► Počeo sastanak Vučića i Makrona u Parizu\n09.07.2020 Beograd / Pariz\n"Predsednik Vučić stigao je u Jelisejsku palatu gde ga je uz Republičku gardu dočekao predsednik Francuske Emanuel Makron", objavljeno je na Instagram nalogu "buducnostsrbijeav".\nMakron i Vučić razgovaraju uoči sutrašnjeg video samita Srbije i Kosova i nastavka dijaloga Beograda i Prištine pod okriljem EU u nedelju.\nDomaćini sutrašnjeg video samita Srbije i Kosova su Makron i nemačka kancelarka Angela Merkel, a učestvovaće i Vučić, kosovski premijer Avdulah Hoti, šef evropske diplomatije Žozep Borel i specijalni predstavnik EU za dijalog Beograda i Prištine Miroslav Lajčak.\nMakron je u utorak u Parizu razgovarao i s Hotijem.\nSutrašnji samit organizuje se na tragu samita u Berlinu 29. aprila 2019, na inicijativu Francuske i Nemačke, u cilju učvršćivanja stabilnosti Balkana i jačanja odnosa tog regiona i Evropske unije.\nVučić posle Pariza putuje u Brisel, gde s Hotijem treba da nastavi dijalog Beograda i Prištine uz posredstvo EU, koji je u prekidu od novembra 2018. godine. Vučić se do sada nije sastajao s Hotijem, koji je 3. juna postao premijer Kosova.\nNajavljeno je da će na tom sastanku biti obnovljena rasprava i rad na postizanju sveobuhvatnog pravno obavezujućeg sporazuma o normalizaciji odnosa Srbije i Kosova, o svim otvorenim pitanjima.\nSSP: Vučić i Dačić opet potpiruju vatru oko Oluje\nStranka slobode i pravde (SSP) ocenila je da se u Hrvatskoj tokom Oluje dogodilo najveće etničko čišćenje u Evropi posle drugog svetskog rata i to je istorijska činjenica, kao što je...


Stojanović: O narednim koracima i sa premijerom Srbije\nZamenik premijera Branimir Stojanović rekao je, nakon konferencije Ise Mustafe i izjave da ministar Aleksandar Jablanović više nije u Vladi Kosova, da će se GI Srpska o budućim koracima konsultovati i s premijerom Sribije Aleksandrom Vučićem.\n"U naredna dva tri dana ćemo se konsultovati sa svima koji su stvarali GI Srpska, u ime kojih smo mi po volji naših birača u institucijama Kosova", rekao je Stojanović agenciji Beta pošto je premijer Kosova Isa Mustafa izjavio da Jablanović, koji je lider GI Srpka, nije više u Vladi.\nStojanović je dodao da će predstavici GI Srpska o smenjivanju Jablanovića razgovarati s premijerom Srbije Aleksandrom Vučićem.\n"Nakon svih konsultacija Srpska će doneti odluku kako će postupiti u vezi te odluke", rekao je Stojanović i dodao da se svi predstavnici Srpske u Skupštini Kosova nisu složili s tim da Jablanović ode iz Vlade Kosova.\nOpozicija i građani Kosova su od premijera Mustafe zahtevali izbacivanje Jablanovića iz Vlade jer je početkom januara Albance iz Đakovice nazvao "divljacima" pošto su napali raseljene Srbe koji su na Božić pokušali da posete taj grad. Jablanović se zbog svoje izjave više puta izvinio uz objašnjenje da je "divljacima" nazvao učesnike protesta koji su kamenjem gađali autobus s raseljenim Srbima, kako bi ih sprečili da uđu u Đakovicu i unesu badnjak u crkvu, a ne majke Đakovice čiji su članovi familija ubjeni i nestali tokom rata.\nTokom nasilnih demonstracija koje je opozicija nedavno predvodila širom Kosova, između ostalog je zahtevano i smenjivanje Jablanovića.\n05.06.2020 Nakrivljena bandera opasnost po meštane, KEDS ne reaguje (378)


Poslije Điđija - Điđo: Juve u ofanzivi?!\nDirektor Juventusa Bepe Marota nije izričito naveo da će se Juventus koncentrisati na to da ovog leta kupi sjajnog Đanluiđija Donarumu, ali je poručio da "kada je igrač na tržištu - oni su u obavezi da probaju".\nSubota, 17.06.2017. | 15:15\nDa li je iko pomislio da će Juventus sedeti "skrštenih ruku" kada je objavljeno da najtalentovaniji golman sveta Danluiđi Donaruma neće produžiti ugovor sa Milanom?\nVeć dva dana kasnije oglasio se direktor "stare dame" Bepe Marota i nakon što je prvo sažaljevao slučaj, naveo je da je klubovima veoma teško da izađu na kraj sa igračima kojima menadžeri određuju dalji tok karijere i založio se za promenu pravila.\n"Da li će ga Juventus kupiti? Jasno je da Juventus mora da iskoristi svaku priliku. Kada je igrač na tržištu mi imamo obavezu da probamo", kazao je Marota i suprotno rečenom naveo da Juve neće pokušati da ga dovede, što opet može da se protumači kao trik ovog vremešnog "maga" za transfere: "On je talenat, ali moramo da napravimo razliku između talenta i šampiona".\nĐanluiđi "Điđi" Bufon je stigao u Juventus 2001. godine za ono što je još uvek "svetski rekord" kada su u pitanju golmani, ali je jasno da se i njegovoj karijeri bliži kraj.\nNajverovatnije će to biti na kraju naredne sezone, nakon Svetskog prvenstva, a u ovom trenutku sigurno ne postoji bolji golman od Đanluiđija "Điđa" Donarume koji bi mogao da ga zameni, opet na period od minimum 15 godina.\nIz te perspektive ne deluje mnogo dati ogroman novac za takvog igrača, ali sa druge strane tu je i njegov ugovor koji bi trebalo da istekne narednog leta.\nMilan još uvek bira između opcije da "kazni igrača" tako što će presedeti celu sezonu na klupi i između toga da ga proda onome ko najviše ponudi, a kao moguće zamene spominju se Bernd Leno (Leverkusen), Neto (Juventus) i Matija Perin (Đenova).\nKao najozbiljiniji u "trci" za Donarumu, pored Juventusa, su Mančester junajted i Real Madrid.


Kineski jezik u osnovnim i srednjim školama u RS - Novagaszeta.rs\nVlada RS usvojila je Informaciju o uvođenju kineskog jezika u škole u RS, dok će sporazum o obezbjeđivanju nastavnika biti potpisan s Konfucijevim institutom sa sjedištem u kineskom gradu Hanban.\n„Ministarstvo je predložilo škole u kojima su učenici iskazali interesovanje za izučavanje kineskog jezika, te je od drugog polugodišta školske 2017/2018. godine ovaj jezik uveden kao fakultativan u osnovnim školama ‘Sveti Sava’ u Istočnom Novom Sarajevu, ‘Sveti Sava’ u Doboju, ‘Georgi Stojkov Rakovski’ u Banjaluci, ‘Srbija’ u Šamcu i u Srednjoškolskom centru Foča“, navode iz Biroa.\nDanijela Mrda, direktorica OŠ „Sveti Sava“ Istočno Novo Sarajevo, kazala je da se od prošle školske godine od drugog polugodišta u njihovoj školi kineski jezik izučava fakultativno.\n„Svršeni studenti kineskog jezika Univerziteta u Istočnom Sarajevu zasad drže časove, mi trenutno imamo pet grupa učenika, koje variraju od 150 do 250 učenika svih uzrasta od prvog do devetog razreda“, kazala je Mrda za „Nezavisne“.\n„Nekoliko škola, a i naša, koje su ušle u program fakultativnog učenja kineskog jezika, trebalo bi da dobiju i strane lektore, jer bi time priča bila ozbiljnija i onda bi kineski jezik sigurno imao perspektivu“, kazala je Mrda.\n„U svakom slučaju, učenje bilo kojeg stranog jezika je dobro, a pogotovo u današnje vrijeme, kada je saradnja s bilo kojim dijelom svijeta lakša kada znamo strane jezike“, rekao je Popržen.\n„Nekog posebnog interesa nije bilo, a moje lično mišljenje je da nije potrebno da naši đaci izučavaju kineski jezik u redovnoj nastavi“, kazala je Munjiza.\nTagged kineski jezik, Republika Srpska, škole


Deminiranjem skoro 900.000 m2 minski sumnjive površine na području Oštrelja Bosanski Petrovac postao prva općina bez mina u USK i jedna od rijetkih u FBiH | Federalna uprava civilne zaštite\nDeminiranjem skoro 900.000 m2 minski sumnjive površine na području Oštrelja Bosanski Petrovac postao prva općina bez mina u USK i jedna od rijetkih u FBiH\nTokom deminiranja rađene su sistematske istrage, i to sistematska istraga “Oštrelj zapad” sa redukovanom površinom 5.588 m2 , a od toga je urađeno 750 m2 kroz istražne staze, 200 m2 kroz internu kontrolu kvaliteta, 280 m2 kroz uzorkovanje. U drugoj sistematskoj istrazi “Oštrelj istok” sa redukovanom površinom 3.463 m2, urađeno je 600 m2 kroz istražne staze, 140 m2 kroz internu kontrolu kvaliteta, 180 m2 kroz uzorkovanje. Suprotno informacijama dobijenim od informatora za ovu lokaciju, nisu pronađene mine koje su se očekivale na ovom području. Na ovom području nalazi se veći broj vikendica lokalnog stanovništva, kao i skijalište Oštrelj. U ljetnom periodu velika je posjećenost tom području zbog spomenika iz predratnog perioda tako da je lokalnoj zajednici bio proritet da se ovo područje očisti od mina, a sve s ciljem razvoja turizma na ovom izletištu.\n« Sažetak redovnog izvještaja o stanju u Federaciji BiH, za dane 13./14.09.2018.godine, do 10:00 sati\tSažetak redovnog izvještaja o stanju u Federaciji BiH, za dane 14./15.09.2018.godine, do 10:00 sati »


Klubovi poslali žalbe Takmičarskoj komisiji KS BiH: Trojac ne odustaje od poništavanja odluke - Glas Srpske\nG.S. 16.06.2021 08:32\nBANjALUKA - Tri kluba koja nisu nastupila na Fajnal foru Lige za prvaka BiH podnijela su žalbe Košarkaškom savezu BiH u vezi sa njihovim izbacivanjem iz takmičenja.\nIgokea, Borac i Spars nastavljaju pravnu bitku sa KS BiH nakon odluke komesara takmičenja Nadira Koredžije da zbog nepojavljivanja na završnom turniru budu kažnjeni sa po 3000 maraka te izbačeni u niži rang. Želja pomenute trojke je da Fajnal for bude poništen te da plasman ekipa na tabeli nakon deset kola Lige za prvaka bude proglašen konačnim. To bi značilo da je Igokea novi šampion, a ne Široki kojem je generalni sekretar Amer Čolan dodijelio pehar, a košarkašima medalje. Na osnovu toga, ekipa iz Aleksandrovca bila bi učesnik ABA lige (mada ona ima zagarantovan nastup), a drugoplasirani Banjalučani i trećeplasirane Sarajlije ponovo bi igrali Drugu ABA ligu dok bi Široki čekao eventualnu specijalnu pozivnicu za nastup u drugom razredu regionalnog takmičenja za koju bi morao da izdvoji 50000 evra.\nŽalbe su proslijeđene Takmičarskoj komisiji koja će imati produženi rok za vijećanje zbog specifičnosti situacije, ali bi do četvrtka trebalo da pošalje svoje stavove Upravnom odboru KS BiH. Nakon toga generalni sekretar trebalo bi da zakaže sastanak članova UO koji će donijeti konačnu odluku u vezi sa svim trenutnim problemima ili nedoumicama. Članovi Takmičarske komisije KS BiH su Nermin Kasumović, Miodrag Vujović i Darko Frganja.\nInače, danas ističe rok za prijavu ekipa za nastup u takmičenjima pod okriljem FIBA, ali to je samo prvi krug jer prvenstva nisu završena u nekoliko evropskih zemalja. Igokea je u debitantskom nastupu prošle sezone ostvarila veliki uspjeh i bila jedina ekipa koja je iz kvalifikacija stigla do top 16 faze te joj je malo nedostajalo da izbori nastup na Fajnal ejtu. U taboru Aleksandrovčana raspoloženi su za novi nastup u renomiranom takmičenju kojeg bi izabrali prije Evrokupa u kojem su stekli pravo nastupa plasmanom u polufinale plej-ofa ABA lige.\nTakmičenje u Ligi za prvaka Igokea je završila sa svih deset pobjeda i koš razlikom +188, Borac je imao skor 7-3 (+60), Spars 5-5 (-19), Široki 3-7 (-52), Leotar 3-7 (-78) i Čelik 2-8 (-99).


Incident u aleksinačkom sudu - tuča dve strane nakon ročišta\nIzvor: JužneVesti.com, 14.Jul.2020, 18:14\nDanas oko 14 sati u Osnovnom sudu u >> Pročitaj celu vest na sajtu JužneVesti.com << Aleksincu nakon suđenja, ispred sudnice broj 22 napadnut je Vladimir Pavlović iz Aleksinca, koji je u svojstvu tuženog pristupio na ročište. Napao ga je pesnicama u glavu tužilac S. P. iz Aleksinca koji ga tuži u skoro 5, 6 predmeta, a sve zbog događaja od pre 2 godine (bager u dvorištu) - kaže Amzić.\nPolicija je odmah izašla na lice mesta, u zgradi Osnovnog suda. Obavešteno je tužlaštvo koje se izjasnilo da nema elemenata krivičnog dela, već da se podnese obostrana prekršajna prijava iz oblasti Zakona o javnom redu i miru - kažu u policiji.\nIzvor: Aleksinac.net, 15.Jul.2020, 11:21\nDa su se dvojica Aleksinčanina koji su u sporu potukli nakon ročišta u sudu, i to u zgradi suda, potvrđuje advokat jednog od njih. Policija je reagovala i utvrđeno je, kako kažu, da nema elemenata krivičnog dela, već svima koji su učestvovali sledi prekršajna prijava...Advokat Alit Amzić priča...


Crna Gora i još četiri zemlje produžile sankcije Rusiji - Sputnjik Srbija\nCrna Gora i još četiri zemlje produžile sankcije Rusiji\n08:18 25.10.2016 (osveženo 09:59 25.10.2016) Preuzmite kraći link\nPet evropskih država: Ukrajina, Crna Gora, Albanija, Lihtenštajn i Norveška, produžile su sankcije Rusiji za još šest meseci, navodi se u izjavi objavljenoj na internet-portalu Saveta Evropske unije.\nŠtajnmajer protiv sankcija Rusiji zbog Sirije\nSavet EU je 15. septembra doneo odluku o produžetku antiruskih sankcija protiv 146 fizičkih i 37 pravnih lica zbog situacije u Ukrajini do marta sledeće godine.\nU izjavi piše da se pet zemalja pridružilo produžetku antiruskih sankcija i da EU „pozdravlja“ ovu odluku.\n„Oni će obezbediti usaglašavanje njihovih nacionalnih politika ovoj odluci Saveta“, navodi se u saopštenju.\nOdnosi Rusije i Zapada pogoršali su se zbog situacije u Donbasu. Krajem jula 2014. EU i SAD su sa pojedinačnih sankcija protiv određenih fizičkih lica i kompanija prešle na mere protiv celog sektora ruske ekonomije. Kao odgovor na ovo, Moskva je ograničila uvoz hrane iz zemalja koje su podržale ograničenja. Uslovi koje su zapadne zemlje postavile za ukidanje sankcija su sprovođenje Minskog sporazuma.\nMoskva smatra da je apsurdno povezivati sankcije Zapada sa implementacijom Minskog sporazuma, pošto Rusija nije strana u sukobu i subjekt ugovora o rešenju u Ukrajini. Ranije je ruski predsednik Vladimir Putin izjavio da ograničenja ne mogu da pomognu u rešavanju konkretnih problema i samo predstavljaju politiku obuzdavanja Rusije i njenog razvoja.\nsankcije Rusiji, produženje, Lihtenštajn, Norveška, Albanija, Crna Gora


Pomoćnik u koferu\nLeteći robot, mali kao tanjir, koji može da dokuči nezamisliva mesta, i flota ekoloških robotskih pomagala na farmi samo su dva od mnoštva uzbudljivih projekata na kojima radi tim naučnika sa Univerziteta za tehnologiju u Kvinslendu, SAD.\nRoboti na propeler, veličine prosečne flaše, mogu se spakovati u kofer. Imaju nekoliko kamera koje im omogućavaju da „vide“ svet oko sebe dok se kreću po zgradama, izvršavajući zadatke kao što su isporuke ili provere. Ljudi će moći da spuste svoje kofere, otvore ih i pošalju robota da obavi njihov posao. Ti roboti će moći da lete i isporuče razne objekte ljudima koji se nalaze u nekoj zgradi. Takođe, i da ispitaju objekte koji su visoki ili im je iz nekog drugog razloga teško prići.\nIstraživači koriste isplativu tehnologiju da bi roboti bili pristupačni prosečnom kupcu. U roku od godinu dana, možda će roboti dobiti ruke da popravljaju stvari? Prvo treba prevazići izvesne tehničke izazove. Problem nastaje kad se roboti nađu u blizini bandera ili na ivici zgrade. Takođe, treba smisliti kako da robote ne ometa duvanje vetra.\nIstražuje se i izrada poljoprivrednog robota male težine, opremljenog kamerama, s naprednom sposobnošću snalaženja u prostoru. Takav robot radi u timu kako bi bile pokrivene veće radne površine, čime primena herbicida postaje mnogo bolja. Farmeri za sada koriste mašine koje prskaju herbicide preko ploda, što je skupo i štetno po životnu sredinu.\nPodučavanje svoga robota\nU narednih deset godina, roboti bi mogli da postanu uobičajena pojava u američkim domovima, poput svakog kućnog aparata. Većina ovih mašina moći će da izvodi nebrojeno mnogo zadataka koje su osmislili njihovi tvorci. Time se otvara širok svet personalne robotike, gde mašine rade sve ono što ih nauče njihovi vlasnici.\nOsnovu za ovakav svet čini nova studija koju su sproveli istraživači sa univerziteta Džordžija Tek, SAD, koji su identifikovali tipove pitanja koje roboti mogu da postave tokom interakcije učenja. Ova pitanja su o određenim karakteristikama zadataka.\nNaučnici su u ovoj studiji pokušali da otkriju ulogu koju „aktivno učenje“ igra u interakciji između ljudi i robota. U suštini, aktivno učenje odnosi se na to da se mašinama koje uče dâ veća kontrola nad informacijama koje dobijaju. Simon, humanoidni robot stvoren u laboratoriji profesorke Andree Tomaz, dobro je upoznat sa aktivnim učenjem. Naučnici ga programiraju da uči kroz postavljanje pitanja... Prvo su tražili od dobrovoljaca da preuzmu ulogu robota koji zapitkivanjem pokušava da nauči neki jednostavan zadatak tako što će ispitivati ?oveka instruktora. Identifikovana su tri glavna tipa pitanja (odlika, obeležje i demonstracija), a potom ?? utvrđeno da se pitanja najčešće odnose na odlike, što se pokazalo kao omiljeni tip učenja kod ljudi. Primer za ovu vrstu pitanja jeste: ?ogu li da sipam so sa bilo koje visine?\nPotom su naučnici regrutovali ljude da nauče Simona novim zadacima tako što su odgovarali na njegova pitanja i potom ocenjivali koliko su „pametna“ ta pitanja bila. Ponovo su se pitanja o odlikama pokazala kao najomiljenija, pri čemu je 72 % ispitanika ovu vrstu pitanja imenovalo kao najpametnija.\nOva otkrića su važna jer pružaju mogućnost da se roboti nauče pitanjima kakva bi im ljudi obično postavili. To će potom pomoći stručnjacima da proizvedu robote koji će se najlakše integrisati u domaćinstvo ili neku drugu sredinu.\nNapravljen od “lego NXT” seta, novi robot koga su napravili studenti može da prepozna različite vrste plesa i muzike na vrlo inteligentan način. Štaviše, ovaj robot je u potpunosti samostalan.\nProjekat je započet pre godinu dana a već postoji uspešan primer primene naprednog koncepta veštačke inteligencije. Žoao Oliveira, student Inženjerskog fakulteta u Portu, Portugal, odlučio je da primeni jednostavan “lego NXT” set i softver sličan onome koji se koristi za robote koji igraju fudbal.\nRezultat kombinacije matematičkih algoritama i nedovoljno istražene oblasti muzike u svetu robota, sada je na pomolu. To je robot koji primenjuje algoritme do nivoa percepcije ritmičkih muzičkih nota, sa ugrađenim sistemom za inteligentno slušanje. Čitav sistem igre je zasnovan na reakciji, jer robot reaguje u sinhronizaciji sa stimulusima, bilo da su oni muzički ili se, pak, odnose na boju plesnog podijuma, izražavajući plesni pokret prethodno definisan od strane korisnika.\nPod nadzorom istraživača, sledeći poduhvat je koreografija za robote. Žoao Oliveira to već radi u svom doktorskom programu iz kompjuterskih nauka. Uprkos tome što je sve u početnoj fazi ispitivanja, ovaj projekat se razlikuje od ostalih po predstavljanju primene i modularnog interfejsa koji omogućavaju fleksibilnost i interakciju od strane korisnika. Činjenica da je robot napravljen od jednostavnog “lego NXT” seta i da dizajn podrazumeva trenutnu aplikaciju bilo koje vrste plesa, može navesti mlađe ljude da se zainteresuju za ovu temu i odluče da prave robote igrača.\nSvojom raznolikom primenu u oblasti zabave, ovaj robot omogućava učenicima raznih uzrasta da osmišljavaju sopstvene plesove i snimke. Interdiscplinarno učenje obuhvata različite oblasti kao što je robotika, muzika, ritam i optimizacija pokreta. Održavaju se i takmičenja u robotskom plesu, što predstavlja jedan od dodatnih stimulansa za mlade da razvijaju svoju kreativnost.


Bosić povukao izmjene Izbornog zakona iz procedure – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nBosić povukao izmjene Izbornog zakona iz procedure\nBy Bojan Hrstić / 14. 04. 2014.\nPrijedlogom ovog zakona omogućava se održavanje prijevremenih opštih izbora u punom četvorogodišnjem mandatu, kao i to da Predsjedništvo BiH i Predstavnički dom parlamenta BiH mogu sami da donesu odluku o svom raspuštanju, odnosno skraćenju mandata, što do sada nije bilo moguće.\nKolegijum doma uvrstio je na dnevni red zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama u BiH po hitnom postupku kojim se uvode specifične akcize za rezani duvan, odnosno cigare i cigarilose.\nNaknadno je u dnevni red uvršten i zahtjev poslanika Nermine Zaimović-Uzunović i Asima Sarajlića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH po hitnom postupku, kao i zahtjev poslanika Nike Lozančića za razmatranje Prijedloga okvirnog zakona o olakšicama za zapošljavanje mladih lica u BiH po hitnom postupku.\nCrte lica otkrivaju da li smo inteligentni ili ne?\nBanjaluka: Nakon svađe pucao u “Klubu penzionera”


HRT: Grlić Radman na neformalnom sastanku ministara vanjskih poslova EU-a\n14:57 / 14.01.2022.\nSastanak je otvoren raspravom ministara vanjskih poslova i ministara obrane o revidiranom nacrtu Strateškog kompasa EU-a.\n- Pozdravljamo globalnu ambiciju ovog dokumenta, ali i činjenicu da ističe ulogu EU-a u susjedstvu, uključujući na Zapadnom Balkanu. Također smo spomenuli važnost partnerstva sa Sjedinjenim Američkim Državama i NATO-om, istaknuo je ministar i dodao kako dokument mora biti uključiv i obuhvatiti sigurnosne probleme svake države članice.\nMinistri su također raspravljali o situaciji u istočnom susjedstvu EU-a, odnosno o mogućim odgovorima kako na kratkoročne, tako i na dugoročne izazove u toj regiji.\n- Poslali smo jasnu poruku o važnosti smirivanja situacije, kao i bliske koordinacije s NATO-om i SAD-om, naglašavajući da EU treba biti aktivno uključena u razgovore koji imaju utjecaja na njezinu sigurnost, rekao je ministar.


Zeliger: Kosovske takse jedino pogoduju šverc-komercu\nMart 19, 2019 12:25\nEnormne takse Prištine na robu iz Srbije nanose štetu kako privredi i kompanijama, tako i građanima, i pogoduju jedino švercerima, smatra generalni direktor Hemofarma i predsednik Nemačko-srpske privredne komore (AHK Srbija) Ronald Zeliger.\n"Privreda i kompanije su na gubitku, građani su na ogromnom gubitku, a ova situacija jedino pogoduje šverc-komercu", ocenio je Zeliger u intervjuu za novi broj magazina "Diplomasi end komers".\nKaže da ga nastala situacija posebno uznemiruje, jer je na čelu kompanije koja proizvodi lekove, a koja od uvođenja visokih taksi ne može da snabdeva pacijente na Kosovu lekovima.\n"Ovde nije reč o profitu, već o zdravlju ljudi. Uvođenje visokih taksi prevashodno je pogodilo stanovništvo na Kosovu, a pre svega pacijente. Od kada je Kosovo uvelo visoke takse na proizvode iz Srbije, Hemofarm nije bio u mogućnosti da snabdeva lekovima građane Kosova što inače kontinuirano čini godinama", naveo je Zeliger, apelujući na donosioce odluka da takse što pre budu ukinite.\nPrvi čovek farmaceutske kompanije iz Vršca ističe i da odluka Prištine o taksama ima negativne posledice i po stvaranje regionalne ekonomske zone, čemu su, kako naglašava, Nemačka i AHK posvetili veliku pažnju poslednjih godina.\n"Samo pomislite koliki kapital stoji naokolo neiskorišćen", kaže i dodaje da je situacija sa kosovskim taksama umanjila sve napore u pogledu stvaranja takve zone.\n"Ovaj problem mora da bude rešen što je pre moguće. To je štetno po ljude, štetno je po ekonomiju i ne donosi ništa dobro političkim odnosima u regionu", kategoričan je Zeliger.\nOsvrnuvši se na prošlogodišnju anketu AHK-a o poslovnom ambijentu u Srbiji, navodi da su rezultati ukazali na optimizam kompanija-članica AHK-a i pozitivno ocenjivanje poslovne klime u Srbiji.\n"U ovom istraživanju, nemačke kompanije su bile, na primer, zadovoljne produktivnošću i motivacijom zaposlenih, njihovim kvalifikacijama, akademskim obrazovanjem i cenom rada. Nemačke kompanije u stvari to i dokazuju u praksi tako što ponavljaju svoje investicije", primećuje on.\nGovoreći o ekonomskim dostignućima naše zemlje, Zeliger je konstatovao da je Srbija uspela u otklanjanju glavnih makroekonomskih neravnoteža, te da je glavni zadatak s kojim se sada suočava "bildovanje mišića u sektoru privrede, uz simultani kondicioni rad u drugim oblastima".\nNeki od glavnih izazova pred Srbijom su, dodaje, stagniranje prihoda domaćinstva, potreba za kreiranjem radnih mesta u privatnom sektoru, strukturna reforma javnih preduzeća i strateške reforme u javnom sektoru, a potrebne su, kako naglašava, i dalje reforme u nekim "neprivrednim" oblastima.\nPod time, kako kaže, podrazumeva potpunu primenu vladavine prava u praksi, intenzivniju borbu protiv korupcije, dalje jačanje pravne bezbednosti i transparentnosti u javnim nabavkama, poboljšavanje poreskog sistema i rada poreske uprave, kao i potrebu za većom efikasnošću javne uprave.\nNa pitanje koliko su nemačke kompanije voljne da svoju proizvodnju premeste u Srbiju, odgovara da je u svojstvu predsednika AHK obavešten da u ovom trenutku neke od kompanija razmišljaju o premeštanju delova proizvodnje u Srbiju.\n"Ali, da budem jasan, sve dok se ne postigne konačan dogovor, svaki investitor istovremeno traži i rezervne opcije i u razmatranje uzima i druge zemlje...Reći ću vam nešto iz nemačke prakse: po nekom pravilu, proizvodnja se seli iz Nemačke u druge zemlje zbog nedostatka radnika u Nemačkoj. Samo u izuzetnim slučajevima, kompanije su već bile aktivne drugde u istočnoj Evropi pre nego što su se preselile u Srbiju", rekao je Zeliger.\nDržava pomaže seoske domaćine i zanatlije – vraća najmanje polovinu uloženog 10\nRast plata - koliko ko očekuje, da li je rano za računicu... 19\nMinistar Popović : Osnivaćemo više startap kompanija u regionima 19\nMihajlović: Počinjemo gradnju šest autoputeva ove i sledeće godine 33\nIntegrisan granični prelaz između Srbije i Severne Makedonije 18


Црвени крст: Београд и Приштина да убрзају потрагу за несталима - Јадовно 1941. - КУЛТУРА СЈЕЋАЊА\nObjavljeno: 28 juna, 2017\nCrveni krst: Beograd i Priština da ubrzaju potragu za nestalima\nPorodice 1.658 osoba nestalih u vezi sa oružanim sukobima 1998/1999. godine na području Kosova još uvek tragaju za svojim najbližima. U proteklim godinama postignut je veoma mali napredak u utvrđivanju sudbine nestalih lica, ovaj proces zapravo je značajno usporen, saopšteno je iz Međunarodnog komiteta Crvenog krsta.\nPorodice nestalih čekaju istinu o njihovoj sudbini (Foto Tanjug/Dragan Kujundžić)\nKristin Berli, potpredsednica Međunarodnog komiteta Crvenog krsta obratila se učesnicima okruglog stola održanog u sedištu MKCK u Ženevi. Okrugli sto je organizovan da bi se aktuelizovalo pitanje rešavanja sudbine nestalih lica i razgovaralo o tome šta treba dalje činiti.\nPrisustvovali su članovi delegacija Beograda i Prištine u Radnoj grupi za nestala lica i predstavnici udruženja porodica nestalih lica. Radna grupa je osnovana 2004 godine, i radi pod predsedavanjem MKCK. Posredstvom njenih napora rešeno je više od 1.800 slučajeva nestalih lica, navodi se u saopštenju.\n„Vlasti na obe strane moraju da pojačaju svoje napore, onako kako im obaveze i nalažu, i urade sve u njihovoj moći kako bi došle do svih potrebnih informacija. A međunarodna zajednica mora da učini više kako bi podržala humanitarne napore ovih vlasti”, rekla je Berli.\nNa okruglom stolu MKCK je ponovio svoju posvećenost traženju odgovora za porodice nestalih lica. U proteklih osam godina informacije koje je MKCK pribavio iz nacionalnih i međunarodnih arhiva odigrale su ključnu ulogu u preko 70 odsto slučajeva koji su rešeni.\nMKCK se takođe obavezao da će u budućnosti angažovati još više resursa na pretraživanju arhiva i u vezi sa tim rekao da računa na saradnju i podršku svih onih kojih se to tiče. Od vlasti u Beogradu i Prištini se traži da preduzmu korake neophodne kako bi se proces traženja ubrzao i da pruže potrebnu podršku pomenutoj radnoj grupi, navodi se u saopštenju.\nPorodice: Nestali sa KiM treba da dobiju status žrtava rata …\nŽrtve traže pravdu, obnovu i ljubav | Jadovno 1941.


Poboljšanje regionalne saradnje je jedan od glavnih ciljeva Atlas fondacije.\nSvijet postaje sve više međuzavistan i granice su zanemarive. Moramo da prevaziđemo sve razlike i zajedničkim snagama gradimo našu budućnost. Vidimo Crnu Goru kao pozitivnu snagu integracija u regionu. Želimo da u Crnoj Gori stvorimo forum za diskurs, razmišljanje i razvoj novih ideja koje će pomoći da u našem regionu zanemarimo razlike i pokušamo gledati na budućnost kao na zajednički izazov. Umrežavanje i prekogranična saradnja su modeli koje želimo da promovišemo kako bismo intenzivirali proces demokratskih i ekonomskih reformi u zemljama Jugoistočne Evrope. Ohrabrujemo regionalnu saradnju na našem zajedničkom putu ka evro-atlantskim integracijama.\nNaša prva aktivnost bila je Inauguralna konferencija “Balkanska inicijativa za jačanje društva Jugoistočne Evrope” održana u Budvi u maju 2011, pod pokroviteljstvom Vlade Crne Gore i Atlas fondacije, a u partnerstvu sa Klinton globalnom inicijativom.\nU 2010. godini, dr Knežević je postao član Globalne inicijative Klinton čime se obavezao da će pomagati u iznalaženju rješenja za probleme koji na svjetskom nivou predstavljaju jedne od najvećih izazova: siromaštvo, zaštita životne sredine, zdravstvo i obrazovanje. Nakon toga pokrenuo je inicijativu Balkan Networking organizovanjem Inauguralne konferencije "Balkanska inicijativa za jačanje društva Jugoistočne Evrope” u maju 2011. Godine zajedno sa Globalnom inicijativom Klinton i Vladom Crne Gore. Glavno izlaganje na Balkan Networking konferenciji imao je Bil Klinton, osnivač William J. Clinton fondacije i 42. predsjednik SAD , koji je na poziv Dr Duška Kneževića boravio u Crnoj Gori I tom prilikom postao i počasni doktor Univerzeta Mediteran.


Palic info - Hoteli, Palicke vile, Apartmani, Sobe, Smestaj, Restorani - Dan Evropske saradnje obeležen na Paliću\nOvaj dan, koji se obeležava u još nekoliko gradova u Srbiji, na Paliću je obeležen simboličnom biciklijadom „Mađarsko – srpski tandem“.\nViše od 300 biciklista upotpunilo je proslavu “Dana evropske saradnje” vožnjom od Morahaloma u Mađarskoj, preko novotvorene granice kod Ašothaloma i Bačkih Vinograda, do Palića u Srbiji, gde je za njih i sve druge goste priređen je i bogat kulturno-umetnički program. Kako je istaknuto na proslavi, Srbija učestvuje u osam programa prekogranične saradnje, gde je od 2007. godine do danas sprovedeno ili je u fazi realizacije više od 500 projekata, dok je IPA prekogranični program „Mađarska – Srbija” jedan od najuspešnijih, sa oko 200 projekata, vrednih više od 50 miliona evra.\nGradonačelnik Subotice Modest Dulić ocenio je da je Subotica lider u Srbiji po pitanju uspešne realizacije prekograničnih projekata. On je naglasio simboliku činjenice da je ovaj dan obeležen biciklističkom trkom između dva pogranična mesta, preko graničnog prelaza koji je i otvoren zahvaljujući ovom programu, rekavši da se time i simbolično pokazuje “rešenost i želja da ta saradnju, koja je prirodna, bude unapređena”.\nDo sada su objavljena tri javna poziva za realizaciju projekata u okviru ovog programa koji raspolaže sa nešto više od 50 miliona evra iz IPA fonda Evropske unije, a kojima se sufinansira do 85 odsto realizacija tih projekata. Uskoro se očekuje potpisivanje ugovora za sedam projektnih predloga za koje je obezbeđena podrška u iznosu od 2,3 miliona evra.


Ministar trgovine: Kina će proširiti otvaranje unatoč utjecaju bolesti COVID-19\nMinistar trgovine: Kina će proširiti otvaranje unatoč utjecaju bolesti COVID-19\n2020-05-19 10:30:39 cricroatian\nKina će nastaviti širiti pristup tržištu i otvoriti uslužni sektor u sklopu nastojanja za održavanje stabilnosti inozemnih investicija unatoč epidemiji bolesti COVID-19, rekao je u ponedjeljak kineski ministar trgovine.\nIstičući kako je pandemija neizbježno donijela izazove za prekogranične investicije, je ministar trgovine Zhong Shan na tiskovnoj konferenciji rekao kako će zemlja poduzeti razne mjere za stabilizaciju inozemnih investicija.\nKina će provesti inicijative za privlačenje inozemnih investicija u središnje i zapadne regije zemlje, kao i stare industrijske baze u sjeveroistočnim regijama, koje imaju ogroman razvojni potencijal uz pomoć vladinih mjera za podršku, rekao je Zhong.\nKina će proširiti opseg pilot zona slobodne trgovine, dajući im veću autonomiju u reformi i daljnje ubrzavajući izgradnju luke slobodne trgovine u južnoj kineskoj pokrajini Hainan, rekao je Zhong.\nMinistarstva će se također usredotočiti na Zakon o inozemnim investicijama, stvarajući pošten i konkurentan tržišni okoliš za inozemne investitore, rekao je.\n"Niti jedan pametan poduzetnik neće odustati od ogromnog kineskog tržišta," rekao je.


Pozive za subvencije za zamenu stolarije objavilo 11 opština\nBeograd, 19. avgust 2021.\nPotpredsednica Vlade Republike Srbije i ministarka rudarstva i energetike Zorana Mihajlović izjavila je da je do danas 11 opština i gradova raspisalo javne pozive za građane za zamenu stolarije.\nMihajlović je u izjavi za Radio-televiziju Srbije (RTS) istakla da će do kraja meseca to učiniti i preostalih 56 lokalnih samouprava koje učestvuju u projektu povećanja energetske efikasnosti.\nOna je najavila da se očekuje da će sutra još osam opština i gradova raspisati poziv za građane, i podvukla da je najvažnije da neće biti povlašćenih, jer su svi kriterijumi jasno definisani pravilnicima koje su usvojile sve lokalne samouprave.\nPrema njenim rečima, osnovni kriterijum je energent koji se koristi za grejanje, pri čemu će svi oni koji koriste lož-ulje, mazut, ugalj, kao i oni koji koriste električnu energiju za grejanje biti u prednosti.\nPotpredsednica Vlade je, kada je reč o izolaciji, objasnila da je kriterijum da li postoji termo izolacija ili ne.\nKada se završe svi konkursi, ako građani nisu zadovoljni mogu da se žale opštinskim komisijama, ali će i resorno ministarstvo ispitati pojedine slučajeve, jer nam je važno da vidimo da li za naredne javne pozive možemo dodatno da pojednostavimo proceduru, podvukla je ona.\nMihajlović je potvrdila da će krajem novembra ili početkom decembra Ministarstvo raspisati još jedan javni poziv za zamenu stolarije, uz očekivanje da će bar milion domaćinstava učestvovati u narednim godinama u ovom projektu.\nIstovremeno, ona je najavila da će 3. septembra biti raspisan javni poziv za subvencije za ugradnju solarnih panela, pri čemu će država obezbediti 50 odsto sredstava, a drugu polovinu plaćaju građani.\nDo solarnih panela dolazi se jednim korakom. Građani se obrate snabdevaču, u najvećem procentu je to "EPS Snabdevanje", potpišu ugovor sa njima o proizvodnji električne energije i nakon pet dana budu povezani na mrežu, precizirala je potpredsednica Vlade.\nOna je saopštila da neće biti poskupljenja gasa u Srbiji do kraja godine, jer imamo ugovor sa „Gaspromom“, uz napomenu da „Srbijagas“ ima obavezu da pregovara ili o novom aneksu ili novom ugovoru za period posle prvog januara 2022. godine.\nPrema njenim rečima, ono što je sigurno jeste da država neće povećavati dažbine naftnih derivata i na taj način uticati na dodatna poskupljenja, ali ono na šta ne možemo da utičemo je cena na svetskom tržištu.\nCena struje ostaje ista, nema nikakvih zahteva, niti pregovora o eventualnom povećanju, ponovila je Mihajlović i dodala da je diverzifikacija gasnih ruta podjednako važna kao i diverzifikacija dobavljača energenta.\nOna je najavila da će radovi na gasnoj interkonekciji Niš–Dimitrovgrad početi u septembru, čime dobijamo još jedan pravac snabdevanja.


Pošalji komentar - VODA JE UNIŠTILA SVE, ALI NE I PROKLETI VIRUS: Punktovi za vakcinaciju u poplavljenim zonama Nemačke | Novosti.rs\nVODA JE UNIŠTILA SVE, ALI NE I PROKLETI VIRUS: Punktovi za vakcinaciju u poplavljenim zonama Nemačke\n20. 07. 2021. u 19:00\nVOLONTERI Crvenog krsta i službe za vanredne situacije u Nemačkoj, postavili su danas mobilne toalete i rasporedili kombije za vakcinaciju u regionima opustošenim poplavama, pokušavajući da spreče izbijanje vanredne zdravstvene situacije.\nPoplave u Nemačkoj Nemačka poplave vakcinacija u Nemačkoj poplavljena područja\nPOPLAVE koje su pogodila delove zapadne Evrope ubila je najmanje 189 ljudi, a stotine se i dalje vode kao nestale. Desetine hiljada ljudi napustilo je domove, a mnogi još uvek nemaju pristup električnoj energiji i vodi za piće.\n19. 07. 2021. u 12:23\n12:00 EKSKLUZIVNO Istoričar Žan-Pol Bled: Iz ovog haosa u svetu rodiće se novi poredak\n11:52 HAOS U ZAGREBU: Izbila tuča u bolnici, dve osobe teško povređene!\n11:52 ITALIJA SE CRVENI OD STIDA: Praunuk fašističkog lidera debituje uz Srbina\n11:51 "PLASIBO" KONAČNO U KRAGUJEVCU: Čuveni svetski bend, posle odlaganja, stiže na 12. izdanje "Arsenal festa"


Srbi vole pozoriste\nby zajebant on Sun May 23, 2010 7:19 pm\nSrpska publika voli da ide u pozorište, većinu gledalaca čine žene, ulaznice su u Beogradu preskupe, a najgledanija predstava je - „Kosa", mjuzikl Ateljea 212! Tako izgleda presek srpske pozorišne scene na osnovu podataka iz beogradskih teatara i istraživanja koje je sproveo Zavod za proučavanje kulturnog razvitka.\nNajgledanija predstava u Srbiji, bez konkurencije, u ovoj sezoni je „Kosa", rimejk revolucionarnog teatarskog hita iz šezdesetih godina. Osavremenjenu priču do ovog meseca gledalo je 10.000 ljudi, što je za srpske uslove veoma veliki broj gledalaca.\nGde su karte najskuplje\nPrema rezultatima istraživanja Zavoda za proučavanje kulturnog razvitka, beogradska publika smatra da su karte za pozorišne predstave često preskupe. Čak 40 odsto publike beogradskih pozorišta - Ateljea 212, JDP-a, Madlenijanuma, „Boška Buhe" i Zvezdara teatra smatra da su cene karata previsoke. Skoro 35 odsto posetilaca Pozorišta na Terazijama takođe misli da su cene visoke.\nNjih 49,3 odsto smatra da bi cena karte trebalo da bude 500 dinara, 29,1 odsto navija za to bude 300 dinara, a 15,7 odsto oko 400 dinara.\n- Naša najgledanija predstava definitivno je „Kosa", i od premijere 3. februara do 4. maja nju je pogledalo 10.000 posetilaca. Predstavu „Posetilac" je od premijere 6. juna 2005. pogledalo 9.738 ljudi. „Pomorandžina kora" na repertoaru je od 30. aprila 2006, i do sada su je pogledala 13.262 posetioca - kaže Biljana Šego iz marketinga Ateljea 212.\nIz Narodnog pozorišta Pressu su stigli podaci koji ne uključuju ukupne brojke, ali pokazuju da publika i te kako ceni domaći dramski tekst. Najgledanija drama Narodnog pozorišta je „Velika drama" Siniše Kovačevića, za kojom slede „Derviš i smrt" i „Gospođa ministarka". Od opera, na vrhu liste je „Seviljski berberin", pa „Travijata" i „Trubadur". Top-listu baleta predvodi „Labudovo jezero", za kojim sledi „Ko to tamo peva".\nKako pokazuje istraživanje Zavoda za proučavanje kulturnog razvitka, koje je sproveo mr Slobodan Mrđa, publika se najviše interesuje za komedije i drame. Komedije su nešto popularnije kod mlađe publike, a drame više vole stariji posetioci, dok je interesovanje za mjuzikle podjednako zastupljeno u svim starosnim grupama.\nPublika u Srbiji smatra da ima šta da gleda u srpskim teatrima. Čak 59,5 odsto publike koja je upoznata sa pozorišnom scenom zadovoljno je kvalitetom repertoara. S druge strane, publika koja retko posećuje pozorište kao najvažnije razloge navela je nedostatak slobodnog vremena (čak 44,9 odsto), porodične i životne uslove i nedostatak interesovanja.\nNajposećenije predstave su komedije. Njih gleda skoro 40 odsto publike, dok drame gleda svega 24,3 odsto ispitanih. Najmanje je popularan vodvilj, a neslavnu titulu može da mu preotme i koreodrama, jer popularnost oba žanra iznosi manje od jednog procenta.\nIznenađenje je podatak da većinu posetilaca teatra čine žene. Istraživanja pokazuju da je čak 64,4 odsto publike ženskog pola i da su teatri Madlenijanum i Srpsko narodno pozorište u Novom Sadu pravi bastioni ženske publike - više od 80 odsto posetilaca ove dve teatarske kuće čine žene!


Na lošem glasu: Najnoviji Android nije i najpopularniji - Noob.ba\nNa lošem glasu: Najnoviji Android nije i najpopularniji\nStatistika nije dobro prošla kod korisnika\npiše Noob.ba 25/11/2021, 16:00 469 Pregleda\nStatistika pokazuje da Android 11 nije najprihvaćenija verzija operativnog sistema, dok Androida 12 još uvijek nema u podacima.\nGoogle je u prošlosti objavljivao statistiku kada je u pitanju distribucija Androida, i to svakog mjeseca.\nNa osnovu verzija Androida, instaliranih na telefonima kojei su posjetili Google Play prodavnicu tokom perioda od sedam dana, Google bi dobijene podatke pretvarao u grafikone koji pokazuju koja verzija Androida se nalazi na najvećem broju telefona.\nGoogle je, međutim, prestao da objavljuje ove podatke iz nekoliko razloga. Prvo, Android je zbog ove statistike bio na lošem glasu jer bi se najnovija verzija operativnog sistema nalazila na malom procentu telefona. Google je takođe tvrdio da su statistika i grafikon, koji su se objavljivali svakog mjeseca, dovodili do toga da Android deluje fragmentisanije nego što je to bilo u stvarnosti.\nMeđutim, to nije i najrasprostranjenija verzija Android-a. To je zapravo Android 10Q, sa 26,5% učešća u okviru platforme. Android 9 Pie je sledeći sa 18,2% udjela, a potom slijede Oreo 8.1 i Oreo 8.0 verzije. Zbog izuzetno velikog broja različitih proizvođača Android telefona, operativni sistem pati od fragmentacije. Na primjer, kada Samsung odluči da objavi ažuriranje za Android 12, to vjerovatno neće biti u isto vrijeme kada Motorola ili Xiaomi Android telefoni dobijaju ažuriranje na najnoviju verziju.\nApple, s druge strane, kontroliše i hardver i softver za iPhone, što kompaniji omogućava da istovremeno ažurira sve iPhone modle koji ispunjavaju uslove za nadogradnju na najnoviji iOS, prenosi PhoneArena.\nPrethodni članak Google čestitao Dan državnosti BiH\nSljedeći članak Velika tačnost: Predstavljen robot koji može prepoznati kada lažete


Banjalučanin uhapšen zbog izbjegavanja plaćanja alimentacije\nDejan Tovilović 31.07.2015 11:44 18:51\nBANJALUKA - Osnovni sud u Banjaluci krenuo je da se obračunava sa roditeljima koji izbjegavaju plaćanje alimentacije za svoje dijete, a u petak je jedan otac završio sa lisicama na rukama.\nNaime, po nalogu suda banjalučka policija uhapsila je D.T. (34) iz ovog grada, a zatim je predat pripadnicima Okružnog centra Sudske policije u ovom gradu.\nU ovom sudu u petak nisu mogli da kažu da li su i koliko ovakvi slučajevi česti, kao ni da li će s ovom praksom da nastave u narednom periodu.\nIpak, kako su nam u petak rekli u Udruženju samohranih roditelja "Ponos" iz Banjaluke, koji su vijest primili sa velikim zadovoljstvom, riječ je o prvom ovakvom slučaju u posljednjih nekoliko godina koji bi u narednom periodu trebalo da postane reper za one koji izbjegavaju ovu zakonsku obavezu.\nPrema riječima Radmile Mirnić, predsjednika ovog udruženja, roditelji koji su bili u obavezi plaćanja su na razne načine izbjegavali obavezu i zloupotrebljavali zakon.\n"Glavni izgovor koji daju je da ne žele da daju novac drugom roditelju da ga troši. S druge strane, pojedini očevi namjerno prijavljuju minimalna primanja kako ne bi plaćali alimentaciju", kaže ona.\nPrema njenim riječima, alimentacija je zakonsko pravo djeteta na izdržavanje od drugog roditelja koji s njim ne živi i njegova obaveza je da je plaća.\nOna je podsjetila da je ombudsman za djecu jasno naglasio kako je neplaćanje alimentacije ekonomski vid zlostavljanja djece i da spada pod krivičnu odgovornost.\n"Oko 80 do 90 odsto roditelja, među kojima ima i majki, ne plaća alimentaciju. Procedure u vezi sa naplatom su jako spore i neažurne. Najbolje bi bilo kada bi se ovo rješavalo prinudnom naplatom i tamo gdje postoje mogućnosti i način administrativnom zabranom i nalogom o pljenidbi. Zakonski je to moguće i on je lijepo propisan, ali se sudovi uglavnom drže porodičnog zakona koji nije jedini", kazala je Mirnićeva.\nKako kaže, samohrani roditelji se na razne načine bore za zakonsko pravo svoje djece pa su pojedine tužbe stigle i do sudova.\n"Treba istaći i da postoje slučajevi gdje se jednostavno alimentacija ne može naplatiti jer roditelj nije u stalnom radnom odnosu. Tu bi trebalo da interveniše država i njene ustanove", zaključila je ona.\nIpak, u moru negativnih primjera ima i onih pozitivnih, gdje su očevi svjesni svoje obaveze.\nBanjalučanin M.M., čije je ime poznato redakciji a koje zbog osjetljivosti teme nećemo objaviti, kaže kako već nekoliko godina redovno plaća alimentaciju.\n"Čim sam krenuo u brakorazvodnu parnicu sa svojom bivšom ženom shvatio sam da će mi to biti obaveza. Od mojih 700 KM koliko zarađujem nešto više od pola uplaćujem za djecu koja su kod majke, ali isto tako znam da je svaka ta marka uložena u njih jer to vidim kad dođu kod mene za vikend", kazao nam je on.


Apatinska pivara obeležila 15 godina kampanje "Kad pijem ne vozim" | Apatinska pivara\nBeograd, 18. avgust 2021. godine – Apatinska pivara obeležila je danas 15 godina kampanje "Kad pijem ne vozim" sa jasnom porukom da je to ključna odluka koju zajednički moramo doneti svi. Jubilej predstavlja svojevrstan podsetnik o odgovornoj konzumaciji alkohola, kao i da su bezbednost i sigurnost u saobraćaju prioritet, jer samo na taj način čuvamo svoj i tuđe živote. Kampanja se tradicionalno sprovodi u saradnji sa Ministarstvom unutrašnjih poslova Srbije, Agencijom za bezbednost saobraćaja i Upravom saobraćajne policije.\nApatinska pivara je ove godine u okviru kampanje "Kad pijem ne vozim" donirala Upravi saobraćajne policije 600 zaštitnih prsluka koji su bili potrebni za dalji bezbedan rad. Proteklih godina kompanija je donirala i 50 000 usnika za alkometre, kao i 135 najsavremenijih alkometara, doprinoseći na taj način masovnijem testiranju vozača, a time i boljoj prevenciji, većoj sigurnosti i bezbednosti učesnika u saobraćaju. Kampanja kad "Kad pijem ne vozim" je zahvaljujući trajanju dugom 15 godina postala kampanja sa najdužom tradicijom u kojoj Ministarstvo unutrašnjih poslova i Uprava saobraćajne policije učestvuju, a tokom koje je donirano više od 130 000 evra.


Da li su sindikati sposobni da se izbore za trajnije poboljšanje radničkih prava? - Biznis i Finansije\nHome\tTekstoviB&F Plus\tDa li su sindikati sposobni da se izbore za trajnije poboljšanje radničkih prava?\nProšlogodišnji maratonski štrajk srpskih prosvetara završen je, između ostalog, obećanjima o novom računanju primanja uvođenjem “platnih razreda”. Time je problem privremeno odgođen, samo da bi ponovo iskrsao ove godine, otvarajući istovremeno i pitanje jesu li sindikati sposobni da se izbore za trajnija poboljšanja položaja svojih članova.\nZa dvadeset peti februar bio je najavljen štrajk upozorenja prosvetnih radnica i radnika, članica i članova reprezentativnih prosvetnih sindikata: Unije sindikata prosvetnih radnika Srbije (USPRS), Sindikata radnika u prosveti Srbije (SRPS), Sindikata obrazovanja Srbije (SOS) i Granskog sindikata prosvetnih radnika Srbije (GSPRS) “Nezavisnost”.\nOtprilike u isto vreme, samo godinu dana ranije, SOS i GSPRS “Nezavisnost” potpisali su Sporazum o mirnom rešavanju spornih pitanja sa Vladom Srbije, time, sa svoje strane, prekinuvši, kako se navodi, najduži štrajk u istoriji srpske prosvete (i tada organizovan od strane reprezentativnih sindikata). Pritisci ka prekidu štrajka bili su podstaknuti kako smanjivanjem plata zaposlenih u štrajku, tako i obećanjima Vlade – što u usmenoj formi legende, što i njenim zapisom na hartiji pravničke težine – da će s početka 2016. godine biti uvedeni platni razredi, Deus ex machina svih (prosvetno) radničkih problema.\nNe tako neočekivano, 2016. godina osvanula je bez platnih razreda na bliskom vidiku. Uvođenje platnih razreda, uzgred, postavljeno je kao ultimatum od strane Svetske banke kako bi se Srbiji (i njenoj Vladi) obezbedila novčana sredstva (u formi kredita) u iznosu od 75 miliona dolara, s ciljem opsežnog reformisanja javnog sektora. No, pre opsežnih reformi potrebne su, izgleda, one inicijalne i “manje”, kako bi dotična svota kredita mogla da postane opipljiv entitet.\nTakođe, kako je jedan od ishoda sednice SES-a stavljanje lokalnim samoupravama u nadležnost da određuju osnovice radničkih plata, pitanje je kako će na republičkom nivou doći do ujednačavanja plata, čak i po zaživljavanju sistema platnih razreda (čija je ideja-vodilja, među ostalim, da se izbegnu geografske distorzije – primera radi, da neko/a zaposlen/a u Beogradu za isti posao prima veću platu nego neko/a zaposlen/a u nekom drugom gradu).\nUstupci izvojevani nakon sednice SES-a su, čini se, minimalni, iako nije redak slučaj da se u retorici Vladinih zvaničnika/ca, pa i predstavnika/ca određenih sindikata, boje atributima od “znatni” do “istorijski”. Novitet, nakon petnaest godina, predstavlja poseban obračun toplog obroka (mesečne naknade za ishranu tokom rada) i regresa (za godišnji odmor), koji su dosad bili obračunavani u okviru koeficijenta (umnožak osnovice plate) – a koji varira zavisno od vrste obavljanog rada, načina njegovog obavljanja i stepena ostvarenih radnih preduslova. (Varirala je, dakle, čak i kategorija toplog obroka!) No, ima li mesta nadi da će i ti dogovoreni ustupci – i nova tura obećanja, na Vladin račun – dovesti do opipljivog boljitka po radništvo Srbije?


EU i Gejts ulažu milijardu dolara za klimatske ciljeve Unije\nBRISEL – Evropska unija (EU) i američki milijarder Bil Gejts, planiraju da kroz zajednički investicioni fond prikupe do milijardu dolara za uvođenje nisko-ugljeničnih tehnologija, potrebnih Uniji u ostvarenju svojih ciljeva vezanih za klimatske promjene.\n“Ova sredsta će biti usmerena na proizvodnju vodonika iz obnovljivih izvora energije, održiva vazduhoplovna goriva, tehnologije za uklanjanje CO2 iz atmosfere i dugotrajno skladištenje energije”, saopštila je Evropska komisija, prenosi Rojters.\nGejts je poručio da je dekarbonizacija globalne ekonomije najveća prilika za inovacije koju je svijet ikada vidio i da očekuje da će Evropa igrati ključnu ulogu u tom procesu, zahvaljujući svojim klimatskim ambicijama i liderstvu u nauci i tehnologiji.\nEU se obavezala da ima ukupno nultu emisiju štetnih gasova do 2050. godine, a ova ulaganja će se fokusirati i na izgradnju velikih komercijalnih projekata kako bi se smanjili troškovi uvođenja novih tehnologija.\nOni će sadržati grantove i druge finansijske instrumente, pri čemu će doprinos EU dolaziti iz postojećih fondova, uključujući budžet Unije i EU fond za inovacije, a Gejtsova kompanija Brejktru Enerdži Venčers (Breakthrough Energy Ventures) bi to podržala istim iznosom, kako bi se preko fonda Brejktru Enerdži Jurop (Breakthrough Energy Europe – BEE) od 2022. do 2026. godine zajednički obezbijedilo do 820 miliona evra, odnosno milijardu dolara.


Tegle iz Lebana putuju za Austriju - Lola\nU Lebanu su ponosni na ovo preduzeće. Kroz civilno-javno partnerstvo i projekat Evropskog Progresa osnovali su ga Udruženje žena Ruža Lebane na čelu sa Slobodankom Pavlović i Opština Lebane, a sa ciljem da se pomogne teže zapošljivim kategorijama stanovništva, u ovom slučaju ženama.\n– Najveće tržište je Beograd i tamo ide 90 odsto naših proizvoda. Pravimo blagi i ljuti cepkani ajvar, po našoj recepturi, sa paprikom iz našeg kraja – kurtovskom kapijom. Od slanih specijaliteta tu su: peglana paprika – sveža paprika koja se presuje sa belim lukom, šargarepom i peršunom, zatim svež paradajz, samleven i pasterizovan, kao i mackalo, odnosno naša lokalna ljutenica.\nAjvar poljoprivreda posao socijalno preduzetništvo Srbija žene


Potvrdila su to brojna istraživanja, pa i monitoring Udruženja “Novi put” iz Mostara. Iz ove NVO poručuju da se, u pogledu zastupljenosti žena u medijima, već godinama nema bitnijih promena, piše Srpskainfo.\nUpozoravaju da je način na koji se žene predstavljaju u novinama, na radiju i televiziji, čak i problematičniji od puke statistike.\nAbida Pehlić, direktorka Udruženja “Novi put”, kaže da novinari i novinarke danas imaju senzibilniji pristup, pogotovo kada su u pitanju najosjetljivije teme, poput nasilja u porodici i seksualnog nasilja nad ženama.\n-Međutim, mediji se retko bave nasiljem u porodici, kao društvenim problemom. Retke su i priče u kojima se promovišu zakoni i konvencije o zaštiti prava žena, ili priče u kojima su žene predstavljene kao aktivne aktere u društvenom životu – kaže Pehićeva.\nUdruženje „Novi put“ je, uz podršku Svetske asocijacije hrišćanskih komunikacija WACC, analiziralo najčitanije i najuticajnije štampane i elektronske medije u BiH. Ustanovili su da su žene u samo 11 odsto medijskih sadržaja bile glavni izvor.\nKao stručne komentatorke ili ekspertkinje pojavljuju se u manje od 20 odsto analiziranih sadržaja i to u pretežno u oblasti ekologije i nauke, te nešto ređe, kao političke analitičarke.\n“Prodor” analitičarki u medijima je poslednjih godina najvidljiviji, zahvaljujući nekolicini žena, poput Tanje Topić, Ivane Marić, ili Svetlane Cenić, koje su uvek spremne da otvoreno komentarišu najosetljivije društvene, političke i ekonomske teme, ne štedeći moćnike.\nIspostavilo se, takođe, da su u vodećim medijima žene i danas najčešće prikazuju po stereotipnom patrijarhalnom obrascu, u stilu: prvo kuća, porodica, muž i deca, pa onda sve ostalo.\n– Ma koliko bile uspešne u poslu kojim se bave, žene se u pravilu i dalje predstavljaju kao majke i supruge, odnosno kao biznismenke, političarke, naučnice…koje “imaju podršku porodice”. Muškarci se gotovo nikad ne predstavljaju u takvom kontekstu – upozorili su istraživači.\nŽene i devojke medijski prostor često zauzimaju i kao starlete, lepotice, seks simboli, u sadržajima u kojima je slika važnija od teksta.\nOne tako privlače pažnju publike i dižu tiraže i gledanost, ali iz Udruženja “Novi put” upozoravaju da seksistički naslovi i fotografije ne doprinose istinskoj afirmaciji žena i rodnoj ravnopravnosti.\nZakon o rodnoj ravnopravnosti DIŽE PRAŠINU, deo o JEZIKU sporan za lingviste: Da li je moguće naći ZLATNU SREDINU?\nS druge strane, mediji su “značajni partneri” u razbijanju stereotipa i osvetljavanju problema diskriminacije žena i nasilja nad ženama, ocenjuju istraživači.\nNovinari i novinarke su iteako zaslužni što je nasilje u porodici, koje je dugo bilo tabu, postalo relevantna društvena tema. Problem je, međutim, što se još uvek o ovom problem piše uglavnom u “crnim hronikama”, kada se dogodi neki drastičan slučaj nasilja ili kada nasilnik ubije ženu. Neretko se o porodičnom nasilju izveštava senazcionalistički, uz objavljivanje detalja, koji mogu dodatno ugroziti žrtvu.\nKomentarišući rezultate ovih istraživanja, Radmila Žigić, novinarka i liderka Fondacije “Lara” iz Bijeljine, kaže da je situacija u medijima u BiH danas haotična, pa je teško pratiti trendove.\n-Ipak, kada je u pitanju politika, jasno je da su žene su u vestima iz te oblasti prisutne onoliko koliko su prisutne u političkom životu, a to znači malo. Političkim procesima u BiH upravljaju lideri najmoćnijih stranka, a mi nemamo nijednu ženu na čelu zančajne partije – kaže Žigićeva.\nČak i kada su na ministarskoj poziciji, dodaje Žigićeva, žene najčešće “ćute i rade svoj posao”, dok TV dnevnicima caruju njihovi partijski lideri.\nOna ocenjuje da je situacija slična i u mnogima drugim oblastima, poput privrede ili nauke, gde žene, koje obavljaju ključne poslove, često ostaju nevidljive.\n– Takvo stanje nije samo odgovornost medija – poručuje Radmila Žigić.\nOcenjuje, takođe, da je zbog ubrzane tabloidizacije većine medija u porastu i seksističko predstavljanje žena i zloupotreba ženskog tela u svrhu podizanja tiraža i gledanosti, ali da je i to dio opštedruštvenih trendova, ne samo kod nas, nego i na globalnom nivou.\nMNOGO, ŠARENO, GLASNO I NEKVALITETNO\nRadmila Žigić, koja se, kao novinarka i aktivistkinja, ranijih godina bavila analizom i monitoringom medija, ocenjuje da su tradicionalni mediji, kada je u pitanju zastupljenost žena i njihov tretman, danas ipak mnogo pristojniji nego, recimo, pre 20 godina.\n-Naravno, to je još daleko od istinske rodne ravnopravnosti, ali napredak je vidljiv. Međutim, danas se medijska scena potpuno promenila. Tradicionalni mediji su marginalizovani, javnim prostorom dominiraju novi mediji i socijalne mreže, a nemamo ozbiljnih analiza tih medija – kaže Žigićeva.\nUz to, dodaje ona, većina medija, i tradicionalnih i novih, u žestokoj tržišnoj utakmici za profit, ili naprosto za opstanak, dramatično snižavaju kriterijume i standarde.\n– Cilj je da se proizvede što više medijskih sadržaja, koji će biti šareni, glasni, privlačni i laki za konzumaciju. I tu se gubi kvalitet. U takvoj situaciji teško je očekivati da se neko ozbiljno pozabavi ozbiljnim analizama o bilo čemu, pa i o položau žene u društvu – zaključuje Radmila Žigić.\nUpozorenje žene nakon što je izblegla napad u hotelskoj sobi


Ambasador Brazila posetio kompaniju Galenika - Nira Press\nPočetna » Ambasador Brazila posetio kompaniju Galenika\nAmbasador Brazila posetio kompaniju Galenika\nAmbasador Brazila u Srbiji razgovarao sa predstavnicima kompanije Galenika a.d. Beograd, koja je u vlasništvu brazilske NG Grupe, jedne od najvećih farmaceutskih kompanija u Latinskoj Americi\nMenadžment Galenike i ambasador Brazila u Srbiji\nAmbasador Brazila u Srbiji, njegova ekselencija Eduardo Boteljo Barboza, posetio je 8. oktobra farmaceutsku kompaniju Galenika a.d. Beograd i razgovarao sa menadžmentom kompanije gde je predstavio svoje viđenje budućih odnosa Brazila i Srbije na polju ekonomske saradnje.\n”Investicija u Galeniku predstavlja prvu veliku investiciju neke brazilske firme u Srbiji. Cilj nam je da ne bude i poslednja. Srbija je zemlja koja ima investicioni potencijal, i jedan od glavnih ciljeva ambasade Brazila je da pomogne u povezivanju privrednika obe zemlje u narednom periodu”, rekao je ambasador Barboza.\nTokom posete, menadžment Galenike upoznao je ambasadora sa najnovijim poslovnim uspesima koji su rezultat ulaganja novih vlasnika kompanije:\n”Pored povećanja tržišnog udela u Srbiji, Galenika beleži i rast prodaje u regionu, i planiramo dalju ekspanziju na nova tržišta na globalnoj mapi. Dodatno, značajna sredstva uložena su u digitalizaciju poslovanja kao i u remont postojeće i investiranje u novu opremu. Dosadašnje investicije predstavljaju tek početak na našem odlučnom putu napred, rešeni da Galenika opet postane lider u regionu”, istakao je Rikardo Vian Markes, izvršni direktor za operativno poslovanje Galenike.


Ekonomski rast u ovoj godini 4, 3 odsto\nBeta\t 16. decembra 2015. 20:40\nEkonomski rast u Crnoj Gori ove godine iznosiće 4,3 odsto, izjavio je danas crnogoski premijer Milo Đukanović.\nPremijer je na sastanku Saveta stranih investitora rekao da je bankarski sistem u zemlji “stabilniji i zdraviji”, a da je javna potrošnja, kao i prethodne godine, 47 odsto. Đukanović je naveo da trenutno u Crnoj Gori posluje 14 banaka, a uskoro se očekuje i još jedna.\nStrane direktne investicije u prvih devet meseci ove godine, prema rečima Đukanovića, iznosile su 526 miliona evra, a do kraja godine će biti oko 16 odsto bruto društvenog proizvoda (BDP), što je 5, 5 odsto više nego u 2014. godini.\nSavet stranih investitora u Crnoj Gori je osnovan 2009. godine kao nevladina i neprofitna organizacija. Savet trenutno ima 28 članova, koji obezbedjuju oko 7.150 radnih mesta u Crnoj Gori, uz godišnji promet od približno 900 miliona evra, što predstavlja oko 25 odsto procenjenog BDP-a Crne Gore.


Pocetni nivo Srednji nivo Visoki nivo\nOvaj nivo namenjen je onima koji italijanski znaju malo ili nimalo. Cilj je da dostignete osnovno znanje, koje podrazumeva upotrebu prostih recenica iz svakodnevnog zivota, da znate da se izrazite na pravi nacin koristeci malo glagola ali u ispravnom obliku. Na kraju kursa znacete da zatrazite osnovne informacije, da se predstavite na oficijelni nacin, da pricate o svojim navikama i svom poslu, da pitate ili kazete ono sto Vam se svidja, da izrazite divljenje i da govorite o dogadjajima iz Vase proslosti.\nOvo je nivo za one koji vec malo znaju italijanski jezik. Ovaj nivo ce produbiti Vase znanje, omoguciti Vam da koristite slozene recenice, prosirice Vas fond reci. Na kraju kursa znacete da se obracate na uctiv i ljubazan nacin, da izrazite iznenadjenje i emocije, da govorite o uobicajenim dogadjajima iz proslosti, da obavite telefonski razgovor, da date savet i iskazete svoj stav o necemu, da opisete fizicki izgled neke osobe, da pricate o okruzenju, selu, putovanjima i snovima, da vodite razgovore o poslu i da napisete CV (biografiju).\nOvo je nivo za one koji dobro znaju italijanski jezik. Ovaj kurs ce Vam pruziti dodatno znanje za sastavljanje vrlo slozenih recenica uz koriscenje velikog broja reci, fraza, izraza i vremena. Pored toga, ovaj kurs Vam omogucava bolje razumevanje i citanje jezika. Na ovom kursu naucicete da koristite italijanski na adekvatan nacin, da izrazite svoje misljenje o politici, da govorite o reklamama, o “made in Italy” a priblizicete se i italijanskoj knjizevnosti. Na kraju kursa znacete da pravilno slazete gramaticka vremena, konjuktiv, slozeni kondicional i drugo.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Svijet :: Bitkoin pao na 34 hiljade američkih dolara\n23. 01. 2022. 17:53 >> 17:54\nBitkoin pao na 34 hiljade američkih dolara\nNakon velikog pada vrijednosti kriptovaluta prethodnih sedmica, najpoznatija kriptovaluta bitkoin u subotu je u jednom trenutku pala na 34,06 hiljada USD.\nPodaci sajta coindesk.com, koji uživo prati kretanje kriptovaluta, pokazali su da se vrijednost bitkoina tako skoro prepolovila u odnosu na prije samo dva i po mjeseca, kada je dostigao vrijednost od skoro 68 hiljada USD, prenosi Tanjug.\nPojedini analitičari očekuju dalji pad kriptovaluta, pa su se pojavile i prognoze da bi nakon eventualnog smanjenja vrijednosti do 30 hiljada USD moglo da se dogodi urušavanje bitkoina, čija bi cijena mogla da padne do deset hiljada USD.\nU popodnevnim satima po srednjeevropskom vremenu, vrijednost bitkoina se kretala oko 35 hiljada USD.\nBitkoin sredstvo plaćanja i u Centralnoafričkoj Republici\nI Centralnoafrička Republika uvela bitkoin kao sredstvo plaćanja\nBitkoin prešao 45 hiljada dolara\nZbog klimatskih promjena Tesla više neće prihvatati bitkoin


MOŽE LI SE ODUPRIJETI: Nakon Amerike i Evropa nepovratno skreće udesno - IZDVOJENO.ba\nMOŽE LI SE ODUPRIJETI: Nakon Amerike i Evropa nepovratno skreće udesno\nObjavljeno 17. Septembra 2018. 11:33\nSteve Bannon, nekadašnji glavni strateg američkog predsjednika Donald Trumpa, sve otvorenije brani pozicije lidera evropske populističke desnice – italijanskog ministra unutarnjih poslova Mattea Salvinija i mađarskog premijera Viktora Orbana – što, kako navode svjetski mediji, a prenosi Radio Slobodna Evropa izaziva sve veći revolt njegovih protivnika, ali dodaju i da Evropa sve primjetnije skreće udesno.\nBritanski Guardian navodi da su demonstranti u subotu izrazili svoj bijes jer je Bannon učestvovao u kontroverznoj debati uživo u kojoj je branio političke ličnosti krajnje desnice u Italiji i Mađarskoj.\n“Govoreći u New Yorku na festivalu Open Future u organizaciji Ekonomista, bivši saradnik Trumpa pozdravio je potpredsjednika italijanske vlade Salvinija i premijera Mađarske Viktora Orbana zbog pokušaja da zaštite “suverenitet njihove zemlje”…\n“Ovi ljudi pokušavaju učiniti svoje zemlje boljim. Ja svakako ne osuđujem Viktora Orbana i Salvinija”, rekao je Bannon, a prenosi Guardian.\nReakcije onih koji su gledali intervju bile su podijeljene, navodi britanski list.\nGlavna urednica časopisa Zanny Minton Beddoes je rekla: “Bannon predstavlja svjetski stav koji je suprotan liberalnim vrijednostima koje je Ekonomist uvijek zagovarao. Pitali smo ga da učestvuje jer njegov populistički nacionalizam ima ozbiljne posljedice u današnjoj politici.”\nGuardian podsjeća da je Bannon nedavno najavio planove za uspostavljanje fondacije u Evropi za koju se nada da će potaknuti širenje desničarskog populizma širom kontinenta, kao i da će pomoći krajnje desničarskim nacionalističkim partijama na izborima za Evropski parlament u maju naredne godine.\nBannonovi konkretni potezi u Evropi već su vidljivi, jer, kako je javio Reuters, on pomaže u izradi nastavnog plana za desničarski katolički institut u Italiji.\n“Benjamin Harnwell, direktor instituta Dignitatis Humanae sa sjedištem u samostanu nedaleko od Rima, rekao je da je Bannon pomagao u izgradnji instituta dugi niz godina. Kardinal Raymond Burke, vodeći konzervativac Vatikana koji je predsjednik savjetničkog odbora Instituta, rekao je da će Bannon igrati vodeću ulogu tamo”, navodi Reuters i ističe:\n“Povećano angažovanje Bannona na Institutu pokazuje kako se njegovo uključivanje u Evropu proteže izvan izborne politike, a sve u nastojanju da se izgradi populistička frakcija unutar Katoličke crkve.”\nReuters prenosi i da Harnwell, bivši član osoblja u Evropskom parlamentu, također savjetuje Bannona u njegovoj kampanji za izgradnju populističkog pokreta širom Evrope, kao i da Institut očekuje da će naredne godine predstaviti svoje prve kurseve.\n“Burke, bivši nadbiskup St. Louisa, je od 2013. bio vodeća osoba u Institutu i otvoreni je kritičar pojedinih politika pape Franje. Od izbora pape Franje 2013. godine, Burke je predvodio optužbe konzervativaca koji su oštro kritikovali papu, rekavši da je puno vjernika zbunio izjavama da bi crkva trebalo da bude dobrodošla za homoseksualce i razvedene katolike, a ne da bude opsjednuta ‘kulturnim ratom’ oko pitanja kao što je abortus”.\nReuters na kraju podsjeća da je nakon sastanka sa Bannonom u Rimu prošlog vikenda Salvini objavio da se pridružuje njegovom populističkom pokretu.\nOko 62 odsto Italijana odobrilo je vladajuću koaliciju populističkog pokreta Pet zvjezdica i aniti-imigrantske Lige koju predvodi premijer Giuseppe Conte, prema anketi provedenoj za italijanski dnevni list La Repubblica, i to je najviši nivo podrške od kada je vlada preuzela dužnost 1. juna, navodi Bloomberg.\nConte i njegov ministar finansija Giovanni Tria žure da do 27. septembra predstave nacrt budžeta za 2019. godinu koji se odnosi na obećanja kampanje Luigi Di Maio Pet zvjezdica i Lige Matea Salvinija, istovremeno uklanjajući zabrinutost od nekih evropskih donosilaca politike da bi plan mogao da širi pravila za suzbijanje deficita i ogromnog javnog duga.\nGovoreći na događaju u Milanu u subotu, Salvini je ponovio svoj stav da “prvo dolazi ekonomski rast i onda dolaze ograničenja”.\nBlumberg ističe ipak da Salvinijeva upotreba socijalnih medija i antimigrantske retorike nastavlja da se odražava kod birača.\nZa to vrijeme, kako piše portal Politico, danska desničarska vlada je možda očekivala povratak ljevičarske opozicije kada uvede novu kontroverznu politiku integracije, ali više ne.\n“Nedavni vladin prijedlog, koji bi trebao da bude finaliziran u parlamentu na jesen, biće usmjeren na takozvana geto-naselja s nizom sankcija i poticaja. Namjera je da se imigrantske zajednice u potpunosti uvedu u dansko društvo – uz pomoć sile ako je potrebno”, objašnjava se u tekstu i nastavlja:\n“Djeca koja žive u označenim oblastima biće obavezna da prisustvuju dnevnoj brizi u trajanju od 25 sati sedmično, kako bi se osiguralo da će naučiti jezik i vrijednosti te zemlje. Roditelji koji svoju djecu vraćaju u zemlje porijekla na duži vremenski period mogu se suočiti sa zatvorom ili deportacijom. Za zločine počinjene u tim naseljima bi bile predviđene teže kazne. Ukoliko bi bilo potrebno i zgrade bi se srušile.”\nOvaj portal podsjeća i da se političke partije širom Evrope bore sa imigracionom politikom.\n“Ovo pitanje je postavilo posebnu dilemu evropskim ljevičarskim partijama koje su pretrpjele talas izbornih poraza, pošto ih politički rivali optužuju da su odgovorni za nekontrolisanu imigraciju… Odgovor danskih socijaldemokrata je izdvajanje: pokušali su da prevaziđu međusobnu konkurenciju podržavajući vladu u nizu privlačnih Zakona o imigraciji i integraciji, a još uvijek zahtijevaju oštrije mjere.”\nBBC navodi da se izborni rezultati desnice mogu djelimično posmatrati kao reakcija protiv političkog establišmenta, nakon finansijske i migrantske krize, ali i da talas nezadovoljstva takođe usporava dugoročne strahove globalizacije i razvodnjavanja nacionalnog identiteta.\nBBC tvrdi i da iako te partije imaju širok politički spektar, postoje neka zajednička obilježja, kao što su neprijateljstvo prema imigraciji, antiislamska retorika i euroskepticizam.\nKao jednu od zemalja, BBC navodi Italiju i ocjenjuje da je do jačanja dvije populističke partije – protuvladinog Pokreta pet zvjezdica i desničarske Lige došlo nakon što je zemlja bila pogođena finansijskom krizom 2008. godine i nakon što je postala glavna destinacija za migrante iz sjeverne Afrike.\n“U Njemačkoj, formirana prije samo pet godina, krajnje desna alternativa za Njemačku (AfD) je 2017. prvi put ušla u savezni parlament…Njihov uspjeh je također tumačen kao znak nezadovoljstva politikom otvorenih vrata za izbjeglice kancelarke Angela Merkel, objašnjava BBC i dodaje da je slična situacija i u Austriji, Sloveniji, Švedskoj, Poljskoj…\n“U Francuskoj uprkos naporima liderke da napravi ekstremno desničarski Nacionalni front atraktivan za mainstream Francuske, ona je potpuno poražena od Emmanuela Macrona na predsjedničkim izborima u maju 2017. godine. U Mađarskoj je u aprilu Orban osvojio treći mandat zahvaljujući kampanji u kojoj je dominirala imigracija. On je vjerovatno vodeći glas među zemljama Višegradske grupe u centralnoj Evropi – Mađarskoj, Poljskoj, Češkoj Republici i Slovačkoj – koji se protive planovima EU da primoraju zemlje da prihvate migrante u okviru obaveznih kvota,” ocjenjuje BBC te ističe da je Orban čovjek koji misli da je Evropa napadnuta.\nBenjamin HarnwellEmmanuel MacronGiovanni TrioGiuseppe ConteMarine Le PenMatteo SalvinimigrantiSteve Bannon\n10 GODINA EKONOMSKE KRIZE: U SAD-u rođeno 4,8 miliona manje djece\n125 MILIONA KORISNIKA: Zbog “Fortnite”, najpopularnije igre na svijetu, raspadaju se i brakovi


"Dječiji križarski pohodi nikada nisu dobro završavali" - Kozarac.ba\nAmerička štampa piše u petak o događajima u Beogradu koji su kulminirali paljenjem američke i demoliranjem hrvatske ambasade.\nDopisnik sedmičnika Newsweek iz Beograda piše da je najstrašnije bilo vidjeti da su u masi nasilnika i vandala istaknuto mjesto imala djeca stara devet ili deset godina.\nKako su vlasti svim javnim ustanovama naredile da na dan protesta protiv državnosti Kosova ne smiju raditi, na masovnim se protestima okupilo mnogo omladine, od koje je dio bio spreman paliti i rušiti, piše američki novinar.\nDjeca demonstranti, koje američki novinar sarkastično upoređuje sa sudionicima “dječijega križarskog pohoda” s početka 13. stoljeća, bila su prva koja su ušla u zatvoreni kompleks američke ambasade jer su se uspjela provući kroz čelične rešetke na ogradi.\n“Jučerašnji događaji u Beogradu neće Srbiji pribaviti mnogo poštovalaca u svijetu”, piše iz Beograda novinar Newsweeka. Naime, dječiji križarski pohodi obično su “vrlo loše završavali”.\nDodik: Izetbegovićev grob miniran kako bi se Bošnjaci ujedinili


Kompanijski lideri na Kopaoniku | Skijališta Srbije\nAsocijacija Sport za sve Srbije, u saradnji sa Sportskim savezom Srbije, Turističkom organizacijom Srbije, MK Mountain Resort, JP Skijališta Srbije, podnela kandidaturu za organizaciju ovog događaja, a kandidatura je, većinom delegata, prihvaćena na Generalnoj Skupštini EFCS-a.\nSednici je prisustvovala četvoročlana delegacija Asocijacije na čelu sa predsednikom Velizarom Ćerićem. Uspeh da dobijemo organizaciju Evropskog Festivalakompanijskog sporta je tim veći s obzirom na činjenicu da su zainteresovani za organizaciju ovog događaja iskazali nacionalni savezi Austrije, Italije i Švajcarske.\n„Prema proceni funkcionera EFCS-a predsednika Didijera Beresa i generalnog sekretara Muse Lamija, očekuje se da na festivalu učestvuje preko 5.000 rekreativaca iz poznatih evropskih kompanija“, prokomentarisao je Velizar Ćerić.\nJezdimir Marsenić, generalni sekretar Asocijacije je govorio o tehničkim detaljima Festivala i između ostalog rekao: „Festival će trajati pet dana i biće dobra prilika da se država Srbija, Turistička organizacija Srbije, grupacija hotelijera na Kopaoniku, JP Skijališta Srbije, a i Sportski savez i Asocijacija sport za sve Srbije, na čelu sa Ministarstvom omladine i sporta, prikažu u najboljem svetlu i učesnici ponesu najlepše uspomene iz naše države“.\nPrvi operativac Asocijacije podsetio je i na uspešnu organizaciju veselog orijentiringa na Tari sa preko 700 učesnika, i najavio da Asocijaciju do kraja godineočekuju još dva velika događaja – letnji festival u septembru i Movie week od 29. septembra do 5. oktobra za šta je Asocijacija dobila donaciju ISKA u iznosu od 7.000 evra.


05.02.2020 u 14:21\nU ritmu derbija\nIzašla je Crvena zvezda iz derbija sa Partizanom kao pobednik i znatno učvrstila poziciju u borbi za plej-of. Ovaj duel u ABA ligi bio je prioritet u odnosu na dva evroligaška koja „crveno-bele“ očekuju u dva dana, što je trener Dragan Šakota naglasio odmah posle poraza od Efesa, prošlog petka u Beogradu. Srpki prvak je u neku ruku primoran da regionalnoj ligi da prednost u odnosu na najjaču evropsku, u kojoj nema zagaarantovano mesto, pa zato kalkuliše, posebno u situaciji kada je igrački kadar proređen. Uskoro počinje i završni turnir domaćeg kupa, bitka za prvi trofej u sezoni, pa vozovi za plej-of Evrolige prolaze, s malim šansama da u neki od njih uskoči i Zvezda. Bilo kako bilo, slede dva evroligaška meča u dva dana. „Crveno-beli“ će večeras (19 č) u Štark areni izaći na megdan\n31.01.2020 u 12:27\nŠejn Larkin najveća briga\nPosle serije od četiri uzastopne pobede kojima je ušla u sferu plej-ofa, Crvena zvezda je došla u situaciju da joj četvrtfinale izmiče. Nanizala je tri poraza, od kojih su dva bila u Beogradu od timova koji su sa najmanjim brojem pobeda (Žalgiris i Alba). Iako su samo za korak ispod crte doigravanja, a do kraje je preostalo još 13 kola, teži raspored i pre svega borba u ABA ligi za plej-of i što bolju poziciju, znatno umanjuju šanse srpskog prvaka da ponovi uspeh iz sezone 2015/2016, plasman među osam najboljih timova. Na startu nove teške serije, pet mečeva u deset dana, „crveno-bele” očekuje duel sa najboljim timom Evrolige Efesom (Štark arena, 19.00). Tri dna kasnije sledi derbi sa Partizanom, pa još dva evroligaška meča sa Panatinaikosom u Beogradu i Himijem u Moskvi, pa put u Bar,\nLAKTAŠI - Košarkaši Crvene zvezde pobedili su Igokeu u Laktašima 94:79 (22:17, 26:20, 21:17, 25:25) u utakmici 17. kola ABA lige. Crveno-beli imaju skor (11-6) i zauzimaju treću poziciju na tabeli, sa jednim trijumfom više od Mornara, Primorske i Cedevita Olimpije. Džejms Gist bio je nejefikasniji sa 17 poena, Lorenco Braun imao je 14, uz 10 asistencija i šest skokova, takođe po 14 poena ubacili su Bili Beron i Vladimir Štimac, dok je Kevin Panter postigao 13. Kod domaćina Majkl Grin postigao je 16, a Rašad Von 14 poena. Zvezda u narednom kolu, za sedam dana, dočekuje Partizan, prenosi Tanjug.\nBez petorke u Blau Grani\nPosle pobede nad Cibonom i povrtka među „veliku četvorku“ ABA lige, timove koji konkurišu za plej-of, košarkaše Crvene zvezde očekuje duel sa jednim od favorita Evrolige, Barselonom. Dva poraza prošle nedelje u dva dana na domaćem terenu, protiv Žalgirisa i Albe, umanjila su šanse srpskog i regionalnog prvaka da i u elitnom evropskom takmičenju značajnije trasira put ka plej-ofu, ali još dosta kola je preostalo da se situacija promeni. Uz jasnu razliku u kvalitetu, Barseloni je pobeda neophodna jer se sa Makibijem i CSKA bori za četvrtu poziciju koja daje prednost domaćeg terena u doigravanju, što će svakako uticati na procente šansi za uspeh „crveno-belih“. Otežavajuća okolnost je i što trener Šakota neće moći da računa na celu jednu petorku, van stroja su Davidovac,\n20.01.2020 u 20:18\nZvezdina „stotka” protiv Cibone za treću poziciju u ABA ligi\nKošarkaši Crvene zvezde pobedili su Cibonu 102:80 (31:17, 22:16, 21:25, 28:22) u 16. kolu ABA lige u hali „Aleksandar Nikolić”. Izabranici Dragana Šakote ostvarili su važan trijumf u borbi za plej-of, pa sada sa skorom 10-6 drže treću poziciju na tabeli regionalnog takmičenja šest kola pre kraja regularnog dela, sa istim učinkom kao i Cedevita Olimpija. Cibona je pretposlednji tim u rangu sa učinkom od pet pobeda i 11 poraza. Najefikasniji u pobedničkom timu bio je Džejms Gist sa 15 poena i tri uhvaćene lopte, dok su Čarls Dženkins, Vladimir Štimac i Lorenco Braun ubacili po 13 poena. Dvocifren je bio i Ognjen Dobrić sa 10 koševa. U gostujućem timu najbolju rolu imao je Filip Bundović sa 19 poena, a tri manje ubacio je Ivan Novačić.


OTVOREN KONKURS ZA IDEJNO REŠENJE PILONA NA GRADSKOM TRGU U LESKOVCU - Televizija K-1\nRaspisan je konkurs za idejno rešenje Pilona na gradskom trgu u Leskovcu koji je otvoren do kraja marta. Prijave mogu poslati zainteresovani umetnici i arhitekte, a idejno rešenje treba da upućuje na karakter i specifičnosti grada.\nPored objekta Doma sindikata nalazi se podest za pilon obeležje koje će konkursom biti izabrano naknadno. Prijave za odabir idejnog rešenja mogu poslati svi zainteresovani umetnici i arhitekte, a detalji konkursa nalaze se na sajtu Javnog preduzeća „Urbanizam i izgradnja“ i na zvaničnoj internet stranici Odeljenja za javne nabavke.\nBudući pilon trebalo bi da predstavlja jednu od najvažnijih atrakcija Leskovca i da postane novi prepoznatljivi simbol grada, a tri najbolje plasirana idejna rešenja biće i nagrađena.\nCentralni gradski trg u Leskovcu nastao je transformacijom parkinga i dela zelene površine na prostoru između Robne kuće „Beograd“ i Modne kuće. Za ovaj vrlo zahtevan projekat, čiji su radovi ušli već u treću godinu, opredeljeno je 223 miliona dinara.\n← BESPOVRATNA SREDSTVA ZA POČETNIKE U POSLOVANJU\nPOZIV NSZ-A ZA STICANJE PRAKTIČNIH ZNANJA OTVOREN DO KRAJA NOVEMBRA →\n14 јула, 2021 14 јула, 2021 TV K-1


Sastanak ambasadora Lo Kaša sa potpredsednikom Vlade i ministrom odbrane Nebojšom Stefanovićem\nAmbasador Lo Kašo sastao se danas sa potpredsednikom Vlade i ministrom odbrane Nebojšom Stefanovićem, u okviru aktivnosti nakon posete italijanskog ministra odbrane Lorenca Gverinija Beogradu, 15. decembra prošle godine.\nMeđu temama koje su se našle u centru razgovora bilo je jačanje bilateralne saradnje, naročito u oblasti namenske industrije, kao i doprinos Italije i Srbije stabilnosti na Zapadnom Balkanu. Ambasador Lo Kašo je potvrdio ministru Stefanoviću da Italija u Srbiji vidi strateškog partnera u procesu stabilizacije regiona.\nSastanak ministra Stefanovića sa ambasadorom Italije Karlom Lo Kašom\nPotpredsednik Vlade i ministar odbrane dr Nebojša Stefanović sastao se danas sa ambasadorom Republike Italije Karlom Lo Kašom.\nMinistar Stefanović ukazao je na opredeljenje Ministarstva odbrane Republike Srbije za nastavak realizacije aktivnosti u težišnim oblastima saradnje. On je istakao značaj učešća Oružanih snaga Republike Italije u misiji KFOR-a i na taj način u održavanju mira i stabilnosti na prostoru Kosova i Metohije. Takođe, ministar je istakao značaj vojnoekonomske saradnje, sa posebnim osvrtom na konkretizaciju postojećih potencijala.\nAmbasador Lo Kašo je rekao da će italijanska strana zadržati isti nivo angažovanja u misiji KFOR. Pored toga, saglasio se sa ministrom Stefanovićem po pitanju mogućnosti za unapređenje vojnoekonomske i vojnotehničke saradnje u oblastima od obostranog interesa, na osnovama koje su uspostavljene tokom posete ministra odbrane Republike Italije Lorenca Gverinija Republici Srbiji decembra 2020. godine.


Žena koja je rekla ne korsetima: Madeleine Vionnet - WANNABE MAGAZINE\nŽena koja je rekla ne korsetima: Madeleine Vionnet\nNeobična je ta stvar sa istorijom i njenom sposobnošću da neke ljude vremenom sve više uzdiže, i gradi magični oreol posebnosti oko njih, što se ponekada i udalji od realne situacije, tj kakva je zaista bila, dok drugi nemilosrdno padaju u magloviti zaborav. Nije da je slučaj sa Madeleine Vionnet baš takav da više niko ne zna za nju ali je sa svim sigurno da u odnosu na Coco Chanel čiji, čini se, svaki korak znamo napamet, o ovoj jednako fascinantnoj i uspešnoj legendi modne industrije teško da znamo više od par osnovnih podataka. Ipak, ovo je žena koja je izgradila svoju modnu imperiju odbacujući korsete, komplikovana vezivanja i dugmad na ženskim haljinama, u korist bias cuta koji je njen autentičan trag u modnom svetu (sad smo već znamo šta je u pitanju, zar ne?), i koja je na svom vrhuncu imala 26 atelja i oko 1000 zaposlenih. Međutim, da krenemo redom.\nA post shared by @olivier_gabet\nUprkos prilično turbulentnim godinama koje je provela u rodnom Parizu, činjenici da je imala prilično nezavidno poreklo, koje nije predstavljalo dobru podlogu za ikakvu a kamoli blistavu karijeru, i da se do 18 godine udala, rodila dete, izgubila dete i razvela, Madeleine nikada nije napuštala odluka i ambicija da napravi nešto veliko.\nVođena tom idejom i verom u sebe, preselila se u London gde je uspela da pronađe posao u ateljeu Kate Reilly, čija je specijalnost bila kopiranje francuske mode. Vionnet je naučila tajne zanata i ono što će uskoro postati njen zaštitni znak- bias cut, iako u to vreme još uvek nije samsotalno dizajnirala. Odatle se sa novostečenim znanjem i iskustvom vratila u Pariz gde je nakon rada u jednoj od najistaknutijih couture kuća tog doba, Callot Soeurs, gde je usavršila svoje znanje zbog kog je kako je godinama kasnije rekla bila sposobna da proizvodi Rols Rojseve a ne Ford, 1912. otvorila svoj prvi atelje.\nA post shared by Ploen Patterns (@ploenpatterns)


Reflektor - Vodička tura: Upoznajte istorijsko jezgro Kragujevca - Vesti iz Kragujevca i Šumadije - Pressek.rs\nVodička tura: Upoznajte istorijsko jezgro Kragujevca\nBy foto: pixabay/_cristina_ Četvrtak, 20. april 2017.\nGradska turistička organizacija „Kragujevac” organizuje u subotu 22. aprila, vodičku turu „Istorijsko jezgro grada”. Svi Kragujevčani, ali i gosti grada, koji se odluče za ovu pešačku turu, moći će da se upoznaju sa razvojem industrije u našoj zemlji i stvaranjem moderne srpske države, u kojoj je Kragujevac bio prva prestonica. Vodička tura kreća od Krsta u 12 sati.\nUčesnici će uz pratnju licenciranog turističkog vodiča prošetati centralnim delom Kragujevca i upoznati se sa zanimljivim činjenicama vezanim za najznačajnije kulturno- istorijske spomenike i lokacije u gradu.\nTura obuhvata Prvu kragujevačku gimnaziju, Knjaževsko srpski teatar, Regentovu kuću, zgradu Suda, Stare skupštine, Kompleks „Moskva”, Staru i Novu crkvu, Spomenik palim Šumadincima i Amidžin konak, jedini sačuvan od tri, koliko ih je imao dvor kneza Miloša. Poseban deo obilaska predstavlja Kompleks Vojno tehničkog zavoda, gde je predviđena poseta muzeju „Stara livnica”.\nOva vodička tura je samo prva u nizu od 12, koliko ih je ove godine pripremila Gradska turistička organizacija u okviru akcije „Kragujevac kroz ulice i muzeje”. Ture će biti organizovane od aprila do oktobra, a iz GTO poručuju da će najposećenije prošlogodišnje ture biti ponovljene, ali su za sugrađane i goste grada pripremili i nove pod nazivom „Vojvoda Radomir Putnik” i „Kolevka organizovanog lova”.\nZa ljubitelje verskog turizma, ove godine su u ponudi poseta manastiru Lipar u Sabanti i crkve Svetog Petra i Pavla u Grošnici, a za one koji uživaju u selu i prirodi planirana je poseta destileriji „Dar visova” i domaćinstvu „Kočin konak”.\nDetaljnije informacije o turama svi zainteresovani mogu da dobiju u Turističko - informativnom centru pozivom na broj telefona 034/335-302 ili na e-mail tic@gtokg.org.rs.\n22. april – tematska vodička tura – Istorijsko jezgro grada (pešačka tura)\n13. maj – tematska vodička tura – vojvoda Radomir Putnik (pešačka tura)\n27. maj – verski i eko turizam – crkva Svetog Petra i Pavla u Grošnici, planinarski dom u Adžinim livadama\n10. jun – verski i seoski turizam – “Na Liparu”, manastir Lipar , domaćinstvo “Kočin konak”\n24. jun – verski turizam – Rudnički manastiri\n15. jul – verski turizam – crkva Kumanica u Ramaći\n12. avgust – verski turizam – manastiri u Levču\n02. septembar – tematska vodička tura – Kolevka organizovanog lovstva\n16. septembar – verski turizam – manastiri Divostin i Drača\n30. septembar – tematska tura – Narodni muzej (pešačka tura)\n04. oktobar – tematska tura – Kragujevac, industrijski centar (pešačka tura)\n19. oktobar – tematska tura – Spomen park Šumarice


Graso: Kfor nije bio obavešten o akciji ROSU, loše sam interpretiran - Sputnjik Srbija\n08:18 21 Februar 2020\nGraso: Kfor nije bio obavešten o akciji ROSU, loše sam interpretiran\n07:41 10.06.2019 (osveženo 10:15 10.06.2019) Preuzmite kraći link\nPortparol Kfora Vinćenco Graso izjavio je da Kfor nije bio obavešten o nedavnoj akciji kosovske policije na severu Kosova, da je to bila akcija policije i da nikada nije rekao da je Kfor bio obavešten, niti da je ikoga obavestio.\n„Ta operacija je bila policijska operacija i ni u jednoj zemlji policija ne informiše javnost o policijskim operacijama, tako da mi nismo bili obavešteni o tome. I nikada nismo rekli da smo bili obavešteni, niti da smo mi nekoga obavestili o tome“, rekao je Graso u emisiji „Slobodno srpski“ u produkciji Medija centra iz Čaglavice.\nGovoreći o navodima pojedinih medija koji su se pozivali na njegove izjave „da su svi unapred bili obavešteni o akciji policije na severu Kosova“, Graso je rekao da je loše interpretiran.\n„Ono što sam rekao, a što je pokrenulo čitavu diskusiju, u intervjuu za TV Prvu sledećeg jutra nakon operacije bilo je: ’svi su bili obavešteni‘. Ovo je prevedeno i interpretirano kao da je Kfor nekoga obavestio, ali ono što sam ja rekao je da ’su svi bili obavešteni‘ u smislu da je informacija bila poznata, jer smo pročitali tu vest i zapravo je 17. maja bilo puno vesti koje su najavljivale ovu vrstu operacije i ostalo i zato sam rekao da nije bilo iznenađenja“, rekao je Graso.\nOn tu akciju vidi kao legalnu policijsku operaciju protiv kriminala i da jedino kriminalci treba da se brinu u takvim operacijama.\n„Naravno, ljudi ne treba da reaguju ili da opstruišu rad policije. Oni treba da se slože s tim i da sarađuju sa policijom kada sprovodi takve operacije. Treba da izbegavaju podizanje tenzija i eskalaciju nasilja, jer to može biti opasno“, kazao je Graso.\nPrema njegovim rečima, ta operacija je izvedena mirno u svim mestima, sem u Zubinom Potoku.\n„Ono što se tog jutra dogodilo u Zubinom Potoku je sledeće: kada je policija bila na putu ka Zubinom Potoku, a nisu sa sobom imali tešku opremu ni duge cevi, na njih je pucano. Jedan policajac je povređen, a zatim je blokiran put. Tada su morali da pozovu specijalnu jedinicu koja je intervenisala i tada smo imali tu tenziju koja je, kao što sam rekao, srećom ostala izolovana i ograničena u tom prostoru“, rekao je Graso.\nKomentarišući česte navode pojedinih političara u Beogradu da specijalne jedinice policije Kosova po dogovoru sa NATO-om ne mogu da idu na sever Kosova bez dozvole Kfora i saglasnosti lokalne zajednice, Graso kaže da takav dogovor ne postoji i da kosovska policija može da se kreće svuda po Kosovu i sprovodi akcije vezano za vladavinu prava.\n„Ono o čemu se ranije govorilo je dogovor između tadašnjeg premijera Hašima Tačija i generalnog sekretara NATO-a Rasmusena, da Kosovske bezbednosne snage pre razmeštanja na sever treba prvo da dobiju dozvolu Kfora i obaveste lokalne vlasti. Ali ovo se nije nikada dogodilo“, rekao je Graso.\nGovoreći o situaciji na KiM, Graso je rekao da je generalno gledano bezbednosna situacija dobra i stabilna i da ne postoji ozbiljna pretnja narušavanju mira i stabilnosti na Kosovu.\n„Ne postoji prava fizička pretnja bezbednosti, ali postoje retorika i propaganda koje ponekad stvaraju zabrinutost među ljudima, stvaraju tenzije bez ikakvih osnova, dokaza, to je po nama prava pretnja stabilnosti. Ta retorika dolazi sa obe strane. Nikad ne pozivamo lidere samo jedne strane ili druge, već pozivamo sve lidere“, rekao je Graso i dodao da obe strane koriste „preteće slike koje menjaju percepciju ljudi“, ali da na terenu nema ničeg.\nOn je rekao i da Kosovo usvajanjem tri zakona, koji se odnose na Kosovske bezbednosne snage i formiranje Ministarstva odbrane, nije dobilo vojsku Kosova.\n„Nije dovoljno da imate zakon, da napišete to na papiru, to je situacija, postoji plan koji će sprovesti kosovske institucije i biće potrebno deset godina da se to uradi“, rekao je on.\nGovoreći o ubistvu Olivera Ivanovića, Graso je rekao da Kfor ni na koji način nije uključen u istragu ovog ubistva, ali da je spreman da pomogne ako neko to zatraži.\nKada se radi o saradnji Kfora i Vojske Srbije, Graso kaže da je ona na veoma zadovoljavajućem nivou.


petak, 22 novembar 2019 11:21\nPod dirigentskim vođstvom Alberta Veronezija, crnogorski simfoničari će izvoditi orkestarske numere iz opera Đuzepea Verdija, Đakoma Pučinija, Đoakina Rosinija, Pjetra Maskanjija i Ruđera Leonkavala.Italijanski dirigent Alberto Veronezi započeo je karijeru tokom studija klavira, komponovanja i dirigovanja, na konzervatorijumima Đuzepe Verdi u Milanu i San Pjetro a Majela u Napulju. Godine 1992. osnovao je orkestar Gvido Kanteli u Milanu, kojeg je tokom 90-ih prevodio na Uskršnjem festivalu u Salzburgu na poziv Klaudija Abada, potom u milanskoj Skali, Santa Ćećiliji u Rimu, Teatru Mađo muzikale Fjorentino i BAM u Njujorku.\nVeronezi je oficijelni umjetnik berlinskog Dojč gramofona za koji je snimio 7 albuma, sarađujući sa umjetnicima poput Plasida Dominga, Roberta Alanje i Anđele Georgiju. Upravo je objavio Masneovu operu Navarka za Vorner klasiks s Robertom Alanjom, Aleksandrom Kurzak i Operskim orkestrom Njujorka. Kritike njegovih koncerta su objavljivane u časopisima kao što su: Njujork Tajms, Vašington post, Independent, Gardian, Špigel, Korijere dela sera, La Republika, itd.\nViše iz ove kategorije « Madona za zdravlje pije urin i kupa se u ledu (VIDEO) Oni su najveći preljubnici među horoskopskim znacima »


Novi pravilnik za finansiranje udruženja građana u opštini Majdanpek – RADIO TELEVIZIJA BOR\nNovi pravilnik za finansiranje udruženja građana u opštini Majdanpek\nMAJDANPEK – Opštinsko veće Majdanpek usvojilo je novi Pravilnik o kriterijumima i postupku dodele sredstava udruženjima za realizovanje programa od javnog interesa. Pored programa iz oblasti socijalne i zdravstvene zaštite, za budžetska sredstva moći će da konkurišu i svi projekti koji se odnose na društvenu brigu o deci i mladima, podsticanje obrazovanja, kulture i sporta, zaštitu životne sredine i održivi razvoj, negovanje kulturne baštine i narodnog stvaralaštva. Novi, dopunjeni Pravilnik detaljnije precizira uslove i obaveze korisnika, kako bi se izbegli određeni propusti, koji su se dešavali tokom ranijih godina.\n„Jedna od novina je otvaranje namenskih računa kod Uprave za trezor, jer će se ubuduće prenos budžetskih sredstava obavljati isključivo preko ovog računa. Korisnici sredstava će, takođe, biti u obavezi da u svakom momentu Komisiji za praćenje realizacije projekata omoguće kontrolu i uvid u potrebnu dokumentaciju. Na ovaj način biće izbegnuti propusti, kao i nenamensko trošenje dobijenih sredstava, što se u ranijim godinama dešavalo“, kaže Mirjana Cakić Mladenović, pomoćnik predsednika Opštine Majdanpek.\nVisina ovogodišnjih sredstava, planiranih za finansiranje projekata udruženja građana opštine Majdanpek, prema rečima Mirjane Cakić Mladenović, neće biti manja od 8 miliona dinara, koliko je za ove namene izdvojeno prošle godine.\nTags: finansiranje projekata, novi pravilnik, opstina majdanpek, udruzenja gradana\nPrevious Zatvoreni rečni granični prelazi\nNext Episkop timočki Ilarion služio liturgiju u borskoj crkvi


Knjiga Pažljivkova pravila u saobraćaju za sve prvake u opštini Lebane – Info Centar Juga\nPredstavnici lokalne samouprave uručili su danas besplatne ilustrovane knjige “Pažljivkova pravila u saobraćaju” učenicima prvog razreda osnovnih škola u opštini Lebane. Knjige je pripremila Agencija za bezbednost saobraćaja Republike Srbije i dobiće ih svi prvaci u lebanskoj opštini, kao i njihovi vršnjaci iz svih osnovnih škola u Srbiji.\nUčenicima osnovne škole Radovan Kovačević Maksim knjigu „Pažljivkova pravila u saobraćaju“ uručio je Miodrag Živković, pomoćnik predsednika opštine Lebane i predstavnici Policijske stanice u Lebanu.\nU osnovnoj školi „Vuk Karadžić“ u Lebanu knjige je, u prisustvu direktora škole Dragana Jovića i policajaca PS Lebane, uručio pomoćnik predsednika opštine Lebane Saša Đorđević\nI đaci prvaci u osnovnoj školi Radoje Domanović u Bošnjacu dobili su knjige „Pažljivkova pravila u saobraćaju“ koje su im uručili pomoćnica predsednika opštine Lebane Nataša Stojanović i direktor škole Goran Pejković.\nKnjigu o pravilima ponašanja u saobraćaju dobiće i đaci prvaci u izdvojenim odeljenjima ovih škola.\nCilj ove akcije Agencije za bezbednost saobraćaja je da svaki đak prvak prilikom polaska u školu dobije jedan primerak knjige u kojoj je slikovito opisana važnost pravilnog ponašanja u saobraćaju u situacijama u kojima se deca svakodnevno mogu naći.\nRužić danas posetio Konjino i Ždeglovo


Ovo je druga poseta pape grčkom ostrvu, koji je tokom čitave posete Grčkoj i Kipru, kao prioritet stavio je pitanja izbeglica i migranta, preneo je "Katimerini".\nOn se požalio da se od njegove poslednje posete pre pet godina "malo toga promenilo po pitanju migracija".\nPapa je bio na Lezbosu 2016. godine i tada je poveo 12 Sirijaca sa sobom u Italiju, a sada se vratio u petodnevnu posetu Kipru i Grčkoj, kako bi posetio kamp Mavrovuni, gde ima oko 2.300 ljudi.\n"Ovde sam da vidim vaša lica i da vas pogledam u oči. Vidim oči pune čekivanja, oči koje su videle nasilje i siromaštvo, oči koje su napunjene sa previše suza", kazao je papa.\nFranja je drugi dan zaredom kritikovao one koji koriste migrantsku krizu za političke ciljeve.\n"Treba kritikovati prave uzroke (migracija), a ne siromašne ljude koji plaćaju posledice, pa ih čak koriste i za političku propagandu, rekao je on, preneo je Rojters.\n"Današnja poseta pape je čast za nas migrante. Sada znam da postoji neko ko misli na nas. Papa nam daje snagu i veru da nastavimo dalje", rekao je 18-godišnji migrant iz Republike Kongo, koji je u kampu više od godinu dana.\nPapina poseta nije važna samo za katoličke stanovnike kampa jer nije pitanje religije, već solidarnosti, dodaje "Katimerini", navodeći da će 37 muslimanskih migranata prisustvovati papinom govoru.\n"On time pokazuje da je sa nama, kao brat", rekao je Iračanin (60), dodavši da smo svi isti.


Požuda – LOM\nPočetna / Nekategorizovano / Požuda\nPregled korpe „Nasmijati psa“ je dodat u vašu korpu.\n1,298.00 RSD 1,089.00 RSD\nPožuda je najčitanije i najkontroverznije od svih dela Elfride Jelinek. Kao u nekoj savremenoj Ilijadi (u kojoj se, iz pevanja u pevanje, u raznim varijacijama napada na život i telo ratnika), u Požudi, epopeji jedne žene, iz dana u dan se napada na njeno telo, koje je objekat muške požude. U intervjuima i razgovorima koji su prethodili objavljivanju knjige Jelinek je govorila kako je htela da napiše ženski porno-roman, ali da u tome nije uspela. Neuspeh je, kako je rekla, bio neminovan, jer je tokom rada na tekstu morala da uvidi „da su muškarci uzurpirali jezik pornografije više nego bilo koji drugi jezik – čak više nego onaj ratni i vojni, i svaki čin suprotstavljanja tome osuđen je na propast.“\nTako je pokušaj ženske pornografije prerastao u svojevrsno anti-pornografsko štivo koje oslikava društveni sistem u njegovom nastojanju da prisili ženu na ulogu objekta u svim sferama društvenog i političkog života, u snažnu socijalnu kritiku, pokušaj demontiranja modernog ropstva.\n„Opisujem vezu muškarca i žene kao hegelovsku vezu gospodara i sluge. Sve dok su muškarci sposobni da uvećaju svoju seksualnu vrednost preko rada, slave i bogatstva, i dok žene svoju moć zasnivaju samo na telu, lepoti i mladosti, ništa se neće promeniti.“\nBudite prvi koji će napisati recenziju za „Požuda“ Odustani od odgovora\nAvanture pod pločnikom Revizor\nGledate: Požuda 1,298.00 RSD 1,089.00 RSD


MILORAD DODIK PODSETIO SARAJEVO: Srbima niko ništa nije dao, BiH previše dobila Dejtonom! - Informer\nSrpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik poručio je danas da Srbima u Republici Srpskoj niko ništa nije dao i da su se za sve izborili sami, a Dejtonskim sporazumom su izgubili samostalnost koju su imali i koju će morati da vrate\n- BiH je dobila i previše u Dejtonu, i svakim danom se pokazuje da joj ni to nije pomoglo da postane država. Dva od tri konstitutivna naroda, BiH ne vide kao svoju državu, a muslimani Bošnjaci je vide kao državu samo za sebe - rekao je Dodik na pitanje Srne da prokomentariše stav lidera SDA Bakira Izetbegovića da je srpska strana, kako kaže, i previše dobila Dejtonskim sprorazumom.\n- Zato je Republika Srpska jedina voljena i funkcionalna u okviru koji zovu BiH. Ukoliko Izetbegović i njegovi politički sledbenici nastave da insistiraju na tome da nam je nešto dato, pokazaćemo im brže nego što su mislili da smo u stanju da se izborimo i za ono što unapred proglašavaju nemogućim - poručio je Dodik.\nOn je ponovio da ne zna ko su "bosanski Srbi", kako Izetbegović govori, ali ovi koji su stvarali RS i žive u njoj su Srbi koji državu nisu stvarali genocidom, kako izmišlja Izetbegović.\n- Srbi su Republiku Srpsku proglasili 9. januara 1992. u miru, pre ijednog ispaljenog metka, i nažalost bili su prinuđeni da je brane životima. Zato i jeste sva ujdurma da se poništi upravo ta istorijska činjenica, koja u vodu baca svu ratnu i posleratnu muslimansku propagandu o nastanku RS - rekao je Dodik.\nBiH Republika Srpska Milorad Dodik dejtonski sporazum Sarajevo\nDODIK REKAO NE! Američki ambasador hoće da ugura BiH u NATO, srpski član predsedništva ga OLADIO, pa dodao: VISOKI PREDSTAVNIK JE VELIKI KRIMINALAC!


Demofest nominovan za UK Festival Awards | SMP\nBanjalučki Demofest, najveći festival demo bendova u jugoistočnoj Evropi, nominovan je za prestižnu nagradu UK Festival Awards, i to u kategoriji „Best Overseas Festival“, odnosno najbolji festival van Velike Britanije.\nIza ove nagrade stoji Yourope, najznačajnija evropska festivalska asocijacija, a Demofest je postao prvi i jedini festival iz Republike Srpske / Bosne i Hercegovine, koji je nominovan za ovu nagradu, te se tako našao u društvu najboljih i najvećih evropskih festivala kao što su Sziget, Pinkpop, Roskilde, EXIT, INmusic, Lovefest i drugi.\nOvo je sigurno veliki korak za banjalučki festival, a organizatori Demofesta uputili su poziv za podršku putem online glasanja, kako se određuje pobednik u svim kategorijama.\nUkoliko želite da se Demofest nađe u samom vrhu evropskih muzičkih festivala, možete glasati na ovom linku.\nSistem glasanja je brz i jednostavan, a dovoljno je da posedujete e-mail adresu. Takođe, ukoliko želite, možete preskočiti ostale kategorije, koje nije obavezno ispuniti. Glasanje je otvoreno do 28. oktobra.\n– Izuzetno smo ponosni na ovu nominaciju, jer je ona nedvosmislen pokazatelj da je misija Demofesta sve uspešnija i da smo na ispravnom putu. Čast nam je što smo se našli u društvu najboljih evropskih muzičkih festivala, jer neki od njih imaju tradiciju koja traje više od četiri decenije. Zbog toga nam je od velikog značaja sva podrška naše publike koju možemo dobiti da stanemo rame uz rame sa njima – rekla je direktorka Demofesta Brankica Janković.


Grad Niš će dobiti najsvremeniju koncertnu dvoranu\nPočetak/Ekonomija/Grad Niš će dobiti najsvremeniju koncertnu dvoranu\n„Koncertna dvorana će biti na Bulevaru Nemanjića gde je bila garaža Niš-ekspresa, u delu prema parku Sveti Sava“, objašnjava gradonačelnik Niša Darko Bulatović. „Proketom je predviđeno da zadovolji najviše standarde sličnih dvorana pri čemu se u prvi plan misli na akustičnost. Planirano da je ima 2.000 mesta, a u samoj zgradi bi se nalazilo još nekoliko manjih scena kao i hotel-restoran za goste“.\n„Dvorana bi bila sva u staklu jer bi to bio dominantan materijal, a posetioci bi imali pogled iz dvorane na sve delove grada“, dodaje gradonačelnik Niša. „Pored same dvorane je planirana i izgradnja parkinga tako da posetioci mogu da ostave svoje sutomobile dok se nalaze u dvorani“.\nDarko Bulatović koncertna dvorana