.maj) svi maksimalno štite i sebe i druge.\nzdravo telo korona virus kovid-19 dr srđa janković korona virus i deca


Apel: "Parkirajte" telefon i gledajte ispred sebe - BIGportal.ba\n29 Septembra, 2019 8 Novembra, 2019 049\nGodišnje u svijetu oko 1,3 miliona ljudi pogine u saobraćajnim nezgodama, a sve veći broj strada upravo zbog toga što vozači nisu gledali ispred sebe, nego u ekran mobilnog telefona.\nU nedelju se u Srbiji prvi put obeležava “Dan bez mobilnog telefona”. Komitet za bezbednost saobraćaja i “Telekom Srbija” apeluju na učesnike u saobraćaju da danas tokom vožnje “parkiraju” telefon što dalje od sebe, ali da zbog svoje i bezbednosti drugih učesnika u saobraćaju to čine i svakog drugog dana u godini kada sednu za volan, navodi se u saopštenju “Telekoma”.\n“Mnogo je razloga zbog kojih vozači tokom vožnje skreću pažnju sa saobraćajne situacije. To mogu biti reklamni natpisi pored puta, može biti saobraćajna nezgoda koja se dogodila u suprotnoj traci auto-puta, ali svakako je najčešće skretanje pažnje na ekran mobilnog telefona”, izjavio je Milan Vujanić, predsednik Srpskog komiteta za bezbednost saobraćaja.\n“Dakle, 28 metara ćete voziti praktično na slepo i to samo da biste bacili pogled na telefon, a u tih 28 metara može da zakoči auto ispred, da izađe pešak na kolovoz, da motociklista proba da se uključi u saobraćaj”, naveo je Vujanić.\n“Ako bismo analizirali saobraćajne nezgode u kojima su učestvovali vozači ili pešaci koji su nepropisno upotrebljavali mobilni telefon, najverovatnije bismo došli do saznanja da su razgovori koji su vođeni, poruke koje su pisane ili čitane, sadržaj koji je pregledan, odnosno da motiv upotrebe telefona nije imao povod od velikog značaja i da je mogao da bude odložen na nekoliko minuta”, rekao je Okanović.\nOd Volkswagenove “Bube” napravili zvijer na točkovima


Kuburović: Zbog korupcije za 18 meseci osuđeno 749 osoba\nIzvor: RTS, 04.Nov.2019, 19:57 (ažurirano 02.Apr.2020.)\nTokom 18 meseci primene Zakona o organizaciji i nadležnosti državnih organa u suzbijanju organizovanog kriminala, terorizma i korupcije osuđeno je 749 osoba za koruptivna krivična dela, izjavila je ministarka pravde Nela Kuburović na otvaranju dvodnevne Međunarodne konferencije "Borba protiv korupcije za napredak Jugoistočne Evrope".\nKonferenciju je organizovalo Ministarstvo pravde i uz podršku projekta >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << "Prevencija i borba protiv korupcije", koju finansira EU.\nNela Kuburović je istakla da su u tom periodu posebna odeljenja viših javnih tužilaštava postupala po krivičnim prijavama podnetim protiv 15.222 lica, pri čemu je optuženo 1.269 lica, a doneta 771 presuda, od kojih je 749 osuđujućih.\nMinistarka pravde je naglasila da Vlada Srbije pokazuje jasnu političku volju i nedvosmislenu posvećenost strateškom pristupu borbi protiv korupcije.\nIstakla je da je Srbija više nego ikada ojačala i zaokružila svoj represivni mehanizam u ovoj oblasti donošenjem Zakona o organizaciji i nadležnosti državnih organa u suzbijanju organizovanog kriminala, terorizma i korupcije, kao i da je reformisan Krivični zakonik, tako što je uvedeno sedam novih antikoruptivnih krivičnih dela, dok su druga unapređena.\nKuburovićeva je ukazala da je Srbija jednaku pažnju posvetila i preventivnom delovanju, pa je u maju ove godine usvojen novi Zakon o sprečavanju korupcije, u novembru prošle godine i Zakon o lobiranju, a da je Srbija još 2015. godine postala pionir u zaštiti uzbunjivača, donošenjem Zakona o zaštiti uzbunjivača.\n"Sramna kaznena politika sudova"\nDržavni sekretar u Ministarstvu pravde Radomir Ilić kritikovao je kaznenu politiku sudova budući da je kaznu zatvora dobila petina osuđenih za korupciju, dok je većina – njih 560-oro dobilo samo uslovnu kaznu.\n"Sramna je kaznena politika sudova. Upravo zato je Ministarstvo pravde pre nekoliko meseci predložilo je izmene Krivičnog zakona", istakao je Ilić.\nPrema njegovim rečima, krivični zakon je tako izmenjen da diskrecija sudova ne postoji u toj meri da se uslovna osuda može izricati na način da se kriminalci nagrađuju, a ne kažnjavaju.\nSa problemom korupcije susreću se sve zemlje regiona. Prema Izveštaju o Indeksu percepcije korupcije najkorumpiranije zemlje Zapadnog Balkana su Makedonija i Albanija koje na listi zauzimaju 99. poziciju, a zatim sledi BiH koja zauzima 89. mesto.\nMinistar pravde BiH Josip Grubeša kaže da nije zadovoljan borbom protiv korupcije i drugih oblika kriminaliteta u toj zemlji.\nNajbolje rangirana u regionu je Slovenija. Ključna je, kažu, prevencija. U tome koriste i poseban mehanizam – procenu rizika.\nSimon Savski iz slovenačke Komisije za sprečavanje korupcije poručuje da je potrebno da se sprovedu mere podizanja svesti i da se jasno ukaže šta bi u nekom slučaju bila korupcija, a šta bi bio sukob interesa u nekoj oblasti.\nViše od dve trećine država ima problem sa visokim nivoom korupcije. Među onima koje mogu da se pohvale dobrim rezultatima su Novi Zeland, Danska, Finska i Švajcarska.\nO unapređenju i jačanju saradnje između relevantnih institucija i službi za borbu protiv korupcije razgovaraju ministri pravde, tužioci, rukovodioci državnih tela za prevenciju i borbu protiv korupcije, kao i predstavnici civilnog sektora iz Srbije, Albanije, Austrije, BiH, Hrvatske, Češke Republike, Mađarske, Italije, Crne Gore, Severne Makedonije, Rumunije, Slovačke, Slovenije i Turske.\nIzvor: RTS, 05.Nov.2019, 17:40\nMinistarka pravde Nela Kuburović sastala se u Beogradu na marginama Međunarodne konferencije "Borba protiv korupcije za napredak Jugoistočne Evrope" sa ministrom pravde Crne Gore Zoranom Pažinom, sa kojim je razgovarala o saradnji dva ministarstva, kao i evrointegracijama ove dve države....


Uručena posthumna odlikovanja za 45 boraca Vojske Republike Srpske iz regije Birač - infoBirač\nIzaslanik predsjednika Republike Srpske Slobodan Župljanin uručio je medalje zasluga za narod porodicama 45 poginulih boraca Vojske Republike Srpske sa područja Zvornika, Milića, Vlasenice, Bratunca i Srebrenice. Činu uručivanja ovih odlikovanja prisustvovao je i zamjenik gradonačelnika Zvornika Bojan Ivanović.\nŽupljanin je prije uručivanja odlikovanja prenio pozdrave predsjednika Republike Srpske Željke Cvijanović svim porodicama poginulih boraca VRS. Župljanin je, obraćajući se porodicama poginulih boraca, rekao da se treba ponosno i dostojanstveno sjećati svih naših heroja koji su vođeni najčistijim osjećanjima i časnim plemenitim ciljevima dali svoje živote za Republiku Srpsku, njen narod i slobodu u kojoj današnje generacije uživaju i u kojoj trebaju da uživaju i buduća pokloljenja.\n– Pravo i dužnost Republike Srpske i njenih institucija je stalni zadatak da obezbijede siguran i zadovoljavajući pravni i finansijski okvir za rješavanje statusnih pitanja boraca, ratnih vojnih invalida i porodica boraca odbrambeno-otadžbisnkog rata. To je naša stalna, sveta i trajna ljudska dužnost i odgovornost i ona treba da traje sve dotle dok postoji srpski narod i Republika Srpska. Ukoliko se ne budemo sjećali, ukoliko se ne budemo podsjećali i ukoliko ne budemo prenosili istinu na naša pokoljenja, ona će jednog dana pasti u zaborav i tog dana će nestati Republika Srpska – rekao je Župljanin i naglasio da nema toga na ovom svijetu koji pripada ovom narodu i koji je dao doprinos za stavranje Republike Srpske da želi da se to desi.\nOn je naglasio da svi želimo da Republika Srpska bude trajna, vječna i da živi dugo i dugo. Župljanin je podsjetio da je Republika Srpska nastala u teškim vremenima u odsustvu razumijevanja okruženja i svijeta za ono što je srpski narod ovdje htio i želio da ostvari, a to je sloboda i jednakost sa drugim narodima i ništa više.\n– Istina mora na kraju da pobijedi, a istina je da je jedan narod stavrao Republiku Srpsku jer je htio, želio i volio – rekao je Župljanin i dodao da su poginuli za Republiku Srpsku u najvećem uvjerenju dali svoje živote za slobodu budućih pokoljenja.\nŽupljanin je istakao da Republika Srpska činom uručivanja ovih odlikovanja iskazuje svoj patriotski odnos prema poginulim brcima, i njihovim porodicama, čije tekovine ostavrenja u Odbrambeno-otadžbinskom ratu obavezuju sve da se sa čvrstom vjerom čuva i sačuva Republika Srpska.\nZamjenik gradonačelnika Bojan Ivanović istakao je da će grad Zvornik i Gradska uprava i u narednom periodu pružati podršku porodicama poginulih boraca i ratnim vojnim invalidima kroz različite projekte podrške.\nIvanović je podsjetio da se ti projekti prije svega odnose na sufinansiranje stambenog zbrinjavanja porodica poginulih boraca i ratnih vojnih invalida, projekte stipendiranja studenata i pružanja jednokratnih pomoći, kao i projekata podsticaja zapošljavanja i samozapošljavanja koji se finansiraju iz budžeta grada Zvornika.\nUručivanju posthumnih odlikovanja u prostorijama Gradske uprave prisustvovao je i predsjednik Republičkog udruženja porodica poginulih i zarobljenih boraca i nestalih civila Veljko Lazić.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: U Leksikonu diplomatije CG ispisali istoriju\n08. 10. 2021. 21:49 >> 21:51 1\nLeksikon diplomatije Crne Gore kad dobije finalni oblik, biće značajno djelo za diplomatiju i državu u cjelini, kazao je ministar vanjskih poslova Đorđe Radulović na radnoj sesiji posvećenoj završnoj fazi izrade Leksikona.\nPrema riječima Radulovića, Leksionom će se ponositi Crna Gora.\nOn je tokom radne sesije, kazao da su autori uložili ogromne napore u stvaranju oznake Crne Gore i ispisali istoriju.\nRadna verzija Leksikona diplomatije, u čijoj izradnji učestvuju MVP i Crnogorska akademija nauka I umjetnosti (CANU), kroz 712 odrednica podijeljena je u više istorijskih epoha i sistematizuje relevantna znanja i informacije o crnogorskoj diplomatiji od njenog nastanka do danas.\nRadulović je rekao da je zadovoljan što se, kao član Savjeta Leksikona, nalazi među bardovima i intelektualnom elitom Crne Gore, koji ostvaruju sadržajnu saradnju sa MVP.\nPredsjednik CANU Dragan K. Vukčević je kazao da je to djelo značajno za diplomatiju Crne Gore, dodajući da je u prethodne tri godine urađen obiman posao, i da preostaje finalno usaglašavanje odrednica.\n“Ocijenio je da bi knjiga prevedena na engleski jezik bila važna za kulturu Crne Gore”, kaže se u saopštenju.\nRadulović je, kako su kazali iz MVP-a, učestvovao na sastanku, na kojem je bilo riječi o pojedinačnim odrednicama Leksikona, a u kojima su zastupljene ličnosti, događaji i institucije od značaja za crnogorsku diplomatiju.\nNa sesiji je saopšteno da je na pisanju leksikografskih članaka angažovano 97 autora.\nIz MVP su rekli da su na radnom sastanku učestvovali i akademik Đorđije Borozan, koji je glavni i odgovorni urednik Leksikona diplomatije, kao i Živko Andrijašević, Saša Knežević, Boris Vukićević, Budimir Lazović, Nebojša Čagorović, Jelena Bašanović Čečović i Dragana Marinković Dubljević.


Cene poljoprivrednih proizvoda porasle 17,9 odsto u odnosu na prošlu godinu – Portal NAŠE SELO\nPosted on April 15, 2022 April 26, 2022 Author Sonja Cvetković\tComment(0)\nCene proizvođača proizvoda poljoprivrede i ribarstva u februaru 2022. godine, u odnosu na isti mesec 2021. godine, povećane su za 17,9%,objavio je Republički zavod za statistiku.\nPosmatrano po glavnim grupama proizvoda, u odnosu na isti mesec prethodne godine, najveći uticaj na rast cena zabeležen je u grupama: Žita (22,1%), Industrijsko bilje (24,0%) i Stoka i živina (20,3%).\nCene proizvođača proizvoda poljoprivrede i ribarstva u februaru 2022. godine, u odnosu na januar 2022. godine, u proseku su povećane za 2,1%.\nPosmatrano po glavnim grupama proizvoda, u odnosu na prethodni mesec, najveći uticaj na rast cena zabeležen je u grupama: Žita (2,5%) i Industrijsko bilje (5,4%).\nCene proizvođača proizvoda poljoprivrede i ribarstva u periodu januar-februar 2022. godine, u odnosu na isti period 2021. godine, u proseku su povećane za 17,7%.\nPosmatrano po glavnim grupama proizvoda, u periodu januar-februar 2022. godine u odnosu na isti period 2021. godine, najveći uticaj na rast cena zabeležen je u grupama: Žita (22,6%), Industrijsko bilje (23,3%) i Stoka i živina (21,8%).\nTagged cene hrane, cene žitarica


Sat za našu planetu - Blic Online\nŠirom sveta večeras se održava najveća globalna akcija za zaštitu prirode "Sat za našu planetu" kojoj se pridružuje i Srbija.\nPoziv na učešće u akciji "Sat za našu planetu"\nMinistarstvo zaštite životne sredine saopštilo je danas da podržava i da se pridružuje desetoj po redu akciji "Sat za našu planetu 2018" koja se sprovodi u sklopu globalne inicijative za borbu protiv klimatskih promena.\nCENTAR GRADA U MRAKU Romantika na Trgu republike, peva se pesma, a razlog je krajnje human\nTačno u 20.30 pogasila se dekorativna rasveta na znamenitim zdanjima u centru grada, čime se naša prestonica pridružila svetskoj akciji "Sat za našu planetu", a za tu priliku priređen je i poseban performans na Trgu republike.\nŠirom Srbije obeležena akcije Sat za našu planetu\nU Srbiji je večeras isključivanjem svetla na jedan sat obeležena globalna akcija Svetskog fonda za prirodu (WWF) "Sat za našu planetu".\n"Sat za našu planetu" počinje minutom ćutanja u Rusiji zbog pada aviona\nUčesnici globalne ekološke kampanje u Rusiji će na samom početku "Sata za našu planetu" odati poštu putnicima aviona "Flajdubai" koji se srušio jutros u Rostovu na Donu, na jugu Rusije kada je poginulo 62 putnika i člana posade.\nSAT ZA NAŠU PLANETU: Srbija u mraku\nŠirom Srbije večeras je održana akcija "Sat za našu planetu" u okviru globalne akcije tokom koje su na sat vremena bila ugašena svetla kako bi se skrenula pažnja na klimatske promene i prekomerno trošenje ograničenih prirodnih resursa.\n#OSVETLI_PROBLEM: "24 sata" uskoro gasi svetla za našu planetu\nI ove godine 24 sata na drugačiji način podržava globalnu akciju "Sat za našu planetu", koja će se održati danas od 20:30 do 21:30 sati.\nAkcija "Sat za našu planetu" i u Srbiji 28. marta\nNajveća međunarodna dobrovoljna akcija, "Sat za našu planetu", u organizaciji Svetskog fonda za prirodu (WWF), koja treba da upozori na rasipanje prirodnih resursa i klimatske promene, održaće se 28. marta simboličnim gašenjem rasvete na jedan sat u 20.30 u više od 7.000 gradova sveta.\nIsključi svetlo uključi svest: Akcija "Sat za našu prirodu" 28. marta\nStotine miliona ljudi na svim kontinentima u 24 vremenske zone u subotu 28. marta u 20.30 sati po lokalnom vremenu isključiće svetla na sat vremena u okviru akcije "Sat za našu planetu". Beograd kao i cela Srbija učestvovaće u očuvanju klime.\nPočelo odbrojavanje do ekološkog "Sata za našu planetu"\nSvetski fond za prirodu, WWF, započeo je odbrojavanje do početka akcije "Sat za našu planetu", koji će biti obeležen 28. marta od 20.30 sati do 21.30 po lokalnom vremenu širom sveta, sa ciljem da se što više ljudi uključi u aktivnosti na ublažavanje posledica klimatskih promena.\n"Sat za našu planetu": Ovako izgledaju Palata Albanija, Narodna i gradska Skupština kad se svetla ugase\nOko 1.000 građana okupilo se večeras na Trgu Republike da podrži akciju "Sat za našu planetu", koja je obeležena gašenjem rasvete u 20.30 sati.\nHiljade gradova pogasile svetla na jedan sat u mraku\nSvetla su ugašena u subotu u hiljadama gradova širom sveta u okviru akcije "Sat za našu planetu" čiji je cilj da skrene pažnju na raspianje energije.\nAkcija "Sat za našu planetu" obeležena i u Srbiji\nSrbija se u 20.30 časova simboličnim gašenjem rasvete na sat vremena u institucijama, kućama i stanovima priključila akciji "Sat za našu planetu" koja je ove godine organizovana u 7.000 gradova, u preko 157 zemalja.\n"Sat za našu planetu" 29. marta, šesti put u Srbiji\nGlobalna, volonterska akcija "Sat za našu planetu", 29. marta biće šesti put organizovana u Srbiji.\n"Sat za našu planetu" i u Beogradu 29. marta\nSvetski fond za prirodu, jedna od najvećih i najuticajnijih organizacija za zaštitu prirode u svetu, ove godine osmi put u svetu i šesti put u Srbiji organizuje akciju "Sat za našu planetu".\nAkcija Sat za našu planetu 29. marta i u Srbiji\nBeograd - Osma godišnja globalna volonterska akcija "Sat za našu planetu" (Earth Hour 2014) ove godine održaće se 29. marta i u gradovima Srbije, najavio je danas Svetski fond za prirodu (WWF).\nNa brojnim objektima u gradovima u Srbiji večeras su, u okviru svetske akcije "Sat za našu planetu", ugašena svetla i dekorativno osvetljenje na sat vremana. Akcija je održana u cilju ublažavanja posledica klimatskih promena i to u više od 40 gradova Srbije.\nKremlj prvi put u mraku povodom '"Sata za našu planetu'"\nKremlj i Crveni trg u Moskvi prvi put su se priključili globalnoj ekološkoj akciji ''Sat za našu planetu'', javile su ruske agencije.\nNarodna biblioteka u subotu gasi svetla za našu planetu\nDekorativna rasveta Narodne biblioteke Srbije biće isključena u subotu 23. marta, od 20.30 do 21.30 sati, tokom simbolične medjunarodne ekološke akcije "Sat za našu planetu" koja se priređuje i u Srbiji.\nNa zgradi Skupštine 23. marta na sat vremena gase se svetla\nPredsednica skupštinskog Odbora za zaštitu životne sredine Milica Vojić Marković izjavila je danas da će u subotu, 23. marta, na zgradi parlamenta jedan sat biti isključena svetla u okviru akcije "Sat za našu planetu".


nedelja, 27.09.2020. ✝ Verski kalendar\n☦ Vozdviženje Časnog Krsta – Krstovdan\n✡ 9. Tišri\n22.08.2019 u 21:00\nOvera potvrde o životu jedino besplatna u PIO fondu\nPenzioneri koji žive u Srbiji, a primaju celu ili deo inostrane penzije, u obavezi su da jednom godišnje dostave inostranim penzijskom fondovima potvrdu o životu. U slučaju da to propuste, fond će prestati da im isplaćuje inostranu penziju, sve dok dokaz da su živi ponovo ne dostave. Ovo je važno, pre svega, da bi se sprečile zloupotrebe i mahinacije kakvih je bilo ranije. Naime, dešavalo se da penzioner premine, da se o tome ne obavesti fond i da neko drugi godinama nastavi umesto njega da prima penziju, dok se to na neki drugi način ne otkrije. Dostavljanjem potvrde o životu garantuje se fondu, koji isplaćuje penziju, da je penzioner živ i da nastavlja da prima penziju. Ono što je posebno bitno je da je ova usluga za penzionere kod Fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje\n21.08.2019 u 22:55\nPoslodavcima manji namet a zaposlenima neizvesno povećanje plata\nVlada Srbije planira ove godine da smanji poresko opterećenje na zarade minimum jedan odsto – najavio je juče ministar finansija Siniša Mali i dodao da je cilj da se opterećenje na zarade smanjuje svake godine kako bi srpska ekonomija bila konkurentnija, prenosi Tanjug. On je naglasio da je opterećenje na zarade pre dve godine bilo 63 odsto, a da je sada smanjeno na 62 odsto i da će se taj trend nastaviti. – Ove godine želimo da bar jedan procentni poen smanjimo to opterećenje i da polako iz godine u godinu ono pada kako bismo učinili našu ekonomiju konkurentnijom, naše tržište atraktivnijim, kako bi se ljudi više zapošljavali – rekao je Mali. Milojko Arsić, profesor na Ekonomskom fakultetu u Beogradu, kaže da bi, ukoliko je cilj vlade da smanji fiskalno opterećenje zarada, to trebalo uraditi\nSindikati penzionera traže poništenje odluka o prodaji banja\nUdruženje sindikata penzionera Srbije traži da se pod hitno poništi odluka Upravnog odbora Fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje o prodaji Kuršumlijske i Vranjske banje, jer je nezakonita. Mihajlo Radović, predsednik sindikata, kaže da se banje i rehabilitacioni centri prodaju daleko ispod tržišne cene, a država poklanja po zakonu tri i više puta veću subvenciju kupcu radi stavljanja u funkciju i zapošljavanja radnika nezakonito kupljenih nepokretnosti. – Kuršumlijska banja se prodaje po ceni koja je za milion evra niža od tržišne što je protivzakonito.\nČekajući „Turski tok” Bugari pregovaraju o uvozu gasa iz Turkmenistana\nI pre nego što je zaboden prvi ašov, kojim bi Bugarska označila početak gradnje „Turskog toka” kojim ruski gas iz Turske treba da stigne do Srbije i Mađarske, bugarski premijer Bojko Borisov, poslednjih dana pregovara o uvozu gasa iz Turkmenistana. Na prvom Kaspijskom ekonomskom forumu predstavnici dve zemlje pregovaraju o opcijama isporuke turkmenistanskog gasa preko gasovoda iz trećih zemalja, rekao je premijer Bojko Borisov ne precizirajući pravce dopremanja ovog energenta. Na pitanje da li bi Srbija eventualno mogla da koristi neke količine ovog turkmenistanskog gasa i da li ovo može da se čita da Bugarska još uvek nije sasvim sigurna po pitanju gradnje „Turskog toka”, dr Vojislav Vuletić, predsednik Udruženja za gas Srbije, kaže da Bugari nemaju o čemu da pregovaraju jer\n17.08.2019 u 10:47\nPotrošači i dalje bez nadoknade štete za nestanak struje\nSvaki potrošač u Srbiji je bar jednom ostao bez struje. Da li zbog udara vetra, groma koji je oštetio trafo, pada drveta na dalekovod, ili slabog napona, nakon čega u mraku ostaju po 12 i više sati. Ali, ako se nestanak struje ponavlja svako malo, kakav je slučaj s potrošačima na Kosmaju, koji s prvim vetrom poslednja dva meseca ostaju satima bez struje, postavlja se pitanje ko će im i kako nadoknaditi štetu za to što im se aparati kvare, proizvodnja u pogonima stoji, a živina i stoka strada. Za razliku od potrošača u Srbiji, Crna Gora više nema ovu muku. Naime od 1. avgusta potrošači električne energije imaju pravo na odštetu u visini od 20 do 200 evra u slučaju nestanka\n15.08.2019 u 22:55\nPo jedna ponuda za kupovinu Kuršumlijske i Vranjske banje\nKuršumlijska i Vranjska banja mogle bi uskoro dobiti nove vlasnike, ukoliko na ponude, koje su pristigle za njihovu prodaju zaključno s 12. avgustom, ne bude nikakvih zamerki. I za jednu i za drugu banju, kako saznaje „Politika”, stigla je samo po jedna ponuda, s tim što je za Kuršumlijsku poznato da je reč o kuršumlijskom akcionarskom društvu „Planinka”, koje u svom sastavu već ima Prolom i Lukovsku banju i Prolom vodu, a ova kompanija upravlja i parkom prirode Đavolja varoš. Iako juče niko nije želeo da kaže od koga je stigla ponuda za Vranjsku banju, činjenica je da je početkom marta ove godine ovo lečilište posetio jedan domaći investitor. Pored njega su interesovanje za kupovinu pokazala još dva domaća investitora. Kriterijum za izbor najpovoljnijeg ponuđača je visina ponuđene\n09.08.2019 u 19:00\nVojni penzioneri pitaju kome su penzije povećane 13 odsto\nNi posle skoro mesec dana od kada se predsednik Udruženja vojnih penzionera, Ljubomir Draganjac pismom obratio predsednici Vlade Srbije Ani Brnabić, da pojasni kada je to i kome „u protekle dve godine vlada povećala penzije u proseku 12,5 odsto, dok su najniže penzije povećane nešto više od 13 odsto” odgovora još nema. Tako je većina ovih penzionera ostala bez odgovora odakle ovakva računica i kome su to penzije za ovaj dvocifreni iznos uvećavane. Ova izjava, ističe Draganjac, mnoge vojne penzionere učinila je nespokojnim. Nemali broj njih negativno je reagovao, zahtevajući pojašnjenje, jer su, ističe, vojne penzije za 4,5 godine povećane 7,75 odsto, a plate za neke zaposlene u javnom sektoru i 25 odsto. Zakonom o privremenom uređivanju načina isplate penzija, vojne penzije smanjene su\n02.08.2019 u 18:00\nKuršumlijska Banja na licitaciji, nema kupaca\nPošto je maja prošle godine propala prva prodaja kompleksa „Žubor” u Kuršumlijskoj Banji, Fond PIO i Republička direkcija za imovinu raspisale su ponovo protekle nedelje novu ponudu. Osim ove, na prodaji je i Vranjska Banja. Kako se saznaje, iako se na oglas zainteresovani javljaju tek nekoliko dana, za Kuršumlijsku Banju za sada nije bilo zainteresovanih, dok se za Vranjsku Banju potencijalni kupci raspituju, saznaje „Politika”. Inače, ovo nisu ni prve, ni dve poslednje banje koje će se naći na licitaciji, budući da su Fond PIO i direkcija još lane oglasile prodaju 30 propalih lečilišta u Srbiji, s tim što će prvi biti privatizovan „Žubor”. Pored Kuršumlijske, u prvom redu privatizacije su i Specijalna bolnica „Bujanovac”, Banja Koviljača, Niška, Zlatibor, Sokobanja, Ribarska,\n01.08.2019 u 18:00\nI zarobljenicima beneficirani radni staž\nPravo na beneficirani radni staž, kod koga se godina računa kao 14, 15, 16 ili 18 meseci, nemaju samo zaposleni kojima poslodavci uplaćuju doprinose, već i oni koji sami sebi plaćaju radni staž – pod uslovom da se utvrdi da su zaista radili teške i opasne poslove koji su zakonski obuhvaćeni beneficijom. Ukoliko se potvrdi da su radili na ovim poslovima, ovi osiguranici imaju obavezu da uplaćuju uvećane doprinose za penzijsko i invalidsko osiguranje, kako bi im se staž i računao s uvećanim trajanjem. U PIO napominju da se trajanje staža može uvećati za najviše 50 odsto u odnosu na efektivno trajanje kod profesionalnih vojnih lica koja su vreme provela na ratištu u oružanim akcijama, na lečenju ili u zarobljeništvu. Kako ne bi bili iznenađeni kada podnesu zahtev za penziju\n31.07.2019 u 22:55\nPreduzeća duguju oko tri milijarde dinara za gas\nUkupni dugovi za gas prema „Srbijagasu” u ovom času iznose oko tri milijarde dinara. Iznosi dospelog duga po fakturama od aprila ove godine pokazuju da je najveći dužnik DP „Novi Sad gas” s 1,4 milijarde dinara, „Novosadska toplana” 309 miliona, „Srpska fabrika stakla” 274,6 miliona, toplana „Jagodina” 132,7 miliona. Jedan od najvećih dužnika „Azotara”, Pančevo više nije na vrhu liste 20 najvećih dužnika i to zahvaljujući činjenici što je prekinut stečaj ove fabrike u septembru prošle godine. Dobra stvar je što od ukupno 20 najvećih dužnika 10 na vreme izmiruje svoje obaveze prema „Srbijagasu” i to u potpunosti, poput, „Trajala” i Kruševca, Gradske toplane „Zrenjanin”, kao i EPS\nPočetna / Jasna Petrović-Stojanović\n26.09.2020 u 22:00\n26.09.2020 u 21:15\n26.09.2020 u 21:00\nAustrijska policija useljava se u Hitlerovu rodnu kuću\n26.09.2020 u 20:30\nJači dinar i više radnih sati podigli prosečnu platu na 510 evra\n26.09.2020 u 20:18\nZvezda ubedljiva protiv Mladosti u Lučanima\n26.09.2020 u 20:03\nNasimu Haradinaju određen pritvor, optužen za zastrašivanje svedoka, odmazdu i povredu tajnosti


Neslaganje sa Er Srbijom nije neslaganje s državom\nBeta 3. septembra 2015. 11:40\nKošarkaški savez Srbije (KSS) saopštio je danas da neslaganje s poslovnom odlukom avio-kompanije Er Srbija (Air Serbija) ne povezuje i ne poistovećuje sa odnosom države Srbije prema toj organizaciji.\n„Svako ima pravo da se sa takvim stavom složi ili ne složi. Ali niko nema pravo da naše neslaganje sa poslovnom politikom avio-kompanije i njihovim odnosom prema košarkaškoj reprezentaciji, politizuje i koristi za kritiku odnosa države Srbije prema KSS-u“, navodi se u saopštenju.\nKošarkaška reprezentacija Srbije jutros je otputovala za Berlin, gde će učestvovati na Evropskom prvenstvu, redovnom linijom Er Srbije (Air Serbia) sa plaćenim kartama i viškom prtljaga za koji račun iznosi 190.733 dinara.\n„Više puta smo kroz izjave predsednika Saveza jasno saopštili da smo izuzetno zahvalni Vladi, Ministarstvu omladine i sporta, i premijeru lično na podršci koju smo dobili i prošle i ove godine“, piše u saopštenju.\nKSS je juče najoštrije osudio odluku Er Srbije da ne oslobodi reprezentaciju plaćanja viška prtljaga na putu do Berlina.


Isplata minimalca za zaposlene u turizmu i ugostiteljstvu od 14. decembra – Balkanekspresrb.rs\n12/12/2020 Off By BERB\nMinistar finansija u Vladi Republike Srbije Siniša Mali saopštio je danas da 14. decembra počinje isplata još jedne minimalne zarade u iznosu od 30.367 dinara za zaposlene u turizmu i ugostiteljstvu, a reč je o ukupnoj vrednosti od dve milijarde dinara koje će biti isplaćene iz republičkog budžeta.\nMali je podsetio na to da je reč je o sektorskoj podršci za 72.500 zaposlenih u turističkim agencijama, rent a kar firmama, ugostiteljskim objektima i hotelima, uz ocenu da će ta dodatna finansijska podrška značiti zaposlenima u ovom sektoru koji su zbog pandemije najviše ugroženi.\nOn je napomenuo da je ovo šesti po redu minimalac koji dobijaju zaposleni u ovim sektorima, što znači da je pola poslovne godine u ovim preduzećima država pokrila isplatom zarada.\nMinistar je preneo da je Poreska uprava objavila spisak od 12.037 preduzeća koja su ostvarila pravo na pomoć države, a na spisku se nalaze firme iz oblasti ugostiteljske i turističke privrede.\nPreduzećima će novac biti uplaćen na posebne namenske račune koje Uprava za trezor otvora za ovu svrhu, objasnio je Mali i dodao da je procedura za isplatu pojednostavljena, tako da je potreban samo jedan dolazak ovlašćenog lica privrednog subjekta u nadležnu filijalu Uprave za trezor.\nOn je podsetio na to da su prethodno isplaćene subvencije hotelijerima u iznosu od 350 evra po individualnom ležaju i 150 evra po smeštajnoj jedinici, za šta je izdvojeno 1,2 milijarde dinara.\nPrema njegovim rečima, u budžetu za narednu godinu predviđeno je izdvajanje od 500 miliona dinara za podelu vaučera za subvencionisani odmor u Srbiji, tako da država planski i sistemski pokriva sektorske probleme u ovoj oblasti.\nUkupna izdvajanja države od početka godine za podršku privredi, kako je ukazao, dostići će šest milijardi evra, odnosno približno 700 milijardi dinara, što je jedan od najvećih paketa podrške u regionu.\nKrajem sledeće nedelje isplatićemo i pomoć od 5.000 dinara penzionerima, čime jasno pokazujemo da je naša država i na kraju godine, kada mnoge države prijavljuju iscrpljene resurse, likvidna i da su javne finansije pod kontrolom, podvukao je Mali.\nOn je, naglasivši da je turizam u Srbiji najviše pogođen pandemijom koronavirusa, istakao da smo bez obzira na sve nedaće pronašli potencijal u domaćem turizmu i turističkim destinacijama u zemlji, koje su doživele pravi procvat.\nPrema njegovim rečima, i pored svih turbulencija koje su snašle kako svetsku, tako i srpsku ekonomiju, naša zemlja će uspeti da ostvari jedan od najboljih rezultata u Evropi kada je reč o privredi i zabeleži pad BDP od svega jedan ili čak i manje od jedan odsto.\nU uslovima ekonomske i zdravstvene krize ovih razmera, to je sjajan rezultat, ocenio je Mali i pružio uveravanja da će se stvoriti uslovi za još veći i ubrzaniji privredni rast, očuvanje radnih mesta i životnog standarda stanovništva.\nNa sajtu Uprave za trezor www.trezor.gov.rs mogu se naći lokacije najbliže filijale te uprave i informacije o tome šta ovlašćena lica privrednog subjekta treba da ponesu od dokumentacije radi isplate sredstava subvencija.\nIzvor: Vlada Srbije/ Foto: Tanjug


Korona virus: U Srbiji preminuo još 51 pacijent, stanovnici Sidneja proslavili kraj lokdauna | A1-Net Novi Pazar\n„Na svakih 27 minuta imamo jedan smrtni slučaj povezan sa kovidom”, rekao je Predrag Kon, epidemiolog i član Kriznog štaba za sprečavanje širenja epidemije u Srbiji za TV N1.\n„Ako će o tome razmišljati sredinom decembra, biće prekasno.\n„Ako želite lep i miran Božić, vakcinišite se danas”, naglašio je on.\nŠta je rekao Kon?\nSledeći članakKorona virus i zdravlje: Šta kad se sudare kovid i grip i kako da se zaštitite\nPrethodni članakZvezdini navijači vređali Novopazarce na nacionalnoj osnovi (video)


Basta Posetio Učesnike Međunarodnog Kik-boks Kampa U Kanjiži\nHome AP Vojvodina Basta posetio učesnike međunarodnog kik-boks kampa u Kanjiži\nPokrajinski sekretar za sport i omladinu Dane Basta posetio je danas Kanjižu, gde je sa predsednikom Opštine Robertom Fejstamerom razgovarao o unapređenju sporta i sportske infrastrukture u toj opštini.\nBasta i Fejstamer su potom obišli učesnike međunarodnog trening kampa u kik-boksu, koji se i ove godine održava na obali Tise, u kampu civilnog društva „Odred izviđača Kanjiža“.\nGotovo dve stotine dece imaju priliku da, tokom sedmodnevnog kampa, u radu sa 14 licenciranih vrhunskih trenera uče, treniraju i usavršavaju svoje sportske veštine. Treninzi se odvijaju tri puta dnevno na tatamiju i u ringu.\nIstovremeno, ovo je prilika i za trenere da kroz zajednički rad i edukaciju razmene iskustva i informacije o novim metodama treninga, borbama i pravilima.\nBasta je istakao da su uslovi u kampu sjajni, da mladi rade sa odličnim trenerima, i imaju priliku da se uče pravim vrednostima.\nOn je dodao da Pokrajinski sekretarijat za sport i omladinu godinama podržava ovaj kamp, te da je dobar partner i Kik-boks savezu Vojvodine, koji poslednjih nekoliko godina sa svojim klubovima ostvaruje odlične rezultete.\nRobert Fejstamer je naglasio da Opština Kanjiža svake godine izdvaja oko 15 miliona dinara za aktivnosti sportskih klubova. On je naveo da se zajedno sa Pokrajinskom vladom ulaže i u razvoj sportske infrastrukture na Tisi, gde se održavaju brojni kampovi tokom leta i jeseni.\nPored vremena provedenog na tatamiju, za mlade kik-boksere organizovane su i druge aktivnosti, kao što su plivanje, vožnja čamcima, obilazak Kanjiže i okoline, poseta kulturnim manifestacijama i drugo.\nOrganizator ovogodišnjeg kampa je Boks klub „Ringfajter“ (Ringfighter), u saradnji sa Kik-boks savezom Vojvodine, a otvaranju kampa prisustvovao je predsednik Kik-boks saveza Srbije Miodrag Jotić.\nPrevious articleMirović i Godfri obišli polaznike regionalnog košarkaškog kampa na Letenki\nNext articleOsuda vandalskog čina u Novom Sadu


Vesti Autor:Beta17. mar. 202010:54 > 10:59\nUdruženje "Mame su zakon" apelovalo je na Vladu Srbije da se suprotstavi odlukama poslodavaca da daju otkaz samohranim majkama, koje nemaju kome da ostave decu na čuvanje, zbog čega nisu u mogućnosti da u vanrednim okolnostima rade. Apeluje se na nadležne da im se omogući da ostanu kod kuće dok traje vanredno stanje i da Ministarstvo za rad, Ministarstvo finansija i Ministarstvo privrede pronađu način kako da poslodavce rasterete u periodu u kojem njihove radnice moraju da ostanu kod kuće sa decom.\n„Neke majke mogu svoj posao raditi od kuće, ali je veliki broj onih koje to ne mogu – zdravstvene radnice, trgovkinje, frizerke, radnice u fabrikama. Da ove majke ne bi danas ili nakon prestanka vanrednog stanja ostale bez posla, država mora da nađe način kako da ohrabri poslodavce da to ne čine“, rekla je narodna poslanica i osnivačica udrženja „Mame su zakon“ Tatjana Macura, navodi se u saopštenju.\nOna je izrazila nadu i da takve ovakve odluke nisu posledica bahatosti poslodavaca, „već posledica ekonomske krize“.\n„Zato je jedno dublje razumevanje odnosa izmedju poslodavaca, zaposlenih samohranih majki, države i nadležnih ministarstava neophodno“, istakla je Macura.\nU saopštenju je ukazano da u Srbiji živi veliki broj samohranih majki koje nemaju kome da ostave svoju decu, a dobijaju pretnje otkazom ako se na svom poslu ne pojave u narednim danima. U toku jučerašnjeg dana, kako je navedeno, mnoge su se obratile udruženju „Mame su zakon“.\n„Neke su majke našle rešenje u tome da decu povedu na posao – ispostaviće se, sigurne smo u to, da je to dugoročno neodrživo. Neke su morale da ostanu kod kuće jer rade u velikim kolektivima, a rad od kuće nije opcija zbog čega su im i već prvog dana vanrednog stanja upućene pretnje otkazom“, piše u saopštenju udruženja „Mame su zakon“.


Ukrajina: Uhapšeno više navodnih pripadnika Islamske države\nBeta 11. avgusta 2016. 19:45\nUkrajinske bezbednosne službe (SBU) potvrdile su danas da su uhapsile ili proterale iz zemlje više osoba osumnjičenih za pripadnost džihadističkoj Islamskoj državi.\nU saopštenju SBU navodi se da je u gradu Harkovu otkriven stan koji su koristili pripadnici Islamske države tokom svog prolaska kroz Ukrajinu, na putu ka Iraku i Siriji.\nČetvorica muškaraca, poreklom iz zemalja centralne Azije, uhapšena su u operaciji SBU u Harkovu, dvojica medju njima već su proterana, dok preostala dvojica čekaju sudsku odluku.\nPripadnici SBU uhapsili su u gradu Dnjipro muškarca poreklom iz jedne bivše sovjetske republike, za kojim je raspisana Interpolova poternica, navedeno je u saopštenju.\nUhapšeni muškarac direktno je učestvovao u regrutovanju i prebacivanju džihadista Islamske države u Siriju, preko centralne Azije, kao i u njihovom opremanju i pribavljanju putnih isprava, navodi SBU.\nJoš jedan pripadnik Islamske države uhapšen je u oblasti Kijeva, zbog optužbi da se tokom prethodne dve godine obučavao u sirijskim kampovima i učestvovao u vojnim operacijama Islamske države u Siriji i Iraku.\nUkrajinske vlasti uhapsile su ili proterale od početka godine više desetina članova Islamske države, a ruske bezbednosne službe procenjuju da se oko 7.000 ukrajinskih državljana pridružilo džihadistima u Siriji i Iraku.\nPutin: Sa SAD garantovati nemešanje u unutrašnje poslove\nHongkong: Student optužen za podsticanje secesionizma\nNorveski kralj Harald V primljen u bolnicu u Oslu\nPeskov: Rusija ne planira uvođenje strožih mera za sada\nPatel: Šokirana sam i tužna zbog ubistva policajca u…


U BOLONJI NEMA MESTA ZA FALĆINELIJA: Bivši igrač Zvezde će ipak preći u drugi klub, ima zainteresovanih!? - Adresar Sporta\nHome - Fudbal - U BOLONJI NEMA MESTA ZA FALĆINELIJA: Bivši igrač Zvezde će ipak preći u drugi klub, ima zainteresovanih!?\nNije se dokazao.\nNekadašnji fudbaler Crvene zvezde Dijego Falćineći će po svemu sudeći napustiti Bolonju koju sa klupe predvodi Siniša Mihajlović. Naime, u klubu više ne računaju na usluge italijanskog napadača, a pred sam kraj prelaznog roka, on bi mogao da se preseli u Seriju B.\nFillipo Falco i Diego Falcinelli Falcineli Finale Kupa Srbije, Crvena Zvezda – Partizan, derbi, derby 25.5.2021. Maj 25. 2021. Beograd, Srbija foto: Pedja Milosavljevic/STARSPORT\nPrema navodima Skaj Italije, trenutno se vode pregovori između Bolonje i ekipe Frozinonea, koja želi da ga dovede u svoje redove. Nakon dva odigrana kola u drugoj po jačini ligi u Italiji, Frozinone ima 4 boda. Proteklu sezonu su završili na sredini tabele, zauzevši 10. mesto sa 50 bodova.\nDijego Falćineli je za Crvenu zvezdu odigrao 37 mečeva na kojima je postigao 13 golova. Ipak, zbog visokih primanja koje je Italijan zahtevao, crveno-beli nisu uspeli da ga zadrže. Takođe, za njegovo obeštećenje bilo je potrebno platiti milion evra.


MILOV OČAJNIČKI POZIV DRITANU: Hvata se za slamku spasa, hoće da ostane na vlasti\nLIDERI partija vladajuće koalicije formiraju državotvorni savez, u koji će biti pozvani Socijaldemokratska partija i Građanski pokret URA, kao i pojedinci, a njegov krajnji ishod trebalo bi da bude uspostavljanje nove vlasti u kojoj neće biti mesta za partije koje negiraju državnu nezavisnost Crne Gore.\nSastanak je inicirao lider DPS-a Milo Đukanović, koji je, obezbedio saglasnost sadašnjih koalicionih partnera da nakon verifikacije poslaničkih mandata neće ulaziti u savez sa koalicijama koje negiraju državnost Crne Gore. Iz GP URA više puta su ponovili da će poštovati izbornu volju građana i da neće u savez sa DPS.\nDPS je sinoć objavio da je na njihovu inicijativu u Podgorici održan sastanak sa koalicionim partnerima u parlamentu. Na njemu su, pored lidera DPS-a učestvovali lideri Socijaldemokrata, Bošnjačke stranke, Albanske alternative, Demokratske unije Albanaca, Demokratske partije, Force, Liberalne partije i HGI.\n- Polazeći od ostvarenih rezultata na parlamentarnim izborima održanim 30. avgusta, na sastanku je jednoglasno dogovoreno zajedničko delovanje ovih partija u okviru saveza za evropsku, građansku, antifašističku Crnu Goru, koji će biti posvećen očuvanju tekovina i temeljnih vrednosti po kojima je naša zemlja danas prepoznatljiva, i doprinositi demokratskom i ekonomskom razvoju i dostizanju evropskog kvaliteta života naših građana. Lideri ovog bloka su jednoglasni u stavu da je on otvoren i za druge partije sličnih programskih opredeljenja ali kao i za sve progresivne društvene snage i pojedince koji su spremni da u novonastalim okolnostima u kojima može biti ugrožena nezavisnost i samostalnost Crne Gore doprinesu ostvarenju zajedničkih strateških evropskih ciljeva - navodi se.\nDPS je ranije juče izrazila očekivanje da se međunarodna zajednica neće mešati u formiranje nove vlasti u Crnoj Gori, navodeći da je spremna za postizborne razgovore s potencijalnim partnerima, s kojima je do sada konstituisala parlamentarnu većinu.\nKoalicioni partneri DPS-a - nakon parlamentarnih izbora 2016. bile su SD, BS, Liberalna partija, HGI i Forca, s kojima sada, nakon privremenih rezultata izbora, partija Mila Đukanovića ima 38 poslaničkih mesta od ukupno 81, koliko ima Skupština.\nU izbornoj noći, Đukanović je, nakon prebrojanih 90 odsto glasova, između ostalog, rekao da „s koalicionim partnerima imamo 40 mandata, borba za većinu poslaničkih mjesta i dalje traje”. Koalicioni partner DPS-a ranije je bio SDP, koji se nije oglašavao u vezi s ovom izjavom lidera DPS-a i predsednika države.\nNEĆE BITI ZAOKRETA OKO KOSOVA I NATO: Ako opozicija u Crnoj Gori dođe na vlast, ne menja kurs\n03. 09. 2020. u 10:00\nSKRNAVE DŽAMIJE, NAPADAJU SVEŠTENIKE: Crnogorska opozicija tvrdi da poražena strana stoji iza poslednjih incidenata\n03. 09. 2020. u 09:30\nPUKLI NAČISTO: Pakuju ležaljke na barskoj rivijeri, nisu otvarali ni hotele, ni agencije\n03. 09. 2020. u 08:35\nCrna Gora Milo Đukanović izbori u Crnoj Gori SPC u Crnoj Gori parlamentarni izbori u Crnoj Gori Dritan Abazović URA\nODVAJANJEM ZETE ČUVAJU FOTELJE: Ako DPS dobije podršku u Skupštini, opština Golubovci bi ovog leta stekla samostalnost\n21. 05. 2022. u 08:38


Jačanje političkog učešća osoba sa invaliditetom u Srbiji • Poverenik za zaštitu ravnopravnosti\nO nama Vesti Jačanje političkog učešća osoba sa invaliditetom u Srbiji\nPrema broju podnetih pritužbi Povereniku za zaštitu ravnopravnosti tokom prošle godine, najčešći osnovi diskriminacije bili su invaliditet i pol. To nam pokazuje da još uvek živimo u društvu punom prepreka sa kojima se suočavaju naši građani i građanke sa invaliditetom, rekla je poverenica za zaštitu ravnopravnosti Brankica Janković na nacionalnoj konferenciji “Jačanje političkog učešća osoba sa invaliditetom u Srbiji”.\nOna je naglasila da Srbija ima dobar zakonodavni okvir, ali da je najvažnija puna primena svih zakona i propisa, kao i rad na dalјem unapređenju položaja osoba sa invaliditetom i dodala da je institucija Poverenika pažlјivo pratila rad Republičke izborne komisije po pitanju obezbeđivanja jednakih mogućnosti izlaska na izbore i da je što pre neophodno obezbediti da sva glasačka mesta u zemlјi budu pristupačna.\nPoverenica je naglasila i da Zakon o kretanju uz pomoć psa vodiča, iako postoji, nije u punoj primeni zbog nedostatka obuka.\nPredsednica Narodne skupštine Maja Gojković istakla je da u Srbiji živi oko 800.000 građana i građanki sa invaliditetom i da je neophodno da se obezbede svi uslovi kako bi ovi lјudi ravnopravno učestvovali u svim sferama života, pa i u politici.\nGordana Rajkov, direktorka projekta predstavila je sliku političkog učešća osoba sa invaliditetom u Srbiji, naglasila napretke koji su postignuti prethodnih godina i zaklјučila da će potpuni uspeh biti ako na svakim narednim izborima vidimo sve više osoba sa invaliditetom među kandidatima i izabranim predstavnicima, ali i na biračkim mestima na dan glasanja.\nMinistarka za državnu upravu i lokalnu samoupravu Ana Brnabić osvrnula se na probleme sa kojima se suočavaju osobe sa invaliditetom u oblasti za koje je nadležno ministarstvo koje vodi i istakla značaj programa obuka o prepoznavanju diskriminacije za lokalne samouprave koje Ministarstvo sprovodi u saradnji sa Poverenikom za zaštitu ravnopravnosti i Stalnom konferencijom opština i gradova.\nO učešću osoba sa invaliditetom na izborima u SAD govorio je ambasador Kajl Skot koji je zaklјučio da je za uspešnu demokratiju svaki glas bitan, posebno oni glasovi koji se slabije čuju.\nVladimir Dimitrijević, predsednik Republičke izborne komisije ukazao je da osobe sa invaliditetom „tradicionalno retko učestvuju u političkom životu i u izbornom procesu“, te je neophodno sagledati sve probleme i u dovolјnoj meri informisati pripadnike ove populacije o njihovim pravima i kako da ih ostvare.\nO izazovima sa kojima se suočavaju žene i devojčice sa invaliditetom, posebno o višestrukoj diskriminaciji ove marginalizovane grupe, govorila je šefica kancelarije UN Women u Srbiji Milana Rikanović.


Banke spremne da popuste oko "švajcaraca"? - Filijala.rs\nBanke, preko svog udruženja, danas poručile zaduženima u “švajcarcima” da žele da se ovaj problem reši\nKonačno rešenje za zadužene u švajcarskim francima je sve izvesnije. Danas su se prvi put, preko svog udruženja, oglasile i same banke, navodeći da su, svesne problema s kojima se građani suočavaju, spremne da se uključe u pronalaženje optimalnog rešenja.\nU saopštenju koje je posle vanredne sednice Upravnog odbora ovog udruženja prosleđeno javnosti s potpisom novog generalnog sekretara Vladimira Vasića, ponavlja se sve ono što su banke i do sada tvrdile. Da je ugovaranje valutne klauzule u skladu sa propisima Srbije, da su banke klijente detaljno obavestile o svim bitnim elementima ugovora, kao i da su ispoštovani principi jednakosti uzajamnih davanja, savesnosti i poštenja, čiju primenu nalaže Zakon o obligacionim odnosima.\n– Banke su morale da se zaduže u ovoj valuti kod štediša i kreditora da bi mogle da je dalje plasiraju svojim klijentima i da se zaštite od kursnih rizika. I u toj činjenici vidimo poštovanje prethodno navedenih principa – ističe se u saopštenju.\nUdruženje ističe da su banke tokom 2009, 2011, 2013, kao i tokom 2015. godine, nudile svojim klijentima konverziju ovih kredita u kredite indeksirane u evrima.\nTakođe, postupajući po odluci Narodne banke Srbije od 2015. godine, banke su klijentima nudile tom odlukom propisana četiri modela rešavanja problema ovih kredita. Nažalost, iz različitih razloga, uključujući pre svega intenzivnu kampanju protivljenja bilo kakvom dogovoru sa bankama, ovi pokušaji nisu u dovoljnoj meri dali željeni efekat – navode banke. – Nadovezujući se na rešenja nuđena svih ovih godina, od početka praćenja problema zaduženih u švajcarskim francima, svesne problema sa kojima se građani suočavaju, banke iznose svoj zajednički stav da podržavaju inicijativu za rešavanje pitanja kredita indeksiranih u švajcarski franak i izražavaju spremnost da se uključe u pronalaženje optimalnog rešenja u saradnji sa nadležnim državnim institucijama.\nU Udruženju CHF, međutim kažu da nije tačno da su banke 2009. godine omogućavale korisnicima konverziju kredita u evre.\nPREDSTAVNICI Udruženja CHF predali su danas u Predsedništvu Srbije svoju dokumentaciju i predlog rešenja za koje se zalažu, a to je ništavost valutne klauzule. Time bi ovi krediti bili čisto dinarski, banka bi zarađivala na kamati, a odrekla bi se dela ekstraprofita na ime ogromnih kursnih razlika.\n– Sve zavisi od stava Vrhovnog kasacionog suda, koji, kao i što je najavljeno, treba danas da se izjasni – kaže advokat Jelena Pavlović, članica Upravnog odbora Udruženja CHF.


Održan „Svesrpski krajiški sabor“\nnedelja, 18. decembar 2016. | 17:05\nNOVI SAD - U Novom Sadu održan je „Svesrpski krajiški sabor“ povodom Nikoljdana, krsne slave i dana Republike Srpske Krajine /RSK/. Drugi „Svesrpski krajiški sabor“ održan je sinoć pod sloganom „Dok žive Krajišnici, živjeće i Krajina“.\nSaboru je u Kongresnom centru „Master“ Novosadskog sajma prisustvovalo oko hiljadu ljudi, Srba iz sjeverne Dalmacije, Like, sa Korduna, Banije i Slavonije.\n„U Srbiju nas je došlo više od 500.000 i država mora početi da se bavi našim brojnim i velikim problemima. S druge strane, Srbi moraju da stvore mehanizme i da predstavljaju instituciju koja će štiti njihove interese“, naglasio je Lalić, pozdravljajući Sabor.\n„Za nama su ostali neriješeni statusni problemi, problemi neisplaćenih penzija, konvalidacije radnog staža, trpimo nesagledive posljedice zbog neumjerenog optuživanja naših ljudi za ono što nisu počinili, a ne znamo kako da se branimo“, naveo je Lalić.