Usvojen zakon o regrutaciji ultraortodoksnih Jevreja\nIzraelski poslanici usvojili su danas sporni zakon koji nalaže da i ultraortodoksni Jevreji moraju da idu u vojsku, što je mera koja je već izazvala žestoke proteste te\nPitanje regrutacije ultraortodoksnih Jevreja trenutno je u središtu kulturnog rata u Izraelu. Ono je bilo jedna od glavnih tema prošlogodišnje predizborne kampanje koja je posle izbora rezultirala formiranjem vlade desnog centra koja je i predložila sporni zakon.\nZakon o regrutaciji ultraortodoksnih Jevreja već je izazvao ogromne proteste njihove zajednice, uključujući i prošlonedeljnu protestnu šetnju u Jerusalimu u kojoj je učestvovalo više od 300.000 ljudi, po procenama policije.\nOtkako je 1948. Izrael osnovan, ultraortodoksnim Jevrejima, koji čine oko osam odsto od osam miliona izraelskih građana, u najvećoj meri je bilo dozvoljeno da zarad verskih studija izbegnu vojnu službu, koja je obavezna za većinu Jevreja.\nUltraortodoksni Jevreji insistiraju da njihovi mladići služe zemlji kroz molitvu i studije, čime čuvaju jevrejsko nasleđe i kulturu a istrajavanjem u bogobojažljivom načinu života, kako ističu, održali su živom jevrejsku kulturu kroz vekove progona.\nDirektor izraelske Centralne banke, kao i međunarodne institucije poput Organizacije za ekonomsku saradnju i razvoj, upozorili su da visoka stopa nezaposlenosti u sredinama ultraortodoksnih Jevreja i Arapa preti da ugrozi izraelske ekonomske izglede.


Analogni TV predajnici u Americi broje poslednje dane\nZnate onaj osećaj šoka kada pogledate u kalendar i shvatite da neki važan rok ističe takoreći sutra, a vi niste ništa uradili?\n1996. američki Kongres postavio je zakonski rok od deset godina za ukidanje svih analognih televizijskih predajnika i potpuni prelaz na digitalnu televiziju. To znači da bi već od 31. decembra iduće godine na svim televizorima koji primaju signal preko sobnih ili krovnih antena - a u Americi ih ima oko 70 miliona - mogao da se vidi samo sneg - osim ako njihovi vlasnici ne kupe specijalan konvertor ili se ne pretplate na kablovsku televiziju.\nIako više od 1400 televizijskih stanica u ovoj zemlji sada emituje i analogni i digitalni signal, mnogi potrošači i dalje kupuju analogne televizore jer su, kao prvo, znatno jeftiniji, a kao drugo još uvek su sasvim dobri.\nRuku na srce, digitalni televizori, naročito oni koji mogu da primaju signal visoke rezolucije, takozvani HDTV, zaista imaju daleko bolju sliku i zvuk. Na žalost, proizvodjači za sada drže visoke cene, što znači da bi prelaskom na digitalni signal najviše bilo pogodjeni siromašniji gradjani.\nS druge strane, ako i kada, analogni TV signal bude ukinut, slobodne frekvencije moći će da se iskoriste za mnoge druge nove tehnologije, uključujući pokrivanje praktično svih delova zemlje bežičnom internet vezom. Za sada niko ne zna kako će se ova priča završiti, ali rok za donošenje odluke opasno se približio.


NIN / Vi�e od igre\nDa bi srpska vlada mogla da uspe da se odr�i kao reformska, �in�i� i svi saborci koje ima moraju da gledaju daleko iznad monetarne politike: u 600 preduze�a, koji su glavni izvor gubitaka u srpskoj privredi\nSrpska vlada plus tri isturena igra�a na saveznom nivou najbolji su ko�arka�ki tim koji smo u stanju da izvedemo: doma�i momci kojima je javnost spremna da uka�e poverenje, plus osvedo�eno dobri "stranci". Ulazak u reforme tra�i�e znojenje, tr�anje i davanje ko�eva od prvog do poslednjeg minuta, u utakmici sa najja�im "litvanskim" sastavom: kriminalom, korupcijom, socijalisti�kim direktorima i nasle�enim samoupravlja�kim radni�kim navikama i siroma�tvom. Mnogim reformatorima u centralnoj i isto�noj Evropi, takvi su polomili noge. Ako "na�i" uspeju da pobede, Jugoslavija �e kona�no biti prvak sveta kod ku�e.\nJo� se nisu ni zaigrali, a trener i glavni plejmejker su se zaka�ili. Zoran �in�i�, budu�i srpski premijer i klju�ni politi�ki igra� Demokratske opozicije Srbije (DOS) na unutra�njem planu, optu�io je guvernera Narodne banke Jugoslavije (NBJ) Mla�ana Dinki�a da bi prevelikim insistiranjem na �vrstom dinaru mogao da mu poremeti upravo ste�en �iroki politi�ki front na tankom ekonomskom ledu. Dinki� je, navodno, izrazio sumnju da bi �in�i�, �ije ekonomske sudove ni lokalni analiti�ari ni strane diplomate ne ocenjuju vrhunskim, mogao da podredi dugoro�ne reformske ciljeve kratkoro�nim politi�kim interesima.\nDa li je to gadan srpski usud, �ta li, �to ljude koji bi zajedno mogli da postignu uspeh tera da se unapred sva�aju ili problem reformatora. Ekolo�ke reforme daju rezultate na dug rok, a reformatore ponesu tenutna nezadovoljstva, kao �to se to desilo ve� jednom Petru Velikom, Kromvelu, Gorba�ovu i Vaclavu Klausu. Ali, �ta �e uop�te zla sudbina u pri�i u kojoj su i DOS i Dinki� i bira�i upravo pretvorili u dobitnu kombinaciju: ubedljivu pobedu na saveznim i srpskim izborima, mirnu predaju vlasti, meteorski brz povratak zemlje u me�unarodne finansijske institucije i dobrom voljom sveta i besprekornom unutra�njom organizacijom, obezbe�ene donacije da ova zima ne pro�e tragi�no.\n�in�i�eva zvezda je tek u usponu: uspe�an politi�ki prevrat izveden je, prema nepodeljenom mi�ljenju, u velikoj meri zahvaljuju�i njegovim organizatorskim sposobnostima i snazi da lidersku sujetu podredi uspehu koalicije.\nAko napusti lidersko mesto u Demokratskoj stranci (DS), kako je najavio u intervjuu NIN-u, a pre nego �to prona�e rezervnu pribe�i�nu poziciju, �in�i� �e biti sudbinski zainteresovan da se doka�e kao klju�ni srpski reformator. �ak i ako nije vi�an u ekonomiji, �in�i� je, kako je sam rekao, uticajan u Nema�koj, a ta zemlja je bila i ostala klju�ni investitor u svim zemljama Isto�ne i centralne Evrope i glavni spoljnotrgovinski partner Jugoslavije.\nDa bi srpska vlada mogla da uspe da se odr�i kao reformska, �in�i� i svi saborci koje ima moraju da gledaju daleko iznad monetarne politike: u 600 preduze�a, koji su glavni izvor gubitaka u srpskoj privredi (vidi okvir Kostolomci), radi jedna tre�ina ukupno zaposlenog stanovni�tva i prima plate koje su ispod socijalno odr�ivog minimuma. Da bi deo tih firmi postepeno mogao da ozdravi i pove�a im primanja, �in�i� mora da zaljulja drugo krilo svog tananog ekvilibrijuma: da postepeno di�e cene struje, gasa i komunalija i tako pove�a tro�kove proizvodnje onih preduze�a koja se jo� nekako dr�e iznad vode, i da pogor�a standard dela stanovni�tva koje �ivi jedva oko proseka.\nDrugo mesto gde �e mu �vrst dinar u�i u bubrege jeste bud�et. Jedna od glavnih tro�ad�ija u toj kasi je policija �ija je podr�ka mirnom politi�kom obrtu bila zna�ajna, i koja �e to poku�ati da naplati �ilavim otporom da se reformi�e, smanji ljudstvo i tro�kove. Drugi na listi su penzioneri, zatim, po redu tro�enja, tu su zdravstvo, �ije je uru�avanje tako�e doprinelo padu SPS-a, obrazovanje, korumpirano i slabo sudstvo koje treba da iznese reformu zakonodavstva i, ne direktno u �in�i�evom sektoru, ali svakako na politi�koj brizi, Vojska Jugoslavije (VJ), drugi va�an jatak nove vlasti koji tako�e mnogo tro�i, a pa�ljivo mora da se �i�a.\nCela dru�tvena infrastruktura odgovara dru�tvenom proizvodu od 3 5000 do 4 000 dolara po stanovniku. Tro�kovi njenog odr�avanja su ogromni, a jo� je ve�a cena njihovog demontiranja.\nSvim tim ljudima �in�i� fakti�ki mora da zavu�e ruku u d�ep, a da mu ne propadne pod pod nogama i da mu se masa nezadovoljnih ljudi (ekonomsko nezadovoljstvo, prema najnovijim istra�ivanjima javnog mnjenja, ja�a uporedo sa politi�kom podr�kom DOS-u) ne sru�i u krilo dve radikalne partije - Srpske radikalne stranke (SRS) i Stranke srpskog jedinstva (SSJ) koje svoj politi�ki rejting grade na jeftinom populizmu koji se ovde uvek lepi za u�i.\nGlavna opasnost pred novom vladom jeste na sektoru javne potro�nje jer bi pod socijalnim i politi�kim pritiskom tu mogao da se javi deficit koji bi, na drugoj strani, ugrozio opredeljenje da se odr�i kakva takva stabilnost cena i kursa, ka�e prof. Jurij Bajec. Biv�a vlast je taj problem re�avala na pogre�an na�in ili pritiskaju�i NBJ da �tampa novac ili tako �to jednostavno nije ispunjavala svoje obaveze. Be�ali su od re�enja koje je politi�ki nepopularno, a ekonomski jedino mogu�e, da se rashodi smanje, da se pove�a poreska disciplina i da se likvidira privredni kriminal, ka�e Nin-ov sagovornik.\nU prvih �est meseci sve to mo�da ne�e izgledati te�ko jer dok sti�u donacije iz sveta, vlada Srbije mo�i �e da tro�i takav novac na rast plata zaposlenih u javnim slu�bama i pove�anje prihoda penzionera, a da ne ugro�ava Dinki�ev dinar.\nNe sme da se zale�e, upozorava Bajec, i dozvoli sebi da primanja u vanprivredi budu mnogo iznad plata u industriji, gde objektivno nema mogu�nosti za rast, i time iritira radnike. I u socijalnom i politi�kom smislu to bi mogla biti mina, jer kakvi god da su, amortizeri nezadovoljstva koje je bila izgradila stara vlast - dnevnice solidarnosti, krediti iz primarne emisije i sli�ne pod�tapalice za za�titu standarda, nestali su, upozorava Bajec. To bi novoj vlasti mogao da pomogne povratak kapitala odbeglog zbog Milo�evi�a i onog koji su Milo�evi�evi ljudi izneli, jer bi to bio izvor sve�eg novca za investicije.\nDrugi glavni konflikt koji �e se aktivirati ve� u prvih �est meseci jeste otpor radni�ke klase i njenih socijalisti�kih direktora uvo�enju stranih ili doma�ih privatnih vlasnika u preduze�a. Ti vlasnici �e nesumnjivo hteti da uvedu nova, o�trija pravila poslovanja i samim tim �e ugroziti ste�ene socijalne i ekonomske privilegije u preduze�ima. Radnici ne�e oklevati da pod parolom ho�emo samo da radimo - zapravo tra�e odr�avanje statusa kvo, ka�e Bajec.\nO toj temi samo nekoliko re�i upozorenja prof. Jovana Rankovi�a: "Bio bih ponosan da na�a zemlja za deset godina bude kao danas Ma�arska. Ali da bi Ma�arska postala to �to je, morala je mnogo toga da �rtvuje. Ako je u jednoj porodici bilo dvoje zaposlenih, jedno je moralo da bude otpu�teno".\nCela 2001. godina bi�e godina slave i no�nih mora. Na spoljnom planu, na kojem je sjajno zapo�ela, nove vlasti u prvom delu godine �eka nastavak reintegracije SRJ u me�unarodne institucije, prva velika donatorska konferencija, promocija kredita Evropske banke za obnovu i razvoj, mo�da prvi dolasci stranih investitora i davanje koncesija.\nDoma�i teren je znatno manje blistav. Od sredine 1998. godine imamo stalan pad proizvodnje, i bojim se da ni sa novim vlastima ne�emo mo�i tako brzo da o�ekujemo preokret. Mogli bismo da ka�emo da �emo biti sre�ni ako se proizvodnja vrati na\nonaj nivo koji smo imali 1998, ali to se sigurno ne�e desiti u prvih �est meseci, smatra ekonomista Stojan Stamenkovi�. Tim pre �to u ovom trenutku ni struje ni gasa nema dovoljno ni za potrebe stanovni�tva, a industrija, kako je to zajedljivo, ali ta�no primetio Vojislav �e�elj, lider radikala, bukvalno stoji.\nO�ekivanja stanovni�tva su ogromna, i nova vlast �e kako zna i ume morati da u kratkom roku obezbedi vidljiv rast �ivotnog standarda, da insistira na postavljenim kriterijumima relativne stabilnosti cena i kursa i da poka�e da je spremna da otvori nova radna mesta u svim sektorima, smatra Bajec.\nUtakmica u koju �e u�i nova srpska vlada prosto nije fudbalska pa da jedan sebi�no solira a drugi da mrljave. Ono �to treba srpskoj vladi i njenim isturenim igra�ima na saveznim pozicijama (Ko�tunica, Labus i Dinki�) jeste onaj sportski duh i moral koji su do sada u ovoj zemlji reprezentovali samo jugoslovenski ko�arka�i - bezrezervno timska igra od po�etka do kraja. U takvoj konstelaciji ima mesta za dobrog trenera, za svakoga ko ho�e da solira i, �to je najva�nije, kad tim pobe�uje, svi su zvezde.\nSrpska vlada, i ljudi koji su ve� zauzeli mesta na saveznom nivou, pripadaju manje-vi�e mladoj generaciji, neoptere�eni su jer nemaju diskutabilnu politi�ku pro�lost, nisu alavi jer su ve�inom dobro materijalno situirani, nesporno su obrazovani i svetski ljudi. Ambiciozni su jer �ele da se doka�u i da poka�u da nova srpska vlada mo�e da bude uspe�na, ka�e Bajec. Na svim klju�nim mestima sede ljudi koji su deo pobedni�ke grupacije i umesto o sukobima, treba razmi�ljati da ti ljudi zaista imaju priliku da timski rade.\n�ovi� drugi plejmejker\nDinki� kao Sa�a �or�evi�. Glavni plejmejker DOS-a, voleli ga ili osporavali, jeste u ovom trenutku guverner NBJ, a klju�ni ekonomski uspeh koalicije je upravo �vrst dinar. Svi potezi koje je do sada Dinki� odigrao su majstorski, ka�e prof. Bo�ko �ivkovi�, stru�njak za monetarnu politiku i bankarstvo. Dinki� se do sada, smatra �ivkovi� pokazao kao �ovek koji lomi igru na pozitivnu stranu, pre svega kad je odbio da prihvati neodgovaraju�eg zamenika guvernera i pokazao i DOS-u i drugom koalicionom partneru u saveznoj vladi Socijalisti�koj narodnoj partiji (SNP) da ima nameru da odbrani samostalnost NBJ.\nBo�idar �eli�, budu�i srpski ministar finansija, �ovek koji ima najsjajniju inostranu reputaciju u novoj srpskoj vladi, bi�e glavni partner i �in�i�u i Dinki�u da se srpska kasa dovede u red bez velikih lomova. �eli�, koga je DOS-u nenaklonjeni deo javnosti proglasio strancem koji se ne razume u srpske prilike, bio je �lan reformskog tima u Poljskoj gde je taj poduhvat apsolutno uspeo, u Rusiji, gde se pretvorio u svoje ruglo - kriminalizovano i korumpirano dru�tvo do daske, i u Rumuniji u kojoj su politi�ka desnica i siroma�tvo slomili reformatore.\nOno �to smo zatekli stvarno je stra�no, ka�e �eli� koji po�inje od "crne knjige" srpskih finansija sveobuhvatnog izve�taja o zapetljanim ra�unima i jo� zapetljanijim kanalima odlivanja novca starih vlasti.\nMe�u liderima DOS-a �ije se du�nosti na potpredsedni�kim mestima u srpskoj vladi znaju, jeste i Neboj�a �ovi�. Bavi�e se ekonomskim pitanjima, ali uzornu reputaciju i unutar same vlade i u me�unarodnoj zajednici upravo sti�e na sasvim druga�ijem pitanju - re�avanju krize na jugu Srbije, gde je pokazao takt, dobre organizatorske sposobnosti i ve�tinu pregovaranja. �ovi�, koji jedini me�u �lanovima vlade ima ozbiljno administrativno iskustvo, mo�i �e da igra na bilo kojoj te�koj poziciji na terenu, zvala se ona jug Srbije ili �trajk namenske industrije. Na tom spektru, pred novom vladom ve� se ispre�io problem - jedna mala firma sa 130 radnika blokirala je magistralni put ka Skoplju jer joj Vojska Jugoslavije nije isplatila dugove po osnovu ra��i��avanja ru�evina posle NATO bombardovanja. Takvih, novih i starih ra�una VJ ima sijaset, a sve namenske fabrike se kao potencijalni fitilj nezadovoljstva nalaze u srcu velikih industrijskih preduze�a koja su i sama bez posla.\nDva dubla: jedan dubl u vladi �ini�e Vuk Obradovi�, potpredsednik srpske vlade zadu�en za borbu protiv kriminala i budu�i ministar za privatizaciju (mo�da Aleksandar Vlahovi� sada�nji direktor "Dilojt tu�a" za Jugoslaviju) koji ne sme da dozvoli da se taj proces pretvori u ono �to je bio u vreme socijalista - izvor nelegalne preraspodele kapitala u d�epove bogatih pojedinaca koji su od dru�tvenih preduze�a napravili prazne lju�ture.\nKo �e biti Rebra�a\nTo mesto i mesto direktora Agencije za direktne strane investicije (verovatno �e to biti zauzeti sada�nji ministar za ekonomse odnose sa inostranstvom Goran Piti�) jesu dubl na ivici greha. U gotovo svim dosada�njim isto�noevropskim vladama upravo su ministri za privatizaciju zavr�ili kao najkorumpiraniji �lanovi vlade i doprineli slamanju reformskih koalicija i gubljenju ugleda. S druge strane, budu�i ministar i direktor Agencije mogli bi da budu ljudi prekretnice, koji �e na teren izvesti jo� jednog igra�a iznena�enja.\nOnaj ko ho�e zaista da menja strukturu privrede, mora da omogu�i rast autenti�ne privatne privrede, ka�e �ivkovi�. �in�i� se opredelio da za�titi, kako bi rekli njegovi socijalisti�ki prethodnici, nekoliko nosilaca razvoja, velikih giganata, i izrazio sumnju da bi mala i srednja preduze�a mogla da �ine temelj konkurentne privrede. Ozbiljni privatni preduzetnici, i po Bajecovom i �ivkovi�evom mi�ljenju predstavlja�e budu�e klju�ne ljude koji �e braniti nove reformske vrednosti. To je klju�na razlika izme�u ruskog i ma�arskog modela. U Rusiji su sav kapital me�u sobom raspodelili oligarsi, a Ma�arska je iznedrila autenti�ne preduzetnike i obezbedila uvoz kapitala.\nTr�i�na privreda stvara nejednakosti, i to je ono za �ta smo se opredelili ako smo odlu�ili da gradimo kapitalizam. Ali na dr�avi je da odnose tako postavi da te razlike proizlaze iz radnog doprinosa, stepena preduzetni�tva i efikasnog plasiranja kapitala, ka�e Bajec. Taj zadatak je, u stvari, strahovito i ozbiljan i te�ak jer podrazumeva da nova vlada prese�e "rentijerstvo" malog broj ljudi koji se bogatio zahvaljuju�i ekonomskim privilegijama, novih bogata�a koji su se izrodili tokom biv�e vlasti, a sada bi da ru�aju sa �in�i�em; da sase�e sirotinjski egaliratizam, negovan u poslednjih deset godina i da organizuje jaku socijalnu za�titu, ali samo za uzan sloj najugro�enijih, da je ne bi iznenadio rumunski scenario da dru�tvo, nesposobno da istrpi rastu�i jaz izme�u bogatih i siroma�nih, na svake dve godine odbacuje reformatore i grli ultradesne i leve populiste.\nGlavna spoljna ograni�enja\nIzuzev humanitarne pomo�i, koja je ugovorena i nije ni�im uslovljena, svi dalji koraci, od ubrzanog odobravanja kredita me�unarodnih finansijskih institucija, do dolaska privatnih stranih investitora, zavisi�e od toga koliko zemlja i politi�ki i ekonomski bude stabilna. Me�u klju�nim ograni�enjima za postizanje tog cilja na prvom mestu su: kriza na jugu Srbije, vi�e du�ina nego ishod pregovora o budu�im odnosima Srbije i Crne Gore, i s tim u vezi nejasne granice zemlje i nejasne nadle�nosti savezne i srpske vlade u pregovorima s investitorima; uslovljavanje dalje inostrane podr�ke reformama, te�njom saradnjom sa Ha�kim tribunalom i izru�ivanjem Slobodana Milo�evi�a.\nPostoje brzi dobri pogoci koje bi srpska vlada mogla da ostvari, koji sami po sebi nisu skupi a mogu marketin�ki dobro da se iskoriste za ja�anje podr�ke stanovni�tva reformama, smatra profesor Jurij Bajec.\n- Brza privatizacija nekoliko ve�ih preduze�a za koje postoji evidentno inostrano interesovanje. Na takvim prakti�nim dobrim primerima mogla bi da se demonstrira op�ta korist od stranih investicija za dr�avu, budu�e strane vlasnike i zaposlene.\n- Brzo ukidanje administrativnih i birokratskih prepreka razvoju privatnog preduzetni�tva. Glavna nacionalna pri�a treba da bude ja�anje ose�anja individualne odgovornosti pojedinca za sopstvenu sudbinu kao potpuna suprotnost dosada�njem mentalitetu vezivanja pojedina�nih sudbina za dr�avu i vo�u.\n- Potro�a�ki krediti za ve�-ma�ine, televizore i name�taj. Napor vlade da to ostvari je minimalan, jer treba samo da stvori institucionalni okvir, a mogu�i marketin�ki potencijal je veliki jer �e mo�i da se pohvali da je donela bolji standard stanovni�tvu. Strane firme, i firme iz biv�ih jugoslovenskih republika, pre svega iz Hrvatske i Slovenije, ima�e sopstveni interes da daju takve kredite.


Srušio se G4, školsko-borbeni avion Vojske Srbije, poginula 2 pilota\nŠkolsko-borbeni avion "super galeb G4" Vojske Srbije srušio se jutros na području sela Slatina kod Šapca, saopštilo je Ministarstvo odbrane Srbije. Dvojica pilota izgubila su život u udesu, potvrdilo je naknadno Ministarstvo.\nAvion se srušio oko 10.30 tokom izvođenja redovne letačke obuke.\n"U današnjem udesu školsko-borbenog aviona 'Super galeb G-4' stradala su dva pilota, potpukovnik Nenad Ćulibrk iz Komande RV i PVO i kapetan Dejan Pandurović iz 252. školsko-trenažne avijacijske eskadrile 204. vazduhoplovne brigade", saopštava Ministarstvo.\nU saopštenju se kaže da su se ministar odbrane Zoran Đorđević i načelnik Generalštaba VS general Ljubiša Diković uputili ka mestu nesreće.\n"Ministar odbrane je u okviru svojih nadležnosti dao nalog Inspektoratu odbrane da izvrši vanrednu inspekciju, dok je načelnik Generalštaba Vojske Srbije formirao Komisiju za utvrđivanje okolnosti nastanka vanrednog događaja, koju predvodi brigadni general Duško Žarković", sapštava Ministarstvo.\nDrugi udes G4 od 2008.\nMediji javljaju da su se ubrzo posle nesreće u selu Slatina kraj Šapca pojavile ekipe Hitne pomoći i da policija obezbeđuje teren.\nOčevici su rekli da je avion nisko preleteo preko sela Varna i da je pao u blizini pomoćnih objekata jednog domaćinstva. Povređenih na zemlji nije bilo, javlja beogradski B92.\nPortal specijalizovan za avijaciju, TangoSix, podseća da je ovo drugi udes G-4 u poslednjih nekoliko godina, a da se prvi udes dogodio 2008. kаdа je poginuo pilot Ištvаn Kаnаs.\nRV i PVO trenutno raspolaže sa 22 aviona G-4 od čega je jedan u varijanti tegljača meta N-62T, jedan prototip verzije G-4M a dva Super Galeba su razoružana. U poslednjih par godina aktivno je oko 9 aviona.


Na dan izbora u SAD glasaće se i o legalizaciji marihuane | Autonomija\nNa dan izbora u SAD glasaće se i o legalizaciji marihuane\nMedicinska upotreba marihuane već je legalna u 25 američkih država i Vašingtonu\nNa dan održavanja predsedničkih izbora u SAD 8. novembra, u devet američkih saveznih država glasaće se i o usvajanju zakona o legalizaciji marihuane za rekreativnu i medicinsku upotrebu.\nGradjani Arizone, Kalifornije, Mejna, Masačusetsa i Nevade izjasniće se na referendumu o legalizaciji rekreativne upotrebe marihuane, kao i o zakonskom regulisanju njene proizvodnje i prometa.\nU Arkanzasu, Floridi i Severnoj Dakoti, u kojima je, kao i u Vašingtonu, rekreativna upotreba marihuane već legalizovana, glasaće se o dozvoli njenog korišćenja u medicinske svrhe.\nGradjani Montane izjasniće se o ublažavanju uslova za prodaju marihuane u medicinske svrhe.\nMedicinska upotreba marihuane već je legalna u 25 američkih država i Vašingtonu.\nSAD su medju zemljama sa najvećom potrošnjom droge u svetu, a eventualnom legalizacijom marihuane bila bi okončan višedecenijski „rat protiv narkotika“, uglavnom usmeren ka Južnoj Americi.\nMarihuana je veoma popularna u SAD, gde 57 odsto stanovništva podržava legalizaciju, što je za 25 odsto više nego 2006. godine, pokazali su rezultati jedne studije „Pju riserč centra“ (Pew Research Center).\nSavezna država Kolorado prva je 2012. godine legalizovala promet marihuane za rekreativnu upotrebu, a eksperti za istraživanje tržišta ocenili su da bi eventualno izglasavanje legalizacije u pet država u utorak neizbežno dovelo do istog ishoda i u ostalim državama.\nIako je u očima federalnih vlasti prodaja i upotreba marihuane i dalje nelegalna, tržište tog narkotika u SAD ostvarilo je 2014. prihod od 4,6 milijardi dolara, od čega 92 odsto potiče od prodaje u medicinske svrhe.\nTaj prihod mogao bi 2020. godine da dostigne 20 milijardi dolara, od čega bi 53 odsto činila prodaja za rekreativu upotrebu, a udeo Kalifornije iznosio bi čak 6,4 milijarde dolara.\nDok pristalice legalizacije navode da je „došlo vreme za uvodjenje poreza od marihuane i regulaciju njene upotrebe medju odraslim osobama u Kaliforniji“ protivnici strahuju da će to povećati broj zavisnika, posebno medju mladima i maloletnicima, kao i broj saobraćajnih nesreća izazvanih pod uticajem droge.\nRazlike izmedju zakonske regulative na federalnom i državnom nivou za sada sprečavaju uključivanje velikih kompanija na tržište marihuane, a mnoge banke koje potpadaju pod federalne zakone odbijaju da otvaraju račune namenjene tim aktivnostima.\nOba predsednička kandidata, republikanac Donald Tramp i demokrata Hilari Klinton, podržala su legalizaciju marihuane u medicinske svrhe, ali ne i za rekreativnu upotrebu.


Cvijanović: Јako sam nezadovoljna radom Savjeta ministara BiH – ATV\nObjavljeno: 16:50, 16.04.2018\nŠpirić: Parlamentarna skupština BiH se polako delegitimiše\nKošarac: Zašto Savjet ministara nije uplatio obećana sredstva Srebrenici?\nZvizdić: Napredak na ekonomskom i planu evroatlantskih integracija\nPredsjednik Vlade Republike Srpske Željka Cvijanović izrazila je nezadovoljstvo radom sadašnjeg Savjeta ministara, za koji je ocijenila da je postizao vrlo “mršave” rezultate.\nCvijanovićeva je rekla da je jako nezadovoljna radom Savjeta ministara, ne samo zbog tradicionalnog pristupa u Sarajevu kojim bi najradije da “uguše sve što dolazi iz Republike Srpske, čak i da omalovaže, preskoče, obezvrijede i zaobiđu sve ono što su ustavne nadležnosti Republike Srpske”, već i zbog činjenice da predstavnici Srpske koji vrše vlast na nivou BiH ignorišu i zaobilaze ulogu institucija Srpske.\n“Nezadovoljna sam posebno onim ljudima koji dolaze iz Republike Srpske, a sjede u raznim institucijama na nivou BiH, uključujući i Savjet ministara, koji su zapravo ugušili komunikaciju sa institucijama Republike Srpske i nikada nisu shvatili važnost toga da mi donosimo određena rješenja ili zauzimamo stavove bez obzira što pripadamo različitim političkim garniturama”, rekla je Cvijanovićeva novinarima u Banjaluci.\nOna smatra da je sadašnji Savjet ministara postizao vrlo “mršave” rezultate i da je za stvari za koje je bilo potrebno oko tri mjeseca da budu završene, Savjetu ministara trebalo tri godine.\n“A da se ne govori o zloupotrebama kada je riječ o mehanizmu koordinacije, da se jedna tako važna strateška stvar koja koordinira aktivnosti svih nivoa vlasti, a to znači Republike Srpske koja raspolaže ogromnim nivoom ovlaštenja za proces evropskih integracija, donosi mimo onog što su stavovi Republike Srpske”, rekla je Cvijanovićeva.\n“Mnogo procesa je bilo otežano od strane nivoa BiH, uključujući i Savjeta ministara, mnogo aktivnosti koje smo vodili zajedno sa Svjetskom bankom, MMF-om, programa u okviru kojih smo mogli da povučemo vrlo povoljna i jeftina i super jeftina sredstava, bilo je blokirano i na dugom čekanju. Ne vidim da su napravili bilo šta da svi zajedni iskoračimo u neku organizovaniju sferu ili da poboljšamo ekonomsku situaciju”, navela je Cvijanovićeva.\n“Zadovoljna sam što je budžet Republike Srpske funkcionalan i što smo uspijeli bilježiti dobre rezultate, što su makoekonomski pokazatelji za 2016. i 2017. godinu izuzetno dobri i što je to dobra polazna osnova za budući period. Da nije dobro, ne bismo mogli da obezbijedimo ova povećanja koja obezbjeđujemo”, zaključila je Cvijanovićeva.\n09:00 Serija: Beskrajna ljubav ( ep. 42, R)\n12:00 Serija: Komšije ( ep. 18, R)\n13:00 Serija: Snaha ( ep. 66, R)\n16:00 Serija: Beskrajna ljubav ( 43 ep.)\n20:00 Dosije: Ubica taksista\n22:15 Serija: Snaha ( ep. 67)\n23:15 Serija: CSI ( sez 15, ep 11.)


NACRT ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA KRIVIČNOG ZAKONIKA CRNE GORE: Centar za građansko obrazovanje traži da se plagijat definiše i sankcioniše KZ-om\nPlagijat je neophodno sankcionisati Krivičnim zakonikom, čime bi se djelovalo represivno prema identifikovanim slučajevima, ali i trajno preventivno prema novim i potencijalnim, ocijenjeno je iz Centra za građansko obrazovanje CGO.\nCGO je ocijenio pozitivnim što je Ministarstvo pravde predložilo Nacrt zakona o izmjenama i dopunama Krivičnog zakonika Crne Gore, u procesu usaglašavanja sa pravnom tekovinom Evropske unije, ali i dokumentima Savjeta Evrope i Ujedinjenih nacija, a posebno imajući u vidu značaj napretka u ispunjavanju obaveza preuzetih u okviru poglavlja 23 – Pravosuđe i temeljna prava.\nCGO je, kako navode, iskoristio proces javne rasprave kako bi nadležnom Ministarstvu predočio svoje stavove u vezi sa tim zakonskim tekstom.\n"U tom dijelu, CGO cijeni da član 29, iz Nacrta zakona, a u dijelu "Ometanje pravde", nije pronašao adekvatan balanas između potrebe zaštite ugleda pravosuđa i slobode izražavanja kao temeljnog ljudskog prava", saopštila je Mira Popović iz CGO.\nKako dodaje, ograničavanje slobode izražavanja, koja podrazumijeva i društvenu kritiku, nije dobar pristup u pravcu jačanja pravosuđa, "koje kao nezavisno i ugledno nesumnjivo treba da bude jedan od stubova demokratskog društva, i CGO izražava nadu da se ovakva norma u konačnici neće naći u izmjenama Krivičnog zakonika".\nCGO je, navela je Popović, ukazao i na neophodnost definisanja plagijata kao krivičnog djela.\n"Plagijarizam je uzeo maha u crnogorskom društvu i već proizvodi dugoročno nesagledive štetne posljedice. Radi se o nesumnjivo teškom i bezobzirnom obliku ponašanja koje treba sankcionisati Krivičnim zakonikom, a čime bi se djelovalo represivno prema identifikovanim slučajevima, ali i trajno preventivno prema novim i potencijalnim", dodala je ona.\nCGO je, kako je saopštila, predložio normu koja pravi jasnu razliku između plagijata i drugih krivičnih djela iz oblasti povreda moralnih prava autora i interpretatora.\n"U postojećim definisanim krivičnim djelima koja su se našla u Krivičnom zakoniku štiti se samo forma (izraz) autorskog djela, ali ne i sadržaj (ideja) djela, naučna saznanja, hipoteze, učenja i teorije koje djelo sadrži", saopšteno je iz CGO.\nTom intervencijom, smatra Popović, smanjio bi se i prostor za tužilaštvo da radije staje na stranu plagijatora nego javnog interesa.\n"S obzirom da se plagijat uvijek vrši sa umišljajem morao bi kao krivično djelo biti gonjen po službenoj dužnosti u svakoj njegovoj formi. Plagijat nerijetko predstavlja sadejstvo više lica koja djeluju organizovano i sporazumno u cilju sprovođenja te nezakonite radnje, a radi ostvarenja određenih koristi, pa bi trebalo bi razmisliti i o mogućnosti da ovo krivično djelo bude u nadležnosti Specijalnog tužilaštva", naveli su iz CGO.\nU toj organizaciji se nadaju da će Ministarstvo pravde imati razumijevanja za tu predloženu dopunu.\n"Time bi se uspostavili adekvatni mehanizmi, prevenstveno prevencije a potom i efikasnog procesuiranja i sankcionisanja slučajeva plagijarizma. U širem okviru, značajno bi se unaprijedio kvalitet obrazovanja, koje je jedan od stubova razvoja svakog društva, pa i crnogorskog, a koje je u Crnoj Gori isuviše prožeto korupcijom i vezanim nezakonitim i akademski nečasnim radnjama", poručeno je iz CGO.\nIZVOR: Vebsajt CdM, 25.02.2017.


Ponos Srbije – Mihailo Mirković – KLUB MLADIH HEMIČARA SRBIJE\nBy Jelena Lazic / 16. March 2020. / Comments Off on Ponos Srbije – Mihailo Mirković\n“Hemija – to je ono od čega je priroda napravljena, fizika – to je mehanizam koji pokreće prirodu, a matematika – to je jezik kojim priroda govori i koji mi moramo razumeti kako bismo razumeli prirodu”\nPriča o Mihailu Mirkoviću\nMihailo Mirković (2001) završio je osnovnu školu “Mihailo Petrović Alas” u Beogradu i treći razred Prve beogradske gimnazije. Za hemiju postaje zainteresovan još od malih nogu, uglavnom gledajući crtaće u kojima su se pojavljivali likovi naučnika i još tada mu se dopala ideja rukovanja hemikalijama. Kada je dobio hemiju kao školski predmet u sedmom razredu, počeo je da se redovnije upoznaje sa njenim lepotama. Ogroman doprinos tome dala je njegova tadašnja nastavnica hemije, Mirjana Papić, koja je sa Mihailom radila dodatne zadatke i projekte i samim tim ostavila neizbrisiv trag koji će, kako Mihailo kaže, vremenom imati sve veći uticaj na njega i na njegovo buduće opredeljenje. Mihailo se iz hemije takmiči od samog početka njenog izučavanja i u osnovnoj školi je uvek dolazio do Republičkog takmičenja: u sedmom razredu zauzeo je drugo mesto, dok je u osmom razredu zauzeo prvo mesto u Republici. U gimnaziji nastavlja svoju tradiciju trakmičenja iz hemije; u prvoj godini osvojio je treću nagradu na Republičkom takmičenju u kategoriji ’Test i eksperimentalna vežba’. U drugom razredu gimnazije osvaja treću nagradu na Republičkom takmičenju u kategoriji ’Test i istraživački rad’. Prošle školske godine osvojio je drugu nagradu na Republičkom takmičenju u kategoriji ’Test i eksperimentalna vežba’ i prvu nagradu u kategoriji ’Test i istraživački rad’, i nakon toga uspeo je da se plasira na Internacionalnu hemijsku olimpijadu (IChO – International Chemistry Olympiad) ostvarivši treće mesto (druga nagrada) na Srpskoj hemijskoj olimpijadi. Na Internacionalnoj hemijskoj olimpijadi osvojio je bronzanu medalju.\nMihailo se još u osnovnoj školi upoznao sa rukovanjem hemijskih jedinjenjima i laboratorijskom opremom. U osnovnoj školi imao je uslove za izvođenje jednostavnijih eksperimenata, ponovo zahvaljujući izvanrednoj posvećenosti njegove nastavnice Mirjane Papić. Prva beogradska gimnazija imala je na raspolaganju laboratoriju u kojoj se Mihail za takmičenje spremao još od prvog razreda. Imati iskustvo u laboratorijskom radu je ključno za uspeh na takmičenjima i on je bio svestan velikog broja svojih kolega koji, nažalost, ovakve uslove nisu imali.\nPored hemije, Mihailo se u osnovnoj i u srednjoj školi takmičio iz matematike. Mihailo kaže da je matematiku apsolutno neophodno znati za bilo koga ko se bavi naukom, tako da se trudi da i u toj oblasti takođe bude što bolji. Iz matematike nije postigao rezultate poput onih iz hemije, mada je do sada svake godine osvojio bar po jednu nagradu na Gradskom takmičenju, a nekoliko godina je osvajao nagrade na Republičkim takmičenjima. Pored takmičenja koje organizuje Srpsko hemijsko društvo, Mihailo se takmiči i u oblasti istraživačkih radova, takođe u oblasti hemije. Sa time je počeo od kada ide u gimnaziju i tamo je osvojio brojne nagrade. Sva ova iskustva pokazala su mu koliko je hemija izuzetno široka oblast nauke. Mihailo se fokusirao na nju poslednjih pet godina svog života i, iako još uvek ne zna u kojoj tačno oblasti, spreman je da joj posveti i naredne godine svog života.\nPripreme za Međunarodnu hemijsku olimpijadu traju već pet godina, odnosno od Mihailovog prvog susreta sa hemijom. Ovo takmičenje ne spada u vrstu takmičenja za koje je potrebno pročitati knjigu ili dve. Ovo takmičenje zahteva iskustvo u radu: kako sa zadacima, tako i sa praktičnim vežbama, a takvo iskustvo se ne stiče za nekoliko meseci. Svakako su veliki doprinos tome dale organizovane pripreme za Olimpijadu koje su se realizovale u Nišu i Beogradu po nedelju dana u oba grada, nekoliko nedelja unapred u odnosu na samu Olimpijadu. Obzirom na to da gradivo potrebno za Olimpijadu značajno prevazilazi gradivo hemije za srednju školu, neophodno je koristiti literaturu za fakultet, najčešće po preporuci profesora. Pripreme za Srpsku hemijsku olimpijadu su individualne. Svako se, u zavisnosti od svojih navika za pripremu za takmičenje, sprema ponavljajući literaturu i prelazeći zadatke koji su se prethodnih godina pojavljivali na domaćoj Olimpijadi. Kada je u pitanju priprema za svetsku Olimpijadu, Srpsko hemijsko društvo svake godine organizuje dve nedelje intenzivnih priprema. Prva nedelja priprema se realizuje u Nišu, a druga u Beogradu. Za te dve nedelje budu urađeni mnogi zadaci i praktične vežbe koje su takmičarima značajno od pomoći na samoj Olimpijadi.\nOd ovogodišnjih takmičara niko ne živi u Nišu, tako da su svi takmičari bili smešteni u lepom hostelu u kojem su živeli zajedno prvih nedelju dana. Profesor Niko Radulović i njegova grupa su pokazali izuzetno gostoprimstvo i posvećenost prepremama. Dane su takmičari provodili u celodnevnom radu u veoma lepo opremljenoj laboratoriji i u izradi zadataka. Praktične pripreme u Nišu uz mentorstvo profesora Nika Radulovića su bile od izuzetnog značaja jer su takmičari imali priliku da se upoznaju sa opremom i tipom zadataka koji su se pojavili na Olimpijadi. Drugih nedelju dana u Beogradu, takmičari su proveli na Hemijskom fakultetu, svakodnevno radeći desetine zadataka sa profesorom Dušanom Sladićem, zahvaljujući čemu su razvili brzinu u radu i analizi zadataka. Pored toga, iskustvo koje je Mihailo stekao u različitim laboratorijama u Srbiji i u inostranstvu bilo je od izuzetne koristi.\nTim za Internacionalnu hemijsku olimpijadu koji je predstavljao Srbiju 2019. godine, pored Mihaila Mirkovića, koji je osvojio bronzanu medalju, činili su i Mihailo Milošević (bronzana medalja), Igor Topalović (srebrna medelja) i Aleksandra Ljubenović (pohvalnica). Prvi dani na međunarodnoj Olimpijadi protekli su u atmosferi iščekivanja i pripreme za izradu testa i praktične vežbe. Tada su takmičari čitali svoje beleške sa priprema i ponavljali neophodne principe izrade zadataka. Na dan praktičnog testa osećala se nervoza svih takmičara. Uprkos tome, takmičari su dali sve od sebe da praktičan deo takmičenja urade maksimalno koncentrisani, pre svega zbog kvaliteta urađenih zadataka, ali takođe i zbog bezbednosti u laboratoriji pri njihovoj izradi. Teorijski deo takmičenja većina takmičara vidi kao teži deo. Iako on traje pet sati, za većinu takmičara to vreme prođe brzo zato što su skoncentrisani na zadatke koje rade, a istovremeno svesni da za predviđeno vreme nije moguće uraditi sve zadatke, pa je u svakom momentu neophodno praviti planove za korišćenje preostalog vremena. Pored samih takmičenja, dani provedeni u Parizu su bili ispunjeni raznovrsnim programom koji je podrazumevao obilaženje grada, kao i mnogih institucija uglavnom vezanih za nauku. Na Mihaila je najveći utisak ostavilo obilaženje njihovih impresivnih muzeja nauke i tehnike.\nHemija je izuzetno široka oblast. Spremajući se za takmičenja Mihailo je proučavao mnoge njene oblasti i od njih se za sada najviše pronašao u organskoj hemiji i hemiji procesa u hemijskoj industriji. Mihailo se još uvek nije opredelio za fakultet na kojem će studirati. Zahvaljujući nagradama koje je osvojio na takmičenjima, dogodine će biti oslobođen izrade prijemnih ispita za fakultete na kojima se polaže hemija. Ova prednost mu omogućava da prolongira svoju odluku za budući fakultet. Studiranje u državi ili u inostranstvu, kao i sve drugo u životu, imaju svoje prednosti i svoje mane koje će Mihailo razmatrati kada za tu odluku bude vreme.\nMihailo već dve godine učestvuje na Festivalu nauke u Beogradu i jedan je od glavnih organizatora Festivala nauke u Prvoj beogradskoj gimnaziji. Mihailo se trudi da što češće posećuje tribine i manifestacije koje imaju za cilj promociju nauke jer smatra da svi (od osnovaca pa do profesora) tamo uvek možemo da vidimo nešto novo, a uz to i da se dobro zabavimo i upoznamo sa ljudima koji dele slična interesovanja.\nPoznato je da hemija nije jedan od omiljenih predmeta među učenicima, tvrdi Mihailo. On takođe smatra da neko ko se bavi hemijom mora dobro da vlada i matematikom i fizikom, ali mora i da bude svestan da je mnoge pojmove u hemiji neophodno značajno pojednostaviti kako bi se postiglo što veće razumevanje, posebno prilikom prvog kontakta učenika sa hemijom. Na ovaj način, primetio je Mihailo, koncipirana je nastava hemije u osnovnim i srednjim školama kod nas. Samo oni koji se odluče da se ozbiljnije upuste u proučavanje ove kompleksne oblasti, tako što će upisati fakultet na kom se ona proučava, moće će pre ili kasnije da postanu svesni nepreglednog prostranstva i beskrajnih mogućnosti koje ova i teorijska i praktično primenljiva nauka pruža.\nTags: inostranstvo, nauka, učenje, uspeh


Paul pokrenuo svakodnevnu dostavu namirnica – Pekar&Poslastičar\nPAUL bakery UK\nPaul pokrenuo svakodnevnu dostavu namirnica\nFrancuska zanatska pekara Paul pokrenula je službu dostave namirnica iz svoje centralne pekare u Londonu i otvorila je četiri prodavnice u ovom gradu.\nU ponudi su sveži hlebovi i peciva, ali i mleko, maslac, sveže voće i povrće, kako bi se smanjio pritisak na supermarkete i da se građanima olakša da dođu do svežih namirnica.\nProdavnice će biti otvorene svih sedam dana u sedmici, od osam ujutru do dva sata popodne, a u ponudi su i paketi namirnica za dostavu.\n“Hleb i povrće”, “Hleb i još ponešto” i “Family Top-up” paketi koštaju od 10 funti pa naviše i istog dana mogu biti dostavljeni kupcima koji se nalaze u krugu od 3 do 5 kilometara od marketa.\n– Mnogi kupci ne uspevaju da nađu slobodan termin za dostavu u supermarketima, pa smo rešili da pomognemo osmišljeni paketima sa hlebovima, mlečnim proizvodima, voćem i povrćem koje dostavljamo kupcima u lokalnoj zajednici – rekao je Mark Hamilton, CEO pekare Paul za teritoriju Velike Britanije.\nOva kompanija otvorila je i objekte u Vimbldonu, Hempstedu, Keneri Vorfu i Mejbl Arču koji su bili zatvoreni u martu zbog pandemije virusa Covid-19. U ovim objektima Paul će prodavati hlebove, tople napitke, slatke tartove, makarone i kroasane – kako za poneti, tako i putem servisa za dostavu.


UNICEF Montenegro - Media centre - Okrugli sto na temu: Izrada novog Zakona o socijalnoj i dječjoj zaštiti\nOkrugli sto na temu: Izrada novog Zakona o socijalnoj i dječjoj zaštiti\nPredstavnici resornih ministarstava, sektora socijalne zaštite i institucija za staranje o djeci, opština, civilnog sektora i međunarodnih organizacija koji su prisustvovali okruglom stolu\nPODGORICA, Crna Gora, 24. 05. 2011.god. – Više od 60 profesionalaca iz oblasti socijalne zaštite prisustvovalo je okruglom stolu na temu izrade novog zakona o socijalnoj i dječjoj zaštiti, koji je održan u petak, 20.maja 2011.godine u Podgorici.\nOkrugli sto je organizovala Vlada Crne Gore – Ministarstvo rada i socijalnog staranja i UNICEF, uz finansijsku podršku Evropske unije kroz projekat “ Reforma sistema socijalne i dječje zaštite: jačanje socijalne inkluzije”.\nCilj okruglog stola bio je da se učesnici upoznaju sa nacrtom predložene strukture zakona o socijalnoj i dječjoj zaštiti, kao i da se predstave međunarodni standardi u oblasti dječje zaštite i komparativna iskustva i finansijski aspekt izrade novog zakona.\n“Izrada novog zakona o socijalnoj i dječjoj zaštiti će zasigurno doprinijeti zaštiti najranjivijih grupacija, kao i stvaranju institucionalnog okvira i kapaciteta za dalju implementaciju procesa reforme”, rekao je Suad Numanović, ministar rada i socijalnog staranja, ističući da je izrada novog zakona o socijalnoj i dječjoj zaštiti i njegova harmonizacija sa relevantnim međunarodnim standardima jedna od glavnih aktivnosti projekta.\nMinistar Numanović je, takođe, rekao da bi novi zakonski tekst trebalo da odgovori na potrebe građana, doprinese razvoju kvalitetne socijalne i dječje zaštite, i omogući raznovrsnost i pristup servisima, naročito na lokalnom nivou.\nNela Krnić, Koordinatorka programa dječje zaštite u kancelariji UNICEF-a u Crnoj Gori\n“UNICEF vjeruje da bi novi zakon trebalo i da hoće prepoznati porodicu kao prirodnu sredinu za razvoj i dobrobit djece i da će jasno definisati institucionalni smještaj kao poslednju moguću mjeru koja će se primjenjivati jedino onda kada se ocijeni da je u najboljem interesu djeteta i to samo privremeno.”, rekla je Nela Krnić, koordinatorka Unicefovog programa dječje zaštite u Crnoj Gori. Ona je dodala da se UNICEF, takođe, nada da će “novi zakon poslužiti kao osnova za razvoj alternativa institucionalizaciji koje se zasnivaju na porodici i zajednici, sa posebnim naglaskom na razvoj srodničkog starateljstva i hraniteljstva.”\nPrepoznajući značaj izrade zakona o socijalnoj i dječjoj zaštiti na putu Crne Gore ka EU integracijama, šef operativnog sektora u Delegaciji Evropske unije u Crnoj Gori, Nikola Bertolini, naglasio je da “usklađivanje sa Acquis jeste neophodan, ali nije i dovoljan uslov za ispunjenje obaveza za članstvo u Evropskoj uniji. Crna Gora mora preuzeti sve neophodne mjere da stvori potrebnu strukturu za implementaciju, ojača svoje administrativne kapacitete do potrebnog nivoa i obezbijedi efikasno sprovođenje zakona.”\nRevizija zakona o socijalnoj i dječjoj zaštiti dio je projekta “Reforma sistema socijalne i dječje zaštite: jačanje socijalne inkluzije”, koji implementira Vlada Crne Gore: Ministarstvo rada i socijalne zaštite i Ministarstvo prosvjete i sporta uz tehničku pomoć UNICEF-a i UNDP-a i finansijsku podršku Evropske unije u iznosu od 3 miliona eura.


Uspešno završeni razgovori Severne i Južne Koreje | Autonomija\nUspešno završeni razgovori Severne i Južne Koreje\nSastanak je održan u pograničnom gradiću Panmundžomu, baš na mestu gde je sklopljeno primirje između dve Koreje, posle sukoba od 1950. do 1953. godine\nSeverna Koreja i Južna Koreja složili su se nakon prvih bilateralnih susreta posle nekoliko meseci prekida da se sledeći sastanak na nivou vlada održi u Seulu, prenela je agencija iz Seula Jonhap.\nDve strane su se složile da sastanak u Seulu bude u sredu i četvrtak a današnji maratonski sastanak koji je juče počeo, trajao je 18 sati.\nSastanak je održan u pograničnom gradiću Panmundžomu, baš na mestu gde je sklopljeno primirje između dve Koreje, posle sukoba od 1950. do 1953. godine.\nNa dnevnom redu je bilo uspostavljanje trgovinskih odnosa, uključujući industrijsku lokaciju Kesong, na pograničnom mestu. Ta industrijska lokacija, u kojoj radi 5.000 radnika, zatvorena je u aprilu posle sve većih tenzija između Seula i Pjongjanga.\nKina je inicirala pokretanje razgovora zvaničnika dve Koreje, pored dosadašnjih tenzija sa Severnom Korejom.\nKina kao retki saveznik Pjongjaga, bila je nezadovoljna zbog vojnih testiranja i kako kažu analitičari zbog „prkošenja“ lidera Severne Koreje Kima Džong Una. Peking, koji kontrolisano nadgleda ekonomiju Severne Koreje, glasao je tada u UN za dodatne sankcije Pjongjangu.


Pavićević: Pomoć mi traže i Srbi i Albanci - Grad Prijepolje\nGrad Prijepolje > Vesti > Politika > Pavićević: Pomoć mi traže i Srbi i Albanci\nPavićević: Pomoć mi traže i Srbi i Albanci\nutorak, 06. avg 2013, 09:55 – 10:32\nSrbi iz centralnog Kosova najčešće se obraćaju za pomoć nedavno postavljenom oficiru za vezu Beograda sa Prištinom Dejanu Pavićeviću. Međutim, Pavićević ističe da mu se obraćaju i Albanci sa svojim problemima. Moja vrata su otvorena svima koji imaju neki problem, poručuje Pavićević.\nOficir za vezu Beograda sa Prištinom Dejan Pavićević kaže da do sada nije imao problema u obavljanju te funkcije, i navodi da mu se za pomoć obraćaju i Srbi i Albanci.\nPavićević, koji je oficir za vezu već mesec i po, rekao je „Novostima“ da je posao oficira za vezu pionirski poduhvat jer ima dosta tehničkih problema koje treba rešiti, ali da zasad, sve funkcioniše kako je planirano.\nZa pomoć mu se, kako je rekao, uglavnom obraćaju Srbi iz centralnog Kosova sa širokim spektrom zahteva, kao i Albanci, i dodao da su njegova vrata otvorena svima koji imaju neki problem.\n„Naći ću vremena za sve ukoliko mogu nekako da im pomognem, ali i za one koji mogu i žele da pomognu meni da bolje i kvalitetnije obavljam ovu dužnost. Osim Srba, dolaze mi i Albanci sa svojim problemima koje je nekada lako rešiti, ali ima dosta stvari koje tek treba razmatrati“, naveo je Pavićević.\nNavodeći da mu se kancelarija nalazi u zgradi EU u Prištini, Pavićević je kazao da ima 24-časovno policijsko obezbeđenje i da dosad nije imao nikakih problema.\nNa pitanje ima li kontakata sa albanskim političarima, Pavićević je odgovorio da je kao oficir za vezu u Prištinu „došao da razgovaram sa svima, dakle i sa predstavnicima međunarodne zajednice, Albancima, nevladinim sektorom, a sve u cilju rešavanja konkretnih životnih problema i sprovođenja Briselskog sporazuma“.\nPavićević je naglasio da je Vlada Srbije izuzetno posvećena dijalogu i implementaciji sporazuma.\nGovoreći o lokalnim izborima na Kosovu, Pavićević je rekao da ne voli da daje prognoze, ali se „pridružuje porukama koje su (Srbi na Kosmetu) dobili iz Beograda“.


Možda će Novak teže do trofeja na Ju-Es openu bez Federera i Nadala - Izazov\nRadio-televizija Srbije\t 30. avgusta 2021. 14:45\nNovak bi mogao da postane drugi čovek u Open eri koji bi kompletirao grend slem u jednoj godini, posle Roda Lejvera, a ima šansu da dođe do 21. pehara na najznačajnijim turnirima, čime bi se osamio na večnoj listi ispred Federera i Nadala.\nSva trojica trenutno imaju po 20, a eventualnim uspehom u "velikoj jabuci" definitivno izdvojio i kao najbolji svih vremena, zbog čega mnogi smatraju da je ovo najvažniji turnir u njegovoj karijeri.\nUlog će biti ogroman, ali će za razliku od mnogih prethodnih velikih takmičenja nešto biti drugačije – na turniru ne učestvuju spomenuti Federer i Nadal.\nŠvajcarac i Španac završili su sezonu zbog zdravstvenih problema, baš kao i prošlogodišnji šampion Dominik Tim, što znači da će pred svetskim "brojem 1" biti izazov drugačije vrste.\nDelimično je Đoković navikao na tu situaciju jer, u poslednje dve godine, deluje da je on jedina konstantna, a da se izazivači smenjuju. Ono što je sigurno jasno jeste da odsustvo najvećih rivala sigurno ne znači i lakši put za srpskog igrača, već možda čak i suprotno.\nPrvo, u prethodnih osam meseci protivnici u finalima grend slemova bili su mu igrači van "velike trojke" – Danil Medvedev na Australijan openu, Stefanos Cicipas na Rolan Garosu i Mateo Beretini na Vimbldonu.\nDrugo, slabija konkurencija sa te strane ne garantuje jednostavniji put do završnice samo njemu, već bi mogao da znači i lakšu prohodnost ostalima.\nS više strana je neigranje najvećih zvezda hendikep, interesovanje će biti slabije i sam Đoković će imati drugu vrstu motivacije. Poznato je da voli da igra najveće mečeve protiv Rodžera i Rafe, oni iz njega izvlače najbolje, a imao je i mnogo uspeha u prošloj deceniji.\nNovonastala situacija će mu dobro poslužiti da pronađe neke nove načine da formu podigne na vrhunac kada za to bude potrebe, ali i otvoriti vrata drugima.\nUz spomenute Medvedeva i Cicipasa, u glavne konkurente na predstojećem Ju-Es openu treba uvrstiti i Aleksandera Zvereva, momka koji je Novaka zaustavio u polufinalu Olimpijskih igara u Tokiju, potom uzeo zlato, a sjajan mesec zaokružio titulom na mastersu u Sinsinatiju.\nNjih četvorica su željni prve grend slem titule, kao i da baš oni budu ti koji će sprečiti Đokovića u legendarnom poduhvatu. Ovoga puta, u njihovom delu žreba nema velikih imena poput Federera i Nadala, čime im se već na startu otvara takmičenje.\nNa pragu su najboljih godina za tenisere i sada ne moraju da preskaču nekog od navedene dvojice do četvrtfinala ili polufinala, što ih je ranije redovno koštalo. U eventualni finiš turnira, u kojem će, nadamo se, ponovo biti Novak, mogli bi da dođu mnogo odmorniji nego što je to bio slučaj u prošlosti.\nPrisetimo se poslednja dva seta finala sa Cicipasom u Parizu, kada je Grk bio potpuno isceđen. Ukoliko se ostvari projektovani žreb, mlade snage bi sada imale mnogo povoljniju početnu poziciju u okršaju sa Đokovićem – energetski bi bili na višem nivou i, uz iskustvo koje su sakupili, njihove šanse su u porastu.\nMalo je igrača koji mogu da mečeve odvedu u pet setova, posebno protiv onih najkvalitetnijih, umore ih ili eventualno eliminišu. Grend slemovi su posebni po tome što dugo traju i zahtevaju, pored fizičke, izuzetnu mentalnu pripremljenost – Medvedev, Cicipas i Zverev su i u tom pogledu mnogo ispred konkurencije.\nNa takmičenju neće biti ni Stana Vavrinke i Miloša Raonića, momaka koji su umeli da bljesnu i iznenade favorita, pa treba očekivate one najbolje u borbi za finale.\nVoljom žreba je odlučeno da Đoković u polufinalu ide na Zvereva, a u eventualnom finalu na pobednika meča Medvedeva i Cicipasa.\nSigurno je da nas očekuje spektakl i da će mladi igrači zagristi nikada jače kako bi srušili teniskog kralja. Na Novaku je da im se u tome odupre i pokaže zašto je najbolji teniser svih vremena.


Igor Crnadak - Blic Online\nCRNADAK REAGOVAO NA NAPAD U KNINU "Hrvatske institucije da kazne odgovorne"\nInformacije o brutalnom napadu maskiranih siledžija na nedužne ljude kod Knina i o tome da dojučerašnji ministar u Vladi Republike Hrvatske u kući drži sliku Ante Pavelića su šokantne. Velika odgovornost je na hrvatskim institucijama da kazne odgovorne!\n“ZASLUŽUJEMO ISTINU” Crnadak traži da SNSD saopšti kada se šalje ANP ili da demantuje Izetbegovića\nPotpisnici Sporazuma ni za sedam dana nisu počeli njegovo sprovođenje, ali su ga svojim javnim nastupima razjasnili, kaže ministar inostranih poslova i potpredsednik PDP Igor Crnadak.\nČini mi se da su šanse Zorana Tegeltije iz dana u dan sve manje i verovatno mu nije lako 10 meseci biti simbol nečeg propalog i promašenog. Ako definitivno propadne scenario Saveta ministara na bazi SNSD-HDZ-SDA, predsedavajući će onda verovatno biti Srbin iz Republike Srpske koji ne pripada koaliciji oko SNSD, rekao je za portal Insajder ministar inostranih poslova BiH Igor Crnadak.\nCrnadak: Bojkotom dolaska u BiH Kosovo i Albanija započeli ZAJEDNIČKU SPOLJNU POLITIKU\n"NE DOVODITI U PITANJE BUDUĆNOST REGIONA" Crnadak: Izvršiti dodatni pritisak na Prištinu da ukine takse\nMinistar inostranih poslova u Savetu ministara u tehničkom mandatu Igor Crnadak pozvao je zemlje EU, učesnice Berlinskog procesa, da izvrše dodatni pritisak na Prištinu da ukine stoodstotne carine za BiH i Srbiju, što su, kako je naveo, ništa drugo do sankcije.\nPotpredsednik PDP Igor Crnadak izjavio je danas da su nedopustiva dešavanja oko formiranja vlasti na nivou BiH i u Federaciji BiH, da to traje previše dugo i stvara političke tenzije u čitavoj zemlji.\nCrnadak u SAD: Glavna tema razgovora proces formiranja vlasti u BiH\nMinistar inostranih poslova BiH Igor Crnadak boravi u višednevnoj poseti Sjedinjenim Američkim Državama.\nCrnadak: Mišljenje i preporuke Evropske komisije za BiH su očekivani\nMinistar inostranih poslova BiH Igor Crnadak rekao je da su mišljenje i preporuke Evropske komisije očekivani.\nIZBEĆI DODATNU BLAMAŽU Crnadak: Imenovanje delegacije za Savet Evrope isključivo u nadležnosti Parlamenta BiH\nMinistar inostranih poslova BiH Igor Crnadak pozvao je rukovodstvo oba doma Parlamentarne skupštine BiH i političke stranke čiji su članovi u rukovodstvu, da postignu dogovor oko imenovanja delegacije BiH u Parlamentarnu skupštinu Saveta Evrope.\nMinistar inostranih poslova u Savetu ministara u tehničkom mandatu Igor Crnadak pozvao je rukovodstvo parlamenta BiH da postigne dogovor o delegaciji koja će predstavljati BiH u Parlamentarnoj skupštini Saveta Evrope, što je od važnosti za evropski put i BiH i Republike Srpske.\nKomitet ministara Saveta Evrope danas je doneo odluku kojom se otvara mogućnost da delegacija BiH ipak učestvuje u radu Parlamentarne skupštine Saveta Evrope ove godine.\nCrnadak sa predstavnicima Velike Britanije: BiH da nastavi proces reformi, sa naglaskom na BORBU PROTIV KORUPCIJE\nMinistar inostranih poslova BiH Igor Crnadak sastao sa komesarom za trgovinu za Evropu kraljice Ujedinjenog Kraljevstva Velike Britanije i Severne Irske Endrju Mičel.\nCrnadak: Reforme stvaraju uslove za investicioni i ekonomski napredak\nMinistar inostranih poslova u Savetu ministara u tehničkom mandatu Igor Crnadak izjavio je danas na „Sarajevo biznis forumu” da reforme koje BiH provodi na putu ka EU i regionalna saradnja daju bezbedno pravno i političko okruženje koje stvara uslove za još veći investicioni i ekonomski napredak.\n"NAPRAVILI SMO FAUL" Crnadak: Suspenzija iz Saveta Evrope predstavlja korak unazad ka evropskom putu BiH\nMinistar inostranih poslova BiH Igor Crnadak na konferenciji za novinare u Sarajevu ocenio je da suspenzija BiH iz Parlamentarne skupštine Saveta Evrope predstavlja korak nazad na evropskom putu BiH.\nPRIPREME BiH ZA ČLANSTVO U EU Potpisan Memorandum o saradnji u oblasti evropskih integracija\nMinistar inostranih poslova u Savetu ministara u tehničkom mandatu Igor Crnadak i ambasador Bugarske u BiH Avgustina Cvetkova Karabaševa potpisali su danas u Trebinju Memorandum o saradnji u oblasti evropskih integracija sa ciljem uspešne pripreme BiH za članstvo u EU.\n"NIJEDAN ROĐAK NIJE ZAPOSLEN" Crnadak: Sramotno je mene optuživati za NEPOTIZAM u Ministarstvu inostranih poslova BiH\nMinistar inostranih poslova u Savetu ministara u tehničkom mandatu Igor Crnadak izjavio je danas da su pismo Sindikalne organizacije ovog ministarstva i izjave predsednika tog sindikata Miroslava Vujčića „prepune neistina i lažnih optužbi“, zbog čega ih u potpunosti odbacuje.


Nadležna tijela vlasti u kantonima, kao i zdravstvene ustanove u kantonima, dužne su otvoriti punktove za masovnu imunizaciju na nivou općina, zatim formirati mobilne timove za imunizaciju\nPodaci Zavoda za javno zdravstvo Federacije BiH pokazuju da je sedmodnevna incidenca zaraze Covid-19 na nivou Federacije 6,9 slučajeva na 100.000 stanovnika. Iako je incidenca i dalje niska, zabilježen je blagi porast broja oboljelih i smrtnih slučajeva u odnosu na prethodnu sedmicu, a u padu je ukupan broj hospitaliziranih pacijenata.\nIz Zavoda navode da rizik i dalje predstavlja povećan broj ulazaka turista i dijaspore u zemlju tokom ljeta, te odlasci državljana BiH u druge zemlje na godišnje odmore.\nImajući u vidu epidemiološku situaciju, Krizni štab/stožer Federalnog ministarstva zdravstva danas je održao sjednicu, na kojoj je predloženo produženje epidemioloških mjera za narednih 14 dana. U novoj naredbi, koja je upućena Vladi Federacije BiH, predložene su i dodatne odredbe koje su jučer dogovorene na 11. sastanku Odbora za koordinaciju Plana vakcinacije protiv COVID-19 u Federaciji BiH, kojem su prisustvovali direktori zavoda za javno zdravstvo u Federaciji BiH, te kantonalni ministri zdravstva.\nU prijedlogu nove naredbe je navedeno da se, osim postojećih prioritetnih grupa, počne s vakcinacijom uposlenih u obrazovnom sektoru, policiji, vatrogasnim službama, socijalnoj zaštiti i medijima, te studenata fakulteta zdravstvenih usmjerenja. Nakon toga, zavodi za javno zdravstvo kantona, dužni su početi pozivanje i ostalog stanovništva na vakcinaciju, a prema raspoloživim količinama vakcina. Nadležna tijela vlasti u kantonima, kao i kantonalne zdravstvene ustanove, dužne su osigurati pomoć za komunikaciju s osobama koje imaju poteškoće sa sluhom i vidom, i to najmanje jedan dan u sedmici na mjestu provedbe vakcinacije.\nNadležna tijela vlasti u kantonima, kao i zdravstvene ustanove u kantonima, dužne su otvoriti punktove za masovnu imunizaciju na nivou općina, zatim formirati mobilne timove za imunizaciju, posebno ugroženih grupa stanovništva (osobe koje zbog zdravstvenog stanja nisu u mogućnosti doći u centre za imunizaciju, migranti, Romi i dr.), kao i stanovništva koje je udaljeno od vakcinalnih punktova. Također, nadležna tijela vlasti u kantonima, kao i zdravstvene ustanove u kantonima, dužna su vakcinaciju obavljati svih sedam dana u sedmici u razdoblju od 08:00 do 20:00, a po potrebi i duže, u skladu sa raspoloživim ljudskim i materijalno-tehničkim resursima, saopćeno je iz Kriznog štaba/stožera Federalnog ministarstva zdravstva.\nPrijedlog nove naredbe upućen je Vladi Federacije BiH koja ga je danas i usvojila.


S&P oborio rejting Fijata – Bankar.me\nS&P oborio rejting Fijata\nApril 27, 2012 AUTOMOBILIZAM, Ekonomija Leave a comment\nBonitetna agencija Standard i Purs (Standard & Poor’s) smanjila je Fijatu rejting zbog slabih poslovnih rezultata italijanskog proizvođača automobila u Evropi.\nAgencija je danas objavila da je spustila dugoročni kreditni rejting Fijata na BB- sa BB. U Srbiji Fijat ima fabriku u Kragujevcu Fijat automobili Srbija koja idućeg mjeseca treba da počne proizvodnju modela “fijat 500L”.\nAgencija za utvrđivanje kreditnog rejtinga očekuje da Fijat nastavi da trpi posljedice prevelikih kapaciteta evropske autoindustrije i posebno nedovoljne iskorišćenosti vlastitih kapaciteta.\nProizvođač kola iz Torina juče je objavio da mu je profit u prvom kvartalu više nego utrostručen, na 104 miliona evra, zahvaljujući američkom partneru Krajsleru (Chrysler), dok je u Evropi Fijat “gubio pare”.\nKrajsler je objavio skoro četvorostruki rast profita u prvom tromjesečju od 473 miliona dolara, sa 116 miliona u istom periodu 2011, što je najbolji rezultat kompanije u posljednjih 13 godina.\nOd januara do marta Krajslerove isporuke skočile su 39 procenata, zahvaljujući povećanoj prodaji modela “ram pik-ap”, sportskih terenaca “džip grand čiroki” i sedana srednje veličine “krajsler 200.”\nDirektor Fijata Serđo Markione procijenio je da evropske fabrike automobila mogu da proizvedu za oko 20 odsto više vozila nego što posustalo tržište može da apsorbuje, što nepovoljno djeluje na profit. Markione je od EU zatražio da izradi strategiju zatvaranja fabrika, kako bi se problemi ravnomjerno raspodijelili, ali je istakao da od toga ne očekuje veći uspjeh.\nPOJMOVIAutomobili Fiat Finansijski izvještaji Rejting agencije\nPrevious Milica Vukotić u Odboru direktora Montenegroberze\nSljedeći Sava Montenegro 2011. godinu završilo sa profitom


Ministar Gav: Britanija će izaći iz EU do 31. oktobra\nOktobar 20, 2019 14:09\nBregzit će se dogoditi do 31. oktobra, rekao je danas ministar u britanskoj vladi Majkl Gav, uprkos tome što su poslanici primorali premijera Borisa Džonsona da pošalje pismo EU u kojem traži odlaganje.\n"Mi ćemo napustiti EU do 31. oktobra, imamo sredstva i sposobnosti za tako nešto", kazao je Gav za Skaj njuz.\n"To pismo je poslato, jer je to zahtevao parlament, ali parlament ne može da promeni premijerovo mišljenje, ne može da promeni vladinu politiku ili rešenost", dodao je on, prenosi Rojters.\nBoris Džonson poslao je sinoć nepotpisano pismo EU tražeći odlaganje Bregzita, objavio je "Sandej tajms", navodeći da je britanski premijer poslao i drugu poruku u kojoj ističe da on ne želi produženje roka.\nDžonson je poslao tri dokumenta - fotokopiju nacrta teksta zakona prema kojem je dužan da zatraži odlaganje, propratno pismo koje je napisao službenik navodeći da je Džonson bio primoran da pošalje pismo, kao i poruku Džonsona u kojoj ističe da ne želi bilo kakvo produženje roka, prenosi Rojters.\nPrethodno je "Gardijan" objavio da je Džonson u telefonskom razgovoru sa predsednikom Evropskog saveta Donaldom Tuskom potvrdio da će sinoć poslati pismo, tražeći odlaganje Bregzita posle 31. oktobra.\nTusk i Džonson razgovarali su u 20.15 časova i tom prilikom Džonson je potvrdio da će pismo poslati za nekoliko sati.\nOčekuje se da će se Tusk konsultovati sa EU liderima kako će na to da odgovore.\n"To će možda trajati nekoliko dana", rekli su izvori britanskog lista.


izvor: agencije foto: 07.06.2019.\n„Ideja o eventualnom stvaranju balkanske unije pokazuje da je politika regate, tačnije primanje pojedinačnih zemalja u EU, u drugom planu. Pokazuje se i da je naše pristupanje EU na dugom štapu, kao i da bi se zapadni Balkan mogao tretirati kao periferija, i to ona koja ostaje izvan EU”h, ističe za „Politiku” diplomata Zoran Milivojević povodom jučerašnjeg pisanja bečkog dnevnika „Prese”. Austrijski list je naveo da je proširenje EU u krizi i da bi alternativu moglo da predstavlja eventualno stvaranje „balkanske unije”. U tekstu je pojašnjeno da bi ovo ujedinjenje predstavljalo još jedan korak na putu ovih država ka EU. Reč je, navodi se, o predlogu da se odnos EU i zapadnog Balkana iznova definiše. „U sadašnjoj situaciji EU se pravi kao da namerava da primi zemlje zapadnog Balkana, a one kao da žele da joj pristupe, po uzoru na period realnog socijalizma, kada se kao vic prepričavalo da su se komunistički planeri privrede pretvarali da plaćaju radnike, a radnici se pretvarali da rade”, piše „Prese”.\nEventualno stvaranje unije na Balkanu, dodaje Milivojević, moglo bi da pošalje poruku da EU nema više mehanizama kojima bi mogla da „sredi situaciju” u regionu i privede kraju proces pristupanja. „Ovakav potez bi još jednom ukazao na nesposobnost evropskih institucija da redovnim putem postignu mir i stabilnost. Zbog toga bi mogli da posegnu i za nekom vrstom nove, umanjene Evropske unije, koja bi samostalno regulisala situaciju i vodila ove države na evropskom putu”, navodi naš sagovornik.\nS druge strane, analitičar Branko Radun ističe da je svima odavno jasno da Balkan nije u igri za proširenje, što potvrđuju i rezultati izbora za Evropski parlament. Sada se smišlja „rezervna varijanta” koja podrazumeva da region ostane izvan EU, ali da je za nju čvrsto vezan. „Evropska unija ne želi Balkan u svom sastavu, ali ne želi ni da ga prepusti drugima. Reč je projektu Evropljana i Amerikanaca koji bi proglašenjem neke ’balkanske unije’ pokušali da spreče uticaj Rusa, Kineza, Turaka ili nekih novih igrača koji se pojavljuju na našoj sceni”, prokomentarisao je Radun. Podsetio je da je o regionalnom ujedinjenju bilo reči i prošle godine na samitu u Sofiji, kada je bilo reči o različitim regionalnim projektima koje bi finansirala EU. Izveštavanje austrijske štampe, kako kaže, ne predstavlja puko nagađanje, već se „puštaju probni baloni”.\nSituacija u kojoj se sada nalaze nekadašnje jugoslovenske republike, kako navodi austrijski „Prese”, nije nimalo zavidna – zemlje se bore s nezaposlenošću, odlivom stanovništva, ciničnom upotrebom istorije kao političkih instrumenta... Proces pristupanja, dodaje se, nije uticao na stanje na tom području koje je danas veoma opasno, kao nikada od kraja ratova. Stoga „Prese” ocenjuje da je politika širenja EU, po tom pitanju, doživela neuspeh. Navedeno je i da ovaj projekat nema nikakve veze s ponovnim uspostavljanjem „konačno neuspele” Jugoslavije.\nSada se pruža prilika za drastičnu političku odluku i EU bi mogla, nakon izbora za EP, s novim rukovodstvom da „povuče ručnu”. Navedeno je i da većina građana nije zainteresovana za prijem siromašnih i institucionalno preopterećenih članica, ali da bi odustajanje od „namere prijema” zemalja regiona bila istorijska greška. Kina, Rusija i Turska veoma brzo bi podelile region.\nPodvlači da se EU ne može ponašati po sistemu „daleko od očiju, daleko od srca”, jer se radi o problemu na samoj granici unije. „Zbog toga bi bio potreban predlog za novi odnos EU i zapadnog Balkana. I to ponudom: vi izgradite u roku od deset godina zapadnobalkansku uniju po identičnom uzoru EU – ukidanjem granica, zajedničkim tržištem sa četiri osnovne slobode, zajedničkom energetskom politikom, zajedničkom politikom u telekomunikacijama, saobraćaju, sve to zajedno s građanskim pravima”, navodi „Prese”. Takvo rešenje, kako je navedeno, moglo bi se nazvati „novim Šumanovim planom”, jer je izjava šefa francuske diplomatije Roberta Šumana iz 1950. godine aktuelna za današnje političke zadatke na zapadnom Balkanu. „Evropa se ne može jednim udarcem uspostaviti i ne predstavlja jednostavno ujedinjavanje. Nastaje kroz konkretne činjenice”, izjavio je tada Šuman, a podseća „Prese”.\nZašto je, onda, srušena Jugoslavija\nDa su zemlje zapadnog Balkana zavisne jedne od drugih i to pre svega u ekonomskom smislu, potvrđuje i diplomata Zoran Milivojević. Privrede ovih država su kompatibilne, pa bi trebalo da se traži prostor za normalizaciju političkih odnosa i rešavanje nesuglasica. „Kada sve to pogledamo ne možemo da se ne zapitamo – zašto ste onda srušili Jugoslaviju. Ta zemlja je bila ubedljivo najnaprednija u regionu i prva bi ušla u EU da nije srušena”, ocenjuje Milivojević.


Beograd | Saopštenje, 12. новембар 2021.\nNacionalna služba za zapošljavanje obaveštava javnost da će u ponedeljak, 15. novembra 2021. godine, isplatiti posebnu novčanu naknadu za mesec oktobar 2021. godine, uplatom na tekuće račune korisnika kod poslovnih banaka.\nIsplata redovne i privremene novčane naknade za oktobar datum objave: 22. новембар 2021. Nacionalna služba za zapošljavanje obaveštava javnost da će preko Poštanske štedionice isplatiti redovnu i privremenu novčanu naknadu za mesec oktobar 2021. godine.\nNSZ na Likendin poslovnoj mreži datum objave: 16. новембар 2021. Nacionalna služba za zapošljavanje obaveštava javnost i korisnike svojih usluga da je registrovala zvaničan nalog na poslovnoj mreži LinkedIn, imajući u vidu potrebu za pristupom izvorima informacija o poslovnim trendovima kompanija, kao i o slobodnim poslovima.\nKonačni izbor kandidata za Moju prvu platu do kraja meseca datum objave: 16. новембар 2021. Nacionalna služba za zapošljavanje obaveštava poslodavce iz privatnog i iz javnog sektora, koji učestvuju u programu „Moja prva plata“ da, do 30. novembra 2021. godine mogu da realizuju konačan izbor prijavljenih kandidata.\nPokrenut novi program za unapređenje zapošljivosti mladih kroz radne prakse datum objave: 16. новембар 2021. UNICEF u Srbiji, u saradnji sa Nacionalnom službom za zapošljavanje, Ministarstvom za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja i partnerima, pokreće inovativni program „Unapređenje zapošljivosti mladih kroz radne prakse“.


Obustava rada u Fabrici reznog alata u Čačku zbog neisplaćenih zarada - N1\nBiznis Autor:Beta09. feb. 202115:141 komentar\n„Ne samo što radnicima nisu isplaćene zarade za novembar i decembar, već fabrika jednom delu radnika duguje 11 plata, drugima osam i trećem delu radnika pet plata. Takođe, poslednjih 11 godina nije uplaćivan ni radni staž, zbog čega radnici koji se penzionišu dobijaju mesečno 17.000 do 18.000 dinara“, rekao je Đelić agenciji Beta.\n„Sa druge strane duguje se i fabrici. Namenska industrija, za koju deo fabrike radi, duguje nam oko 30 miliona dinara“, rekao je Đelić.\n„Na tom sastanku je predloženo da se u fabriku uvede kontrolisani stečaj, po kome bi se fabrika prekomponovala i broj radnika bio smanjen sa 462 na 250, a ostali radnici bi dobili povoljan socijalni program uz uplaćene doprinose“, rekao je Đelić.\nČačakfabrika reznog alataObustava rada


[FOTO-REPORTAŽA] 43. Državno prvenstvo u aero-reli letenju - Tango Six\nPo povratku sa najkompleksnijeg takmičarskog zadatka, marš-rute, boduje se i precizno sletenje / Foto: Aerodrom Ečka\nAleksandar Godić i Dragan Obradović iz paraćinskog aero-kliba „Naša Krila“ najbolji su ukupno plasirani piloti na 43. Državnom prvenstvu u aero-reli letenju koje je organizovano na sportskom aerodromu „Ečka“ kod Zrenjanina od strane matičnog aero-kluba „Zrenjanin“ i Vazduhoplovnog saveza Srbije.\nPored prvoplasirane posade iz Paraćina, drugo mesto u ukupnom plasmanu su osvojili piloti iz aero-kluba „Sombor“, Nenad Stanojlović i Nenad Stojanović, a treće mesto takođe paraćinska posada u sastavu Tomislav Šaletić i Nikola Naumović. Piloti iz aero-kluba „Naša Кrila“ Paraćin su osvajanjem zlatne i bronzane medalje u generalnom plasmanu dokazali svoje znanje i umeće u opštoj avijaciji, a piloti iz aero-kluba „Sombor“ pokazali da takođe pripadaju samom vrhu sportskih pilota Srbije.\nRekordan odaziv takmičara / Foto: Aerodrom Ečka\nBez auto-pilota na ruti, držanje palice kao najosnovnija letačka veština / Foto: Aerodrom Ečka\nAero-reli letenje jedno je od najzahtevnijih takmičenja rekreativnih i sportskih pilota motornih aviona. Sastoji se u nadmetanju u disciplinama izviđanja, vremenske tačnosti i reciznog sletanja na pistu u povratku koje se meri u centimetrima.\nU disciplini izviđanje prvo mesto su osvojili piloti aero-kluba „Trstenik“ Dušan Todorović i Stevan Ignjatović, drugo mesto piloti aero-kluba „Sombor“ Nenad Stanojlović i Nenad Stojanović i treće mesto piloti iz Paraćina Aleksandar Godić i Dragan Obradović. U disciplini vremenska tačnost najbolji su bili piloti kluba domaćina aero-kluba „Zrenjanin“ Teodora i Jagoš Banović, drugoplasirani piloti iz Sombora Nenad Stanojlović i Nenad Stojanović i trećeplasirani takođe zrenjaninski piloti Lazar Tanasković i Vladan Petrović.\nU disciplini preciznog sletanja najprecizniji su bili piloti aero-kluba „Valjevo“ Milivoje Petrović i Todor Narančić, drugo mesto su osvojili Aleksandar Godić i Dragan Obradović iz Paraćina i treće mesto Miloš Ilić i Srđan Šad iz aero-kluba „Zrenjanin“.\nKako su konstatovali iz Vazduhoplovnog saveza Srbije takmičenje je obeležila odlična organizacija kluba domaćina, veliki broj pilotskih posada sa 24 pilota opšte avijacije, među kojima je pored iskusnijih i poznatih lica bio i veći broj novih mladih lica. Učestvovala je i jedna mlada dama pilot dok je domaćin, aero-klub „Zrenjanin“ dao čak tri takmičarske posade koje su osvojile tri medalje po disciplinama.\nPred odlaska na „navigacioni zadatak“ takmičarske posade ucrtavaju rutu na vazduhoplovnu kartu. Prijavili su brzinu koju će držati iz čega se izvodi vreme u koje moraju biti na određenim prekretnim orijentirima. Na liniji rute (koja se beleži GPS-om pa se kažnjava i lateralno odstupanje) nalaze se objekti ili reljef koji moraju prepoznati i identifikovati / Foto: Aerodrom Ečka\nJedan pilot leti i pazi na put/brzina/vreme dok je drugi „navigator“ koji prati unapred ucrtanu rutu, drži fotografije objekata koji se moraju prepoznati i gleda kroz prozor ne bi li ih našao / Foto: Aerodrom Ečka\n– Ovo je jasan pokazatelj da za mladost nema prepreke i organizaciono i takmičarski. Ovo takmičenje svakako je bilo još jedan „vetar u leđa“ svim mladim pilotima da krenu stopama svojih vršnjaka, istovremeno vođeni primerom, rezultatima i delima starijih i iskusnih kolega. – kazali su iz Vazduhoplovnog saveza Srbije.


NovaEnergija.net » Španija postiže veliki uspeh u borbi protiv piraterije Španija postiže veliki uspeh u borbi protiv piraterije – NovaEnergija.net\nŠpanska vlada je u svojoj nedavnoj izjavi poručila da postiže veoma dobre rezultate u dobri protiv tradicionalno prisutne piraterije, a uprkos velikoj ekonomskoj krizi koja sprečava mnogo ljudi da se upuštaju u investicije bilo kog tipa, pa i u legalnu kupovinu bilo čega što se može “skinuti” sa interneta. U tom smislu je zatvoreno mnogo sajtova koji su radili sa španske teritorije.\nNaime, u poslednje tri godine implementirali su značajne izmene u svoje zakone, a 1. januara ove godine donete su najznačajnije promene uvođenjem novog zakonodavstva čiji je cilj gašenje piratskih sajtova. Prema podacima Ministarstva, više od 95 posto žalbi je rešeno pozitivno.\nOd ukupno 252 sajta kojima je naređeno da uklone sadržaj koji krši autorska prava, njih 247 su reagovali pozitivno na zahtev. Prošlog decembra posle žalbe koju su podneli 20th Century Fox, Warner Bros, Disney, Universal, Paramount i Sony, policija je pretresla dva vodeća sajta za strimovanje i uhapsila dvojicu muškaraca.\nŠpanija postiže veliki uspeh u borbi protiv piraterije was last modified: July 31st, 2015 by Žikica Milošević\nŠta treba da znate pre preuzimanja Windowsa 10?


Marko Đurić navodi da je Srbija država i Albanaca sa Kosova i Metohije i da je zato potrebno međusobno poštovanje i uvažavanje.\n"Takođe, spremni smo da garantujemo brojna ljudska prava, uključujući pravo na upotrebu jezika i pisma za žitelje albanske narodnosti u našoj južnoj pokrajini, obrazovanje na maternjem jeziku i mnogo šta drugo. Srbija je država i Albanaca sa Kosova i Metohije i potrebno nam je međusobno poštovanje i uvažavanje", istakao je Đurić, saopštila je Kancelarija za KiM.\n"Dve godine Haradinaj gazi sve sporazume i dogovore i čini apsolutno sve da sruši dijalog Beograda i Prištine. I to čini pred očima celog sveta", istakao je direktor Kancelarije za KiM u saopštenju.\nDodaje da danas Priština veoma loše glumi želju za sporazumom, plasirajući ideje koje su van kontakta sa stvarnošću u Srbiji, čiji je Kosovo i Metohija sastavni deo.\n29.03.2020 Ranjeni policajac iz Vrbovca van životne opasnosti (167)


Bokan: Šampion ABA lige sigurno igra Evroligu – Reprezentacija.me\nBokan: Šampion ABA lige sigurno igra Evroligu\nŠampion ABA lige i naredne sezone će sigurno igrati Evroligu.\nTo je predsjedniku KK Budućnosti Voli, Draganu Bokanu, u razgovoru potvrdio prvi čovjek Evrolige Đordi Bartomeu.\n“Želim da obavijestim sve ljubitelje KK Budućnost Voli i naše vjerne navijače da sam danas razgovarao na više tema sa Žordi Bartomeuom, prvim čovjekom Eurolige. Na osnovu razgovora, ovom prilikom vas obavještavam da mi je Bartomeu dao informacije koje nisu samo njegovo lično mišljenje, nego predstavljaju i odluke sa skupštine Eurolige – da je šampion ABA lige siguran učesnik Eurolige.\nNa nama je da se isključivo skoncetrišemo na igru i da ponovimo istorijski uspjeh osvajanja ABA lige u sezoni 2017/18. Sve dezinformacije na ovu temu su klasične špekulacije ljudi koji su protivnici ABA lige, jer je moje pitanje bilo direktno i jasno kao i odgovor koji nije ostavio mjesta sumnji” poručio je Bokan, a prenosi zvanični sajt podgoričkog kluba.\nTags: aba ligabuducnost evroligadragan bokan jordi bertomeu


Kako orasi doprinose boljem kardiovaskularnom zdravlju – Haber.ba\nNedavno istraživanje američkih naučnika pokazalo je da orasi mogu da smanje rizik od kardiovaskularnih oboljenja.\nOrasi, naime, predstavljaju dobar izvor alfa-linoleinske kiseline, omega-3 masne kiseline koja pomaže u regulaciju povišenog krvnog pritiska. Trideset grama oraha sadrži čak 2.5 g ove omega-3, dok preporučena dnevna doza za muškarce iznosi 1.6 g, a za žene 1.1 g alfa-linoleinske kiseline, piše “Doktor“.\nJedno drugo istraživanje ukazalo je na povoljan efekat oraha na nivo lipida u krvi. Kod učesnika u istraživanju koji su jeli 43 grama oraha dnevno tokom 8 sedmica došlo je do smanjenja nivoa ukupnog holesterola, LDL holesterola i triglicerida za po 5%. Povišen nivo lipida u krvi je inače ozbiljan faktor rizika za pojavu kardiovaskularnih bolesti.\nOsim visokog sadržaja alfa-linoleinske kiseline, za povoljno, kardioprotektivno dejstvo oraha zaslužni su i drugi sastojci kao što su polifenoli, fitosteroli, vitamin E, ali i dijetetska vlakna.\nTeme:orasi, srce, zdravlje


Početna Vijesti BiH Odobrena izgradnja crkve iznad Potočara\nNadležno ministarstvo Vlade Republike Srpske izdalo je rješenje kojim se u cijelosti poništava ranija odluka Odjeljenja za urbanizam Općine Srebrenica i daje odobrenje za nastavak gradnje.\nOko dvije stotine mještana Mjesne zajednice Dugo Polje i okolnih sela potpisalo je u nedjelju tužbu protiv Opštine Srebrenica, čiji su službenici, kako tvrde mještani, osporavali gradnju pravoslavnog hrama, prenosi Al Jazeera.\n“Nakon tri godine borbe s lokalnom administracijom u Općini Srebrenica i protivzakonitog osporavanja izgradnje ovog hrama, mi smo dobili rješenje od Ministarstva za urbanizam RS u kome stoji da smo ispunili sve uslove da dobijemo to rješenje za izgradnju crkve”, rekao je Srđan Rankić, predsjednik građevinskog odbora za gradnju crkve.\n“Uvijek naglašavamo da mi nismo protiv crkve, nego smo protiv lokacije na kojoj se ona nalazi. Ta crkva je bliže našim nišanima i našim šehidima, nego korisnicima koji bi se tu sutra trebali moliti Bogu”, kazala je za Al Jazeeru ranije ovog mjeseca Šahida Abdurahmanović iz Udruženja Pokret majke enklava Srebrenica i Žepa.\nPrethodni članakSDA: Nećemo učestvovati u novoj Vladi RS-a\nSljedeći članakKo je naredio, a ko prikrio ubistvo Bukvarevića i Živčića u Kalesiji 1992. godine?


TITANIK NAREĐUJE SRBIJI I VUČIĆU: Marate da raskinete sve veze sa Rusijom i "Evroazijskom ekonomskom unijom" | WebTribune\nHome SPEKTAR TITANIK NAREĐUJE SRBIJI I VUČIĆU: Marate da raskinete sve veze sa Rusijom i “Evroazijskom ekonomskom unijom”\nSrbija će morati da raskine svoj novi sporazum o slobodnoj trgovini sa ruskom evroazijskom ekonomskom unijom kada se pridruži Evropskoj uniji – saopštila je Evropska komisija, piše “EU Observer”.\nSporazum o slobodnoj trgovini između Srbije i Rusije postoji od 2000. godine. Razumeli smo da će se ovaj sporazum proširiti i na Evroazijsku uniju – izjavio je u utorak portparol za Evropsku uniju, piše „EU Observer“.\n– Srbija može da sklapa sporazume sa drugim državama ili organizacijama pre pristupanja Evropskoj uniji – kazao je portparol.\n– Savez bi dao novi kvalitet budućoj saradnji Srbije i Evroazijskog bloka – rekao je Harčenko nakon sastanka sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem – navodi se u tekstu.\n„EU Observer“ navodi da iz srpske ambasade pri EU nisu dobili nikakav komentar.\n– Tekst sporazuma o slobodnoj trgovini trebalo bi da sadrži izlaznu klauzulu, koja garantuje da Srbija može da povuče sporazum do datuma svog konačnog pristupanja EU – izjavio je Dejvid Mekalister, predsedavajući Odbora Evropskog parlamenta za spoljne poslove za EU Observer.\nMekalister se sastao sa Vučićem u Beogradu istog dana kada je predsednik Srbije razgovarao sa ruskim ambasadorom – navodi se dalje u tekstu, ali Vučić i Mekalister nisu razgovarali o Evroazijskom savezu, iako je, navodi se, Vučić u razgovoru potvrdio svoju podršku evropskom putu Srbije.\n– Srbija je pregovore o pristupanju EU započela pre pet godina, a cilj joj je da se pridruži do 2025. godine. Međutim, njene istorijske i kulturne veze sa Rusijom sežu vekovima unazad – navodi se u istom tekstu.\nZa razliku od većine ostalih, Srbija ne želi da se pridruži NATO-u, kupuje rusko naoružanje i bojkotuje odluke spoljne politike EU, uključujući evropske sankcije Rusiji, piše ovaj sajt.\nRusija je 2015. godine stvorila EEU za sprečavanje širenja Evropske unije, a tu ukljuje Jermeniju, Belorusiju, Kazahstan i Kirgistan, navodi „EU Observer“ i dodaje da ruska propaganda usred nadmetanja za uticaj u nekadašnjem regionu „gvozdene zaveste“ stvorila mit o tvrđavi pravoslavnih vrednosti.\nOn tada nije rekao, piše „EU Observer“, da Srbija već ima sporazume o slobodnoj trgovini sa Belorusijom i Kazahstanom, koje će morati da raskine, što ovaj gest čini još simptomatičnijim.\n– EU je liberalno tržište sa 513 mililiona ljudi, vredno 16,9 milijardi evra. Evropska unija ostaje najvažniji trgovinski partner za Srbiju, čime pokriva 63 odsto procenata trgovinske razmene, sa veoma dinamičnim rastom. Trgovinska razmena sa Rusijom čini manje od 10 procenata sveukupne srpske trgovinske razmene – izjavio je portparol Evropske unije u utorak.\nMeđutim, broj Srba koji žele da se pridruže Evropskoj uniji je samo 53 odsto, uprkos ekonomskom blagostanju, pokazala je anketa Ministarstva za evropsku integraciju u julu – zaključuje „EU Observer“.


Mart 25, 2020 9:38\nKosovska skupština održaće danas vanrednu sednicu o izglasavanju nepoverenja vladi Aljbina Kurtija, manje do dva meseca od njenog formiranja. Demokratski savez Kosova podneo je zahtev za obaranje vlade u kojoj ima polovinu minitarstava. Rasprava o obaranju vlade vodi se u vreme vanrednih mera protiv širenja koronavirusa na Kosovu.\nNije prvi put od jednostranog proglašenja nezavisnosti da albanske stranke ispoljavaju neslaganje koje prerasta u politički sukob, ali je apsurdno da to čine u trenutku kada se svi u svetu ujedinjuju kako bi se izborili sa širenjem korona virusa. Na Kosovu su do sada inficirane 63 osobe.\nSedmi dan protesta na severu KiM 73


Eskobar ove nedelje u Briselu\nZamenik pomoćnika američkog državnog sekretara za evropska i evroazijska pitanja Gabrijel Eskobar doputovaće u Brisel tokom ove nedelje, kako bi sa evropskim partnerima razmotrio trenutnu situaciju na severu Kosova, potvrđeno je za Radio Slobodna Evropa (RSE).\n„SAD nastavljaju da podržavaju blisku regionalnu saradnju kako bi bile uklonjene sve prepreke slobodnom kretanju, trgovini i ulaganjima koje su od koristi svim gradjanima Zapadnog Balkana“, dodao je portparol Stejt departmenta.\nTenzije u odnosima Beograda i Prištine su povećane od prošlog ponedeljka, kada su na prelaze Jarinje i Brnjak na severu Kosova došle specijalne snage kosovske policije radi sprovođenja odluke Prištine o oduzimanju i zameni srpskih registarskih tablica. Brojni Srbi sa severa Kosova od tada blokiraju puteve ka Jarinju i Brnjaku, koje je moguće preći jedino pešice.\n01.12.2021 Završen „Grafest“. Prva nagrada reditelju Rastku Šejiću (215)\n01.12.2021 Pitanje imovine na Kosovu, problem koji se ne rešava (212)\n02.12.2021 Prošao novembar, a obećanje Srpske liste o napuštanju institucija ostalo neispunjeno (162)


Neće on niđe - Parižani osigurali Italijana! - Sportske.net\nOmaleni veznjak produžuje mandat u francuskom klubu.\nMurinjo otkrio zbog čega ne gleda Junajted, nagovestio budući klub?Liga 1 - Sent Etjen nije izdržao, Mbape pogodio za 20. trijumf "Svetaca"Parižani pred realizacijom još jednog velikog posla!Ma kakav FFP, Parižani se izvukli, a tek će sada kupovati!Tuhel izbegao suspenziju, dvostruki aršini?\nMarko Verati jedan od simbola PSŽ-a!\nDvadesetšestogodišnji Italijan je na "Parku prinčeva" još od 2012. godine kada je otkupljen od Peskare za petnaestak miliona evra.\nIako je poznat kao igrač koji ima problema sa povredama, ali i temperamentom čenici PSŽ su se odlučili da produže saradnju.\nPo pisanjima francuskih medija Verati će produžiti ugovor do 2024. godine, stari mu je isticao 2021. godine i zarađivaće okruglo 10 miliona evra po sezoni.\nItalijan je ove sezone odigrao 23 utakmice za šampiona Francuske, po isteku novog ugovora će imati 31 godinu tako da je ovim potezom možda i "zalupio vrata" ostalim klubovima koji su se nadali njegovom potpisu u budućnosti.


Prekinuta hitna sjednica Skupštine KS, neizvjesno imenovanje novih ministara?\nNaslovnica VIJESTI BiH Prekinuta hitna sjednica Skupštine KS, neizvjesno imenovanje novih ministara?\nHitna sjednica Skupštine Kantona Sarajevo (KS) na kojoj su trebali biti razriješeni ministri u Vladi KS, ministar zdravstva Rusmir Mesihović i ministrica za rad, socijalnu politiku, raseljena lica i izbjeglice Jasna Agić je prekinuta.\nTo je zatražio zastupnik Saveza za bolju budućnost Zvonko Marić, koji je kao razlog naveo ‘neslaganje u procedurama’, nakon što su zastupnici Stranke demokratske akcije Mahir Dević i Naroda i Pravde Elmedin Konaković više od sat vremena raspravljali o ulozi Komisije za izbor, imenovanje i administrativna pitanja te skupštine.\nZastupnici su trebali glasati i o Prijedlogu odluke o potvrđivanju imenovanja novih ministrica u Vladi KS, i to Anele Mešić za ministricu za rad, socijalnu politiku, raseljena lica i izbjeglice te Draženke Malićbegović za ministricu zdravstva, ali je Marić naveo da svi zastupnici nisu ni dobili ekspoze predloženih ministrica.\nPočela je redovna sjednica Skupštine KS na kojoj će zastupnici razmatrati Informaciju Ministarstva zdravstva, Kriznog štaba i Civilne zaštite o poduzetim mjerama sa prijedlogom mjera za suzbijanje širenja pandemije koronavirusa.\nPrethodni članakPred mečeve Lige nacija: UEFA traži ukidanje obaveznog karantina za reprezentativce\nSljedeći članakSarajevski imam koji se Bogu zahvalio na virusu: “Moj prijatelj ima koronu, sinoć su mu amputirali jednu nogu”


Sami na izbore u Kotoru\nsveznalica on Thu Jul 24, 2008 3:36 am\nČLANOVI NAJVIŠEG TIJELA SDP-a NIJESU SE DETALjNIJE BAVILI KRIZOM U KOALICIJI U PODGORICI\nSocijaldemokratska partija najvjerovatnije će nastupiti samostalno na lokalnim izborima u Kotoru na jesen, a članovi Glavnog odbora stranke juče nijesu detaljnije raspravljali o krizi u vladajućoj koaliciji u Podgorici, jer se ubrzo očekuje nova reorganizacija podgoričkog SDP-a, saznaje "Dan".\nSjednici u zgradi Vlade prisustvovalo je kompletno rukovodstvo odbora SDP-a iz Podgorice, ali sukob predsjednika Skupštine grada Đorđa Suhiha i gradonačelnika Miomira Mugoše (DPS), pri tom nije detaljnije analiziran. Lider SDP-a Ranko Krivokapić ranije je izjavio da odnos u koaliciji koja trenutno vlada Podgoricom, ipak, treba ostaviti lokalnim rukovodstvima, bez miješanja partijskih vrhova.\nSDP će u Podgorici biti podijeljen na lijevu i desnu obalu Morače, Tuzi i Golubovce, a novi unutarpartijski izbori se očekuju u narednih 20-ak dana. Naš sagovornik iz SDP-a kaže da se onda može očekivati i definisaniji stav o narušenim vezama sa DPS-om u Podgorici.\nOdluka o nastupu na izborima u Kotoru takođe nije definitivna, jer je sada potrebno mišljenje lokalnog odbora u tom gradu, ali raspoloženje nakon sjednice GO je da se krene samostalno.\nManja članica vladajuće koalicije nije ostvarila zapaženiji rezultat na izborima u Tivtu i Herceg Novom, koji su održani paralelno sa izborima za šefa države, 6. aprila.\n- Inicijativa za izmještanje sjedišta Skupštine na Cetinje dobila je podršku, to je takođe i predlog odbora SDP-a na Cetinju i vidjećemo kakav će biti epilog - kaže naš sagovornik iz vrha stranke.\nPosljednjih nedjelja, osim odnosa Suhih-Mugoša, i pitanje izmještanja Skupštine opterećivalo je veze u vladajućoj koaliciji, jer se DPS protivi da sjedište parlamenta bude bilo gdje osim u Podgorici. SDP je dala amandman na zakon o prestonici kojim se traži da sjedište najvišeg zakonodavnog tijela bude na Cetinju.\nUvodni dio sjednice GO je bio otvoren za novinare i iskorišćen je za videoprezentaciju projekta izgradnje autoputa Bar-Boljari, koju je uradio ministar saobraćaja i telekomunikacija Andrija Lompar. On je ponovio iznos koji će biti izdvojen za izgradnju, navodeći da se tokom naredne godine mogu očekivati i prvi metri autoputa koji će spojiti primorje sa sjeverom Crne Gore.\n- Očekujemo da će izgradnja kompletne trase trajati od sedam do devet godina. Odabrana je opcija javno-privatnog partnerstva, jer sada nema nikog ko bi dao dvije milijarde eura kredita Crnoj Gori, a i da je to moguće tim bi nestala bilo kakva mogućnost za sva druga kreditna zaduženja, vodovode, puteve ili turističke projekte - rekao je Lompar u uvodnom dijelu, ocjenjujući da je izgradnja autoputa od izuzetnog državnog značaja.


Saopštenje za javnost povodom grubog kršenje prava zaposlenih trudnica i porodilja\nBeograd, 01. Februar 2011. PR Objave: Saopštenje -\nUdruženje RODITELJ upozorava sve nadležne institucije na sve češće narušavanje prava zaposlenih trudnica i majki. Ovo se prvenstveno odnosi na diskriminaciju preduzetnica u odnosu na ostale porodilje.\nUdruženje RODITELJ upozorava sve nadležne institucije na sve češće narušavanje prava zaposlenih trudnica i majki.\nOvo se prvenstveno odnosi na diskriminaciju preduzetnica u odnosu na ostale porodilje. Slobodnim tumačenjem zakonskih odredbi od strane Poreske uprave i Ministarstva rada i socijalne politike od preduzetnica se zahteva dodatno plaćanje doprinosa za obavezno socijalno osiguranje i za period porodiljskog i odsustva radi nege deteta, iako, po Zakonu o finansijskoj podršci porodicama sa decom, imaju pravu na naknadu ovih doprinosa, kao i ostale porodilje u Srbiji.\nUdruženje RODITELJ zahteva od svih institucija koje su uključene u proces tumačenja i primene propisa koje se odnose na porodilje da što pre preduzmu odgovarajuće mere kako bi Poreska uprava prekinula izdavanje rešenja o zaduženju obračunatom na ovaj način i tako zaustavila očiglednu diskriminaciju preduzetnica.\nUdruženju RODITELJ se poslednjih meseci skoro svakodnevno javljaju i trudnice i porodilje kojima poslodavci ne uplaćuju naknadu zarade tokom trudničkog bolovanja, porodiljskog i odustva za negu deteta. Iako su po Zakonu o finasijskoj podršci porodici sa decom poslodavci obavezni da porodiljama naknade isplaćuju istovremeno kada i zarade ostalim zaposlenima, a iznos naknade sa pripadajućim porezima i doprinosima poslodavcima je refundiran od strane države, u praksi je sve češći slučaj da se porodilje diskriminišu i čekaju svoju naknadu do trenutka prispeća sredstava na račun poslodavca, a nekada ne dobiju ni to. Veliki broj poslodavaca ne dostavlja ažurirane podatke nadležnim službama o ženama koje koriste trudničko bolovanje i porodiljsko odsustvo pa su žene primorane da po nekoliko meseci čekaju isplatu naknade na koju imaju zakonsko pravo i koja im tokom tog perioda predstavlja jedini izvor prihoda. Ovome se na put teško staje jer Inspektorat za rad ne proverava "po automatizmu" isplate ovih naknada, već reaguje samo po prijavama.\nDa bi se stalo na put ovoj sve raširenijoj praksi, Udruženje RODITELJ predlaže Ministarstvu zdravlja i Ministarstvu rada i socijalne politike da se problem ažurnih isplata naknada reši izmenama propisa o zdravstvenom osiguranju i finansijkoj podršci porodicama sa decom tako što bi se naknade trudnicama i porodiljama isplaćivala na njihove posebne račune, nezavisno od poslodavca.\nU uslovima kada se grubo krše prava trudnica i porodilja i dovodi u pitanje finansijski opstanak porodica koje dobijaju prinovu, kada se Strategija za podsticaj rađanja ne primenjuje, teško je očekivati od porodica u Srbiji da se odluče i za rađanje prvog deteta. Ako državni organi nisu u stanju da stimulišu rađanje, onda je potrebno da barem garantuju svim trudnicama i porodiljama isplatu naknada na koje su se sami obavezali.\nroditelj, zaposlene trudnice, diskriminacija\nRoditelj info centar - prve godine su najvažnije\nUdruženje RODITELJ Vas poziva na tribinu povodom predstavljanja novog ciklusa edukativnih radionica... Više...\nTrening Kako do posla nakon pete decenije\nTrening Kako do posla nakon pete decenije?, koji organizuje Fondacija Centar za demokratiju, u saradnji... Više...\nq: 19 - t: 0.05018 sec


Bez koordinacije odgovornih institucija rano upozoravanje može zatajiti – Fokus.ba\nBez koordinacije odgovornih institucija rano upozoravanje može zatajiti\nNedera je podsjetila, ranije ovog mjeseca u Sarajevu, da se kroz implementaciju projekta Vrbas pokazalo da se samo aktivnim sudjelovanjem svih relevantnih institucija mogu značajno smanjiti katastrofalni efekti klimatskih promjena\nRezidentna predstavnica UNDP-a u BiH Steliane Nedera naglasila je da su u Razvojnom programu Ujedinjenih nacija (UNDP), svjesni katastrofalnih posljedica poplava iz 2014. godine, realizirali nekoliko projekata čiji je cilj smanjiti rizik od poplava i drugih prirodnih katastrofa uzrokovanih klimatskim promjenama.\n– Nažalost, poplave i dalje predstavljaju prijetnju za oko milion građana širom Bosne i Hercegovine. Da bismo nastavili s rješavanjem tog problema, UNDP u suradnji s bh. vlastima i institucijama, priprema novi projekt s ciljem smanjenja opasnosti i rizika od poplava na slivovima rijeka Une, Sane, Vrbasa, Bosne, Ukrine, Neretve i Trebišnjice – kazala je.\nU okviru projekta ‘Integrisanja klimatskih promjena u smanjenje rizika od poplava u slivu rijeke Vrbas’ UNDP ranije je pomogao realizaciju Protokola za obavještavanje institucija o mogućnosti pojave poplava za rijeke Vrbas, Unu i Sanu.\nPodržao je i lokalne vlasti u uspostavljanju sistema za prognoziranje i rano upozoravanje na poplave, kao važnog alata upravljanja poplavnim rizikom čiji je cilj pravovremena reakcija na nadolazeći poplavni događaj.\nRadi se o tehnički naprednom sistemu koji će prognozirati vodostaj i plavne linije nekoliko dana unaprijed. To u konačnici znači smanjenje ekonomskih gubitaka i štete za više od 200.000 stanovnika, pogođenih poplavom u slivu rijeke Vrbas.\nSistem prognoziranja poplava razvijen za sliv Vrbasa odsad je povezan sa sistemima prognoziranja za Unu i Sanu. To zajedno predstavlja osnovu za daljnje širenje servisa prognoziranja poplava na ostale slivove u Bosni i Hercegovini.\nNedera je podsjetila, ranije ovog mjeseca u Sarajevu, da se kroz implementaciju projekta Vrbas pokazalo da se samo aktivnim sudjelovanjem svih relevantnih institucija mogu značajno smanjiti katastrofalni efekti klimatskih promjena i osigurati sigurnija budućnost građana BiH.\nSistem ranog upozoravanja na poplave u slivu Vrbasa, razvijen u okviru UNDP projekta, doprinijet će smanjenju poplavnog rizika, boljoj pripremi i pravovremenoj reakciji na poplave za više od 200.000 stanovnika sliva Vrbasa. Za razvoj tog sistema Globalni fond za zaštitu okoliša izdvojio je (putem UNDP-a) oko 400.000 KM, a entitetske agencije za vode osigurale su 200.000 KM.\nIz UNDP-a apeliraju na odgovornost svih institucija u procesu obavještavanja o prognozama poplava i naglašavaju da sistem ranog upozoravanja može zatajiti ako sve odgovorne institucije ne koordiniraju aktivnosti i ne reagiraju na vrijeme.\n– Jasni protokoli i regulative poboljšavaju uspješnost komunikacije upozorenja i distribucije informacija o riziku od poplave. Samo uz stalna poboljšanja i nadogradnju, Sistem za prognozu poplava imat će potpuni efekt – poručila je Nedera.\nProtokol za obavještavanje o prognozi poplava za rijeke Vrbas, Unu i Sanu ranije ovog mjeseca potpisali su predstavnici Agencije za vodno područje rijeke Save, JU ‘Vode Srpske’, Hidrometeorološkog zavoda RS i Hidrometeorološkog zavoda FBiH.\nbarikada jača od države\nDivlji zapad u centru Sarajeva: “Izađite uhljebi!”\nNa teritoriju Općine Centar i Kantona Sarajevo posljednjih dana svjedočimo nečemu što liči na dvilji zapad.\nŠeranić: Situacija s koronom se stabilizuje, ali je i dalje nepovoljna\nDirektorica USAID-a: BiH i dalje prijeti otkazivanje pomoći


Pozivaju i Nikšićane da daju krv – Mladi Nikšića\nPozivaju i Nikšićane da daju krv\nU petak 18.12.2015, održaće se treća po redu zajednička akcija dobrovoljnog davanja krvi u organizaciji Alternativnog udruženja planinara “Ćutuk” i Tekvondo kluba Danilovgrad. Akcija će biti organizovana u prostorijama Doma zdravlja u Danilovgradu od 8h. Za sve učesnike će biti obezbijeđene potrebne namirnice (sendviči, sokovi, jogurt, kolači…).\nPrethodne dvije humanitarne aktivnosti davanja krvi, koje smo zajednički organizovali u martu i avgustu mjesecu su ispunile naša očekivanja u pogledu odziva građana Danilovgrada koji su pokazali svoju humanost i altruizam na djelu. Davanje krvi predstavlja jedan izuzetan etički gest, kojim se ne samo pomaže ljudima koji se nalaze u stanju narušenog zdravlja i potrebe za liječenjem, već se na pravi način razvija i jača građanska solidarnost i društvena empatija.\nPovodom toga pozivamo sve zainteresovane ljude dobre volje, građane, NVO organizacije, sportske kolektive…, i to ne samo iz Danilovgrada, nego i iz drugih gradova u Crnoj Gori, da nam se priključe da i po treći put uspješno realizujemo ovu humanitarnu aktivnost.\nBrnović nije više selektor reprezentacije


Svest o bezbednom ponašanju u saobraćaju i dalje na niskom nivou | Biznis i Finansije\n/ Vesti / Svest o bezbednom ponašanju u saobraćaju i dalje na niskom nivou\nSvest o bezbednom ponašanju u saobraćaju i dalje na niskom nivou\nNeprilagođena brzina, nevezivanje pojasa i nepropisan način prevoza dece samo su neki od problema, prema podacima iz Izveštaja republičke Agencije za bezbednost saobraćaja.\nPrema podacima iz najnovijeg Izveštaja republičke Agencije za bezbednost saobraćaja, prošle godine se na teritoriji Republike Srbije dogodila 34.171 saobraćajna nezgoda od kojih je 13.654 sa nastradalim licima. U saobraćajnim nezgodama gotovo polovinu smrtno nastradalih čine vozači motornih vozila (43%). Najzastupljeniji uzrok kod saobraćajnih nezgoda sa nastradalim licima u 2015. godini je nepropisna ili neprilagođena brzina kretanja (35%), zatim slede uključivanje ili nepropisne radnje u saobraćaju (18%) i neustupanje prvenstva prolaza (15%).\nIz ovih podataka se nedvosmisleno može zaključiti da u dve od tri saobraćajne nezgode sa smrtnim ishodom odlučujuću ulogu igra ljudski faktor – namerno i svesno kršenje propisa i nebezbedno ponašanje. U prilog ovom zaključku govore i podaci iz Izveštaja o osnovnim pokazateljima bezbednosti saobraćaja u periodu od 2011. do 2015. godine, koji beleže nizak procenat upotrebe sigurnosnih pojaseva napred u putničkim automobilima, pri čemu su naročito kritične opštine kroz koje prolaze dve najznačajnije saobraćajnice u Srbiji, auto-put Beograd-Niš i Ibarska magistrala. Kako se broj saobraćajnih nezgoda sa nastradalim licima povećao za 4,7% u odnosu na 2014. godinu, izuzetno je važno apelovati na vozače da se ponašaju savesno i odgovorno, kako prema sebi, tako i prema ostalim učesnicima u saobraćaju.\nKompanija Total, jedna od pet najuspešnijih svetskih naftnih kompanija koja od 2010. godine ima svoje zvanično predstavništvo u Srbiji, pokrenula je na svom lokalnom veb-sajtu sekciju koja nosi naziv “Saveti i preporuke” u nastojanju da vozačima pruži korisne savete ne samo o održavanju automobila, već i o bezbednom ponašanju u saobraćaju. U kratkom video klipu koji nosi naziv “8 saveta za bezbednu vožnju” Total ukazuje na probleme nepoštovanja saobraćajnih propisa, ugrožavanje bezbednosti saobraćaja i najčešćе greškе koje vozači prave. Jedan od problema koji Total naročito ističe jeste prevoz dece na nepropisan način.\nPoražavajuća statistika iz Izveštaja o osnovnim pokazateljima bezbednosti saobraćaja potvrđuje vrlo nizak procenat upotrebe zaštitnih sistema za decu starosti od 0 do 3 godine u putničkim automobilima u gotovo svim opštinama u Srbiji. Najniži procenat upotrebe dečijih sedišta, prema Izveštaju, beleže opštine Kruševac (9,5%) Prokuplje (13,3%) i Leskovac (20%). Zabrinjavajuć podatak jeste i da u saobraćajnim nezgodama gotovo polovina smrtno nastradale dece pripada kategoriji putnika (47%), što se svakako može dovesti u vezu sa podatkom da je upotreba sistema zaštite za decu unutar vozila izutetno zanemarena.\nPored nepoštovanja pravila saobraćaja u prvih deset uzroka saobraćajnih nesreća je i stanje tehničke neispravnosti vozila. Redovno servisiranje automobila i posete automehaničaru spadaju u osnove bezbednog učestvovanja u saobraćaju. Vlasnicima automobila se preporučuje korišćenje originalnih delova i kupovina proverenih brendova goriva i auto-maziva koji su od ključnog značaja za pravilan rad motora. Proizvodi nepoznatog porekla i neproverenog kvaliteta mogu dovesti do povećanog rizika od kvarova pa samim tim i do rizika od nezgoda u saobraćaju koje kvarovi mogu da izazovu.\nsaobraćaj srbija svest