NAJČEŠĆA PITANJA - Obaveze odbrane | Ministarstvo odbrane Republike Srbije\nNAJČEŠĆA PITANJA - Obaveze odbrane\nDa li postoji obaveza služenja vojnog roka?\n– Posle stupanja na snagu Odluke Narodne Skupštine Republike Srbije o obustavi obaveze služenja vojnog roka („Službeni glasnik Republike Srbije“ broj 95/2010) od 1. januara 2011. služenje vojnog roka vrši se po principu dobrovoljnosti.\n– Posle stupanja na snagu Odluke o obustavi obaveze služenja vojnog roka, („Službeni glasnik Republike Srbije“, broj 95/2010) lica koja ne žele dobrovoljno da služe vojni rok s oružjem u Vojsci Srbije podležu obavezi uvođenja u vojnu evidenciju i obavezi služenja u rezervnom sastavu.\nNa osnovu člana 15. Zakona o vojnoj, radnoj i materijalnoj obavezi u vojnu evidenciju uvodi se regrut početkom kalendarske godine u kojoj navršava 18 godina i regruti starijih godišta koji iz određenih razloga nisu uvedeni u evidenciju. Regrut koji boravi u inostranstvu uvodi se u evidenciju nadležnog diplomatsko-konzularnog predstavništva Republike Srbije, koje o tome obaveštava teritorijalni organ.\nVojnog obveznika radi vršenja vojne obaveze poziva teritorijalni organ. Vojni obveznik se poziva radi vršenja vojne obaveze opštim i pojedinačnim pozivom.\nRegrut koji se poziva, radi uvođenja u vojnu evidenciju, treba da se javi u nadležni centar Ministarstva odbrane za lokalnu samoupravu prema mestu prebivališta regruta i na uvid ponese ličnu kartu ili drugu javnu ispravu iz koje se može utvrditi njegov identitet.\nRegruti koji borave u inostranstvu dužni su da se jave nadležnom diplomatsko-konzularnom predstavništvu Republike Srbije radi uvođenja u vojnu evidenciju, koje o tome obaveštava nadležni centar Ministarstva odbrane za lokalnu samoupravu, prema adresi prebivališta regruta u Republici Srbiji pre odlaska u inostranstvo.\nKoje kategorije građana prevashodno osposobljava Ministarstvo odbrane za odbranu zemlje?\n– Od 2018. godine Ministarstvo odbrane obučava i lica starija od 30 godina koja su sposobna za vojnu službu i koja su prevedena u rezervni sastav Vojske Srbije, a nisu odslužila vojni rok s oružjem. Oni se za odbranu zemlje osposobljavaju na osnovnoj i specijalističkoj obuci u centrima za obuku i jedinicama naše vojske.\n– Dobrovoljno služenje vojnog roka s oružjem u Vojsci Srbije omogućava se prema uslovima koji su propisani Zakonom o vojnoj, radnoj i materijalnoj obavezi – regrutima, ženama i licima u rezervnom sastavu koja su izvršila civilnu službu ili odslužila vojni rok bez oružja.\nMinistarstvo odbrane u sredstvima javnog informisanja objavljuje javni oglas za prijavu kandidata za dobrovoljno služenje vojnog roka s oružjem i za kurs za rezervne oficire Vojske Srbije.\nNa dobrovoljno služenje vojnog roka s oružjem u Vojsci Srbije i za kurs za rezervne oficire Vojske Srbije mogu se prijaviti kandidati muškog i ženskog pola koji u tekućoj godini navršavaju od 19 do 30 godina života.\nMinistarstvo odbrane u sredstvima javnog informisanja objavljuje oglas za prijavu kandidata za dobrovoljno služenje vojnog roka s oružjem. Oglas se objavljuje najmanje dva meseca pre upućivanja na dobrovoljno služenje vojnog roka s oružjem.\nPrijavu za dobrovoljno služenje vojnog roka s oružjem zainteresovano lice podnosi nadležnom centru Ministarstva odbrane za lokalnu samoupravu prema adresi prebivališta.\nCentar Ministarstva odbrane za lokalnu samoupravu poziva prijavljene kandidate pojedinačnim pozivom na lekarske preglede, posle kojih utvrđuje rang-listu prijavljenih kandidata za dobrovoljno služenje vojnog roka s oružjem. Izbor potrebnog broja kandidata vrše regionalni centri Ministarstva odbrane na osnovu utvrđene konačne rang-liste kandidata za pozivanje na dobrovoljno služenje vojnog roka s oružjem i predviđenog Plana uputa.\nSa izabranim kandidatima teritorijalno nadležni centar Ministarstva odbrane za lokalnu samoupravu zaključuje ugovor, kojim se uređuju međusobna prava i obaveze.\nKandidat koji je izabran za dobrovoljno služenje vojnog roka s oružjem aktom nadležnog organa dužan je da se javi u centar za obuku u vreme naznačeno u pojedinačnom pozivu.\nDobrovoljno služenje vojnog roka s oružjem započinje danom stupanja kandidata u centar za obuku, čime kandidat postaje vojnik na dobrovoljnom služenju vojnog roka.\nVojniku se za vreme trajanja dobrovoljnog služenja vojnog roka s oružjem, u skladu s propisanom regulativom, obezbeđuje sledeće: naknada putnih troškova za javljanje na dobrovoljno služenje vojnog roka s oružjem u naznačeni centar za obuku od mesta prebivališta u Republici Srbiji do centra za obuku, naknada putnih troškova za povratak kući po odsluženju dobrovoljnog služenja vojnog roka s oružjem od centra za obuku do mesta prebivališta u Republici Srbiji, novčana primanja u mesečnom iznosu koji odredi ministar odbrane, prava iz zdravstvenog osiguranja na osnovu propisa o zdravstvenom osiguranju u Vojsci Srbije za vojne obveznike, kao i smeštaj, ishrana, vojna odeća i obuća.\nKoristi koje imaju lica koja dobrovoljno odsluže vojni rok s oružjem:\nmogućnost zaposlenja u Vojsci Srbije u svojstvu profesionalnog vojnika i aktivne rezerve\nmogućnost zaposlenja u Ministarstvu unutrašnjih poslova\nmogućnost zaposlenja u kazneno-popravnim zavodima Uprave za izvršenje krivičnih sankcija Ministarstva pravde\nmogućnost zaposlenja u agencijama za fizičko-tehničko obezbeđenje\nnovčana primanja vojnika za vreme dobrovoljnog služenja vojnog roka s oružjem (oko 17.000 dinara mesečno).\nŽelim da služim vojni rok dobrovoljno na kursu za rezervne oficire Vojske Srbije. Koji su uslovi, postupak i benefiti?\n– Kriterijumi za izbor kandidata za kurs za rezervne oficire (KRO) Vojske Srbije propisani su odredbama Zakona o vojnoj, radnoj i materijalnoj obavezi, Uredbe o načinu i postupku dobrovoljnog služenja vojnog roka sa oružjem („Službeni glasnik Republike Srbije“, broj 7/2011) i Pravilnika o načinu i uslovima za izbor i o postupku izbora regruta koji će se usavršavati za rezervne oficire („Službeni vojni list“ broj 10/2011).\nMinistarstvo odbrane u sredstvima javnog informisanja objavljuje javni oglas za prijavu kandidata za dobrovoljno služenje vojnog roka s oružjem i za KRO Vojske Srbije. Za dobrovoljno služenje vojnog roka s oružjem i KRO u Vojsci Srbije mogu se prijaviti kandidati muškog i ženskog pola koji u tekućoj godini navršavaju od 19 do 30 godina života.\nOpšti uslovi koje kandidat za dobrovoljno služenje vojnog roka s oružjem i KRO u Vojsci Srbije treba da ispunjava su – da je državljanin Republike Srbije, da se protiv istog ne vodi krivični postupak, odnosno da nije pravnosnažno osuđivan za krivično delo za koje se goni po službenoj dužnosti, da nije osuđivan na kaznu zatvora od najmanje šest meseci, da je zdravstveno sposoban za vojnu službu i da nije odslužio vojni rok s oružjem.\nPosebni uslovi su – da ima završenu visoku školu odgovarajuće struke od značaja za Vojsku Srbije (osnovne akademske studije ili osnovne strukovne studije), da ispunjava uslove propisane za regrute koji se upućuju u posebne jedinice Vojske Srbije i da ima pozitivnu bezbednosnu proveru.\nPrijavu za dobrovoljno služenje vojnog roka s oružjem i za KRO u Vojsci Srbije kandidat podnosi nadležnom centru Ministarstva odbrane za lokalnu samoupravu prema mestu prebivališta. Kandidat koji ima prebivalište ili boravište u inostranstvu prijavu podnosi nadležnom diplomatsko-konzularnom predstavništvu Republike Srbije u inostranstvu.\nKandidat za rezervnog oficira uz prijavu prilaže dokaze o ispunjavanju opštih uslova izuzev tačaka 4) i 5), fotokopiju lične karte ili pasoša (original dokumenta prilaže na uvid), fotokopiju diplome o završenoj školi (original prilaže na uvid), biografiju, ugovor s Ministarstvom odbrane o stipendiranju ukoliko je bio vojni stipendista i pisanu saglasnost za bezbednosnu proveru za upućivanje u posebne jedinice Vojske Srbije.\nDa bi mogao biti izabran za slušaoca KRO kandidat mora ispunjavati minimalne uslove iz Privremenog pregleda minimalnih uslova za određivanje roda, službe i vojnoevidencione specijalnosti, prema psihofizičkim osobinama, školskoj spremi, zanimanjima i znanjima značajnim za Vojsku, kao i da ima pozitivnu bezbednosnu proveru.\nPrilikom izbora slušalaca KRO prvenstvo imaju kandidati vojni stipendisti, kandidati koji su s boljim uspehom završili odgovarajuću školu i kandidati mlađeg godišta.\nIzabranom kandidatu za slušaoca KRO određuje se rod, odnosno služba, u skladu sa spiskom struka i zanimanja značajnih za određivanje roda, odnosno službe, i vojnoevidencione specijalnosti regruta.\nIzabrani kandidat za dobrovoljno služenje vojnog roka s oružjem i za KRO s Ministarstvom odbrane potpisuje ugovor kojim se uređuju međusobna prava i obaveze.\nBenefiti za lica koja završe kurs za rezervne oficire:\nmogućnost zaposlenja u Vojsci Srbije u svojstvu profesionalnog\noficira i aktivne rezerve\nmogućnost zaposlenja u kazneno-popravnim zavodima Uprave za\nizvršenje krivičnih sankcija Ministarstva pravde\nnovčana primanja slušalaca KRO (oko 17.000 dinara mesečno).\nKo ima obavezu služenja u rezervnom sastavu i kako se ta obaveza izvršava?\n– Obavezi služenja u rezervnom sastavu podležu sledeći vojni obveznici – koji su odslužili vojni rok, koji su prema odredbama zakona regulisali obavezu služenja vojnog roka na drugi način i žene vojni obveznici koje se vode u evidenciji.\nVojni obveznici u rezervnom sastavu vode se u evidenciji kao rezervni oficiri, rezervni podoficiri i vojnici u rezervi.\nObaveze lica u rezervnom sastavu nastaju od dana otpuštanja sa služenja vojnog roka ili civilne službe, od dana kada je obaveza služenja vojnog roka i civilne službe regulisana na drugi način, odnosno od dana prestanka profesionalne vojne službe. Pomenute obaveze traju do kraja kalendarske godine u kojoj vojni obveznik (muškarac) navršava 60 godina života.Obaveze lica u rezervnom sastavu za žene nastaju početkom kalendarske godine u kojoj navršavaju 19 godina i traju do kraja kalendarske godine u kojoj navršavaju 50 godina života.\nSa licima koja dobrovoljno odsluže vojni rok popunjavaju se ratne jedinice (podmlađivanje kadra) u svojstvu pasivne rezerve.\nPosle završene obuke, zainteresovana lica mogu konkurisati za prijem u aktivnu rezervu ili za prijem u profesionalnu vojnu službu.\nCentar Ministarstva odbrane za lokalnu samoupravu kod kojeg se vojni obveznik vodi u evidenciji vrši pozivanje vojnih obveznika posle dobijanja saglasnosti od pretpostavljenog organa, a pozive im dostavlja najkasnije 30 dana pre predviđenog dana javljanja.\nZa vežbu mobilizacijske gotovosti, mobilizaciju u uslovima vanrednog i ratnog stanja pozivanje vojnih obveznika vrši se bez vremenskog ograničenja.\nPrevođenje lica u rezervni sastav vrši se bez lekarskih i ostalih pregleda. U slučaju podnošenja zahteva regruta za izdavanje uverenja da je regulisao vojnu obavezu služenja vojnog roka posle navršenih 27 godina života pokreće se postupak po zahtevu za donošenje rešenja o prevođenju u rezervni sastav i posle donetog rešenja izdaje traženo uverenje.\nU slučaju potrebe stavljanja vojnog obveznika na ratni raspored, centar Ministarstva odbrane za lokalnu samoupravu dužan je da ga prethodno uputi na lekarski pregled i psihološko ispitivanje radi utvrđivanja ocene sposobnosti za vojnu vežbu.\nRaspoređivanje lica u rezervnom sastavu vrši se u – ratne komande, jedinice i ustanove Vojske Srbije, vojne jedinice i ustanove Ministarstva odbrane, Ministarstvo unutrašnjih poslova, jedinice i organe civilne zaštite, organe, jedinice i službe osmatranja, obaveštavanja i uzbunjivanja i državne organe, privredna društva, ostala pravna lica i kod preduzetnika koji proizvode predmete, odnosno vrše usluge od posebnog značaja za odbranu zemlje.\nSaopštavanje, presaopštavanje i ukidanje rasporeda u rezervnom sastavu vojnim obveznicima raspoređenom u ratne jedinice i obveznicima radne obaveze raspoređenim u subjekte mobilizacije po planu popune i davaocima stvari iz popisa, vrši nadležni teritorijalni organ Ministarstva odbrane – centar Ministarstva odbrane za lokalnu samoupravu.\nKako lica koja su izvršila civilnu službu mogu doprineti odbrani zemlje?\n– Više od 26.000 građana Republike Srbije izvršilo je civilnu službu i obučeno je za obavljanje poslova oblasti civilne zaštite. Oni se mogu angažovati za zaštitu i spasavanje stanovništva, materijalnih i kulturnih dobara u miru, vanrednim situacijama, vanrednom i ratnom stanju.\nMinistarstvo odbrane koordinira poslove civilne zaštite s nadležnim organima državne uprave i lokalne samouprave. Deo poslova odnosi se na popunu jedinica civilne zaštite vojnim obveznicima. Ministarstvo odbrane, na zahtev nadležne službe Ministarstva unutrašnjih poslova i jedinica lokalne samouprave, nastoji da izvrši potpunu i kvalitetnu popunu jedinica civilne zaštite prvenstveno licima koja su tokom vršenja civilne službe završila obuku za obavljanje poslova iz oblasti civilne zaštite.\nKo je nadležan za izdavanje uverenja o odsluženom vojnom roku, učešću u ratu, kao i ostalim pitanjima iz oblasti regulisanja vojne obaveze?\n– Teritorijalni organi Ministarstva odbrane – centri Ministarstva odbrane za lokalnu samoupravu, izdaju uverenja na osnovu podataka iz službene evidencije koju vode o vojnim obveznicima prema mestu njihovih prebivališta na teritoriji Republike Srbije.\nZakonom o opštem upravnom postupku („Službeni glasnik Republike Srbije“, broj 18/2016)) propisano je da organi izdaju uverenja, odnosno ostale isprave (sertifikate, potvrde i slično) o činjenicama o kojima vode službenu evidenciju, saglasno podacima iz službene evidencije. Takva uverenja, odnosno isprave, imaju značaj javne isprave.\nZakonom o opštem upravnom postupku propisano je da organi izdaju uverenja, odnosno druge isprave i o činjenicama o kojima ne vode službenu evidenciju ako je to zakonom ili ostalim propisom određeno. U tom slučaju, činjenice se utvrđuju u postupku propisanom odredbama tog zakona.\nDa li postoji mogućnost ppekida služenja vojnog roka vojniku koji je primljen na specijalizaciju ili poslediplomsko usavršavanje?\n– Članom 41. stav 1. tačka 5. Zakona o vojnoj, radnoj i materijalnoj obavezi („Službeni glasnik Republike Srbije,“ broj 88/09,95/10 i 36/18) propisano je da se služenje vojnog roka prekida vojniku koji je primljen na specijalizaciju ili poslediplomsko usavršavanje u zemlji i inostranstvu, dok školovanje traje, a najkasnije do kraja juna kalendarske godine u kojoj navršava 30 godina.\nVojnik kome je prekinuto služenje vojnog roka po toj odredbi uputiće se na dosluženje vojnog roka posle školovanja odnosno usavršavanja, a najkasnije do kraja juna kalendarske godine u kojoj navršava 30 godina života.\nO prekidu služenja vojnog roka vojniku koji je primljen na specijalizaciju ili poslediplomsko usavršavanje u zemlji i inostranstvu nadležni starešina Vojske Srbije (na dužnosti komandanta bataljona, njemu ravan ili viši starešina) donosi rešenje, a podaci o tome upisuju se u vojnu knjižicu i ostala vojnoevidenciona dokumenta.\nKoji su razlozi zbog kojih se regrut oslobađa od obaveze služenja vojnog roka?\n– Vojna obaveza u Republici Srbiji je opšta i dužni su da je, u skladu sa zakonom, izvršavaju svi državljani bez obzira gde im je prebivalište, a realizuje se kroz regrutnu obavezu, obavezu služenja vojnog roka, obavezu vršenja civilne službe i obavezu služenja u rezervnom sastavu.\nNa dobrovoljno služenje vojnog roka upućuju se regruti koji su ocenjeni sposobnim za vojnu službu.\nOdredbom član 45. Zakona o vojnoj, radnoj i materijalnoj obavezi („Službeni glasnik Republike Srbije“, broj 88/09, 95/10 i 36/18) propisano je da se od obaveze služenja vojnog roka oslobađa regrut – koji je ocenjen nesposobnim za vojnu službu, koji stekne državljanstvo Republike Srbije prijemom ili na osnovu međunarodnih ugovora i ako je u zemlji čiji je bio državljanin regulisao obavezu služenja vojnog roka, odnosno ako je navršio 27 godina života, koji pored državljanstva Republike Srbije ima državljanstvo i druge države, a u toj državi je regulisao obavezu služenja vojnog roka, koji je stekao svojstvo profesionalnog vojnog lica u skladu sa zakonom, koji je završio Kriminalističko-policijsku akademiju i stekao svojstvo ovlašćenog službenog lica Ministarstva unutrašnjih poslova i koji je završio odgovarajuću školu, odnosno kurs u Ministarstvu unutrašnjih poslova i stekao svojstvo ovlašćenog službenog lica u skladu sa zakonom, a na poslovima ovlašćenog službenog lica proveo najmanje dve godine.\nNa koji način regrut-dvojni državljanin reguliše vojnu obavezu u Republici Srbiji?\n– Vojna obaveza u Republici Srbiji je opšta i dužni su da je, u skladu sa zakonom, izvršavaju svi državljani bez obzira gde im je prebivalište. Realizuje se kroz regrutnu obavezu, obavezu služenja vojnog roka, obavezu vršenja civilne službe i obavezu služenja u rezervnom sastavu.\nČlanom 66. Zakona o vojnoj, radnoj i materijalnoj obavezi („Službeni glasnik Republike Srbije“, broj 88/09, 95/10 i 36/18) propisuje da je dvojni državljanin vojni obveznik Republike Srbije koji pored državljanstva Republike Srbije ima i državljanstvo druge države s kojom je potvrđen međunarodni ugovor, pod uslovom uzajamnosti.\nVojni obveznici - dvojni državljani imaju ista prava i obaveze kada je reč o izvršavanju vojne obaveze kao i vojni obveznici koji imaju samo državljanstvo Republike Srbije, s tim da imaju mogućnost da regulišu obavezu služenja vojnog roka u jednoj od država čiji su su državljani.\nRegrut-dvojni državljanin koji je regulisao obavezu služenja vojnog roka u drugoj državi prevodi se u rezervni sastav.\nRegrut-dvojni državljanin koji nije regulisao obavezu služenja vojnog roka u drugoj državi u obavezi je da, u skladu sa zakonom, izvrši vojnu obavezu u Republici Srbiji.\nDo koje godine života je moguće odlaganje služenja vojnog roka?\n– Na služenje vojnog roka upućuje se regrut koji je ocenjen sposobnim za vojnu službu u kalendarskoj godini kada navršava 19 godina. Regrut može biti upućen na služenje vojnog roka do kraja kalendarske godine u kojoj navršava 27 godina.\nOdredbom člana 26. Zakona o vojnoj, radnoj i materijalnoj obavezi („Službeni glasnik Republike Srbije“, broj 88/09, 85/10 i 36/18) propisano je da se regrut koji je upisan na fakultet, odnosno drugu visoku školu ili strukovne studije upućuje na služenje vojnog roka kada završi fakultet, odnosno drugu visoku školu ili strukovne studije, ali najkasnije do kraja septembra kalendarske godine u kojoj navršava 27 godina.\nRegrut je dužan da do kraja novembra tekuće godine teritorijalnom organu Ministarstva odbrane dostavi dokaz da je upisan na fakultet, odnosno drugu visoku školu ili strukovne studije za svaku školsku godinu.\nOdredba člana 29. stav 2. Zakona o vojnoj, radnoj i materijalnoj obavezi prpisuje da, regrut za koga se utvrdi da nije izvršio obaveze propisane tim zakonom, te zbog toga nije upućen na služenje vojnog roka do kraja kalendarske godine u kojoj navršava 27 godina, upućuje se na služenje vojnog roka najkasnije do kraja kalendarske godine u kojoj navršava 30 godina, o čemu rešenje donosi nadležni teritorijalni organ Ministarstva odbrane.\nNa osnovu člana 32. stav 2. Zakona o vojnoj, radnoj i materijalnoj obavezi, regrut koji je pravnosnažno osuđen na kaznu maloletničkog zatvora ili bezuslovno na kaznu zatvora zbog krivičnog dela (dok kaznu ne izdrži ili ne bude pušten na uslovni otpust) i regrut prema kome je primenjena vaspitna mera ili mera bezbednosti obaveznog psihijatrijskog lečenja i čuvanja u zdravstvenoj ustanovi (dok traje mera koja je primenjena) može se uputiti na služenje vojnog roka po prethodno pribavljenom mišljenju ustanove u kojoj je lečen ili u kojoj je izdržavao kaznu zatvora o njegovom ponašanju tokom izdržavanja kazne ili lečenja najkasnije do kraja kalendarske godine u kojoj navršava 30 godina.\nShodno članu 61. Zakona o vojnoj, radnoj i materijalnoj obavezi regrutu koji boravi u inostranstvu duže od šest meseci izdaje se odobrenje za boravak u inostranstvu, ukoliko nema zakonskih smetnji po pitanju vojne obaveze, u trajanju do dve godine, a najkasnije do kraja juna kalendarske godine u kojoj navršava 27 godina života.\nIzuzetno, regrutu se može odobriti produženje privremenog boravka u inostranstvu do kraja kalendarske godine u kojoj navršava 30 godina ukoliko je reč o njegovom zaposlenju na neodređeno vreme, lečenju, kreditnoj obavezi, obavezi izdržavanja člana porodice, završetku master studija ili doktorske disertacijem kao i u ostalim sličnim situacijama u inostranstvu.\nOstvarivanje prava boravka u inostranstvu toj kategoriji regruta odlaže obavezu služenja vojnog roka do godine u kojoj navršavaju 30 godina života.\nŠta je „Inicijativa za uvođenje sadržaja obuke u školski sistem Republike Srbije“ i koji su njeni rezultati?\n– Ministarstvo odbrane uputilo je 2018. godine Ministarstvu prosvete, nauke i tehnološkog razvoja „Inicijativu za uvođenje sadržaja obuke u školski sistem Republike Srbije“, s predlogom teorijskih i praktičnih tema koje je potrebno prezentovati đacima osnovnih i srednjih škola kako bi stekli osnovna znanja o sistemu odbrane naše zemlje i o ponašanju u uslovima narušene bezbednosti.\nResorno ministarstvo prihvatilo je „Inicijativu“ u delu da se obuka izvodi sa učenicima završnih razreda srednjih škola, jer upravo punoletstvom stiču prva prava i obaveze prema sistemu odbrane, fakultativno, na četiri časa odeljenjskih starešina.\nNa taj način je posle 27 godina zanemarivanja u srednjoškolski sistem Republike Srbije vraćeno plansko izučavanje odgovarajućih sadržaja iz oblasti odbrane. Takođe su stvoreni uslovi da se mlađim generacijama približe istinske vrednosti i nacionalni državni interesi, te jačaju patriotska osećanja i neguju tradicije i slobodarski duh našeg naroda.\n„Inicijativom“ su definisane teme na osnovu kojih maturanti stiču saznanja o našem sistemu odbrane, čiju je usaglašenost s obrazovnim standardima potvrdio i Zavod za unapređivanje obrazovanja i vaspitanja – mesto, uloga i zadaci Vojske Srbije u sistemu bezbednosti i odbrane Republike Srbije, vojna, radna i materijalna obaveza, kako postati oficir i profesionalni vojnik, značaj fizičke spremnosti za vojni poziv, služba osmatranja i obaveštavanja, oblici neoružanog otpora, bojni otrovi, biološka i zapaljiva sredstva, te civilna zaštita.\nPrihvaćen je i predlog Ministarstva odbrane da se himna Republike Srbije „Bože pravde“ intonira na časovima o sistemu odbrane, čime se mladi uče da poštuju državne simbole i identifikuju sa svojom zemljom, što doprinosi jačanju njihovog nacionalnog identiteta.\nPraktični deo nastave realizuje se i u komandama, jedinicama i ustanovama Vojske, tokom akcija „Otvoreni dani“, gde se za đake organizuju taktičko-tehnički zborovi i obilasci spomen-soba. Učenici tada imaju priliku da sagledaju život i svakodnevni rad pripadnika sistema odbrane i uvere se u jedinstvo Vojske i naroda. Posebno zadovoljstvo pričinjava im je boravak u kasarnama, gde na licu mesta mogu da vide naoružanje i opremu Vojske Srbije.\nKvalitetu nastave, u koju su se pored predstavnika Ministarstva odbrane i Vojske Srbije uključile i rezervne vojne starešine, pored stručnih materijala o sistemu odbrane, kao i njihovih prezentacija, koje su dostupne na zvaničnom sajtu Ministarstva prosvete, doprineo je i „Priručnik za nastavnike – Osnove sistema odbrane Republike Srbije, koje je tokom 2019. godine priredilo Odeljenje za obučavanje građana Uprave za obaveze odbrane i distribuiralo svim srednjim šlolama u Srbiji, kao i nastavni filmovi po planiranim temama snimljeni tokom 2021. godine.\nRezultati tog nacionalnog projekta prevazišli su početna očekivanja i Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja i Ministarstva odbrane, što je posledica dobre pripreme, organizacije, međusobne saradnje i koordinacije. U prethodnim školskim godinama „Inicijativa“ je sprovedena u više od 90 odsto srednjih škola Srbije.\nNa osnovu dosadašnjih iskustava o realizaciji „Inicijative“, u budućnosti će ministarstva odbrane i prosvete nastojati da unaprede nastavne sadržaje iz oblasti odbrane, shodno aktuelnim izazovima, rizicima i pretnjama s kojim se suočava naša zemlja.\nU eri digitalizacije i medijskog oblikovanja kulturnih obrazaca ponašanja, neophodno je mladima približiti zapostavljene tradicionalne vrednosti na kojima se vekovima temeljilo naše društvo. Obučavanje srednjoškolaca za odbranu zemlje je projekat od opšteg dobra za državu, jer svako investiranje u obrazovanje i vaspitanje mlađih generacija jeste investiranje u budućnost Srbije.


Džonson: Ne podržavamo Ukrajinu zato što smo neprijateljski nastrojeni prema Rusiji\nPrema njegovim rečima, „koncept koalicija koje se ujedinjuju oko nauke, bezbednosti, vrednosti, finansija, diplomatije i pre svega ljudi, treba da bude u osnovi onoga što Globalna Britanija radi”. Međutim, „neke zemlje“ neće krenuti ka demokratiji slobodnog tržišta, dodao je on.Džonson je apelovao da se ne zaboravi da je „upravo ruska krv omogućila pobedu nad nacizmom“.Istovremeno, rekao je da smatra da će se Evropa uskoro naći pred izborom.Premijer se osvrnuo i na situaciju sa migrantima na granici između Belorusije i Poljske, ističući da je London brzo reagovao kada je Varšava zatražila „pomoć da se izbori sa izmišljenom krizom na granici sa Belorusijom“.Kakve se namere kriju iza iznenadnog podizanja tenzija između NATO-a i Rusije i zaoštravanja na ukrajinskom frontu u emisiji „Novi sputnjik poredak“ analiziraju vojni analitičar Ljuban Karan i Đuro Bilbija, urednik portala „Fakti“:\nrusija, politika, ukrajina, velika britanija, boris džonson\n23:20 15.11.2021 (Osveženo: 10:02 16.11.2021)\nVelika Britanija ne podržava suverenitet Ukrajine zbog toga što želi da bude neprijateljski nastrojena prema Rusiji, izjavio je britanski premijer Boris Džonson.\nPrema njegovim rečima, „koncept koalicija koje se ujedinjuju oko nauke, bezbednosti, vrednosti, finansija, diplomatije i pre svega ljudi, treba da bude u osnovi onoga što Globalna Britanija radi”. Međutim, „neke zemlje“ neće krenuti ka demokratiji slobodnog tržišta, dodao je on.\n„Trebalo bi da imamo veze sa tim i da se nosimo sa tim, moramo imati maksimalno prijateljske i pragmatične odnose. Ali, posledica toga je što sve bliže sarađujemo sa onima koji dele naše vrednosti i želje. Stoga kada govorimo da podržavamo suverenitet i integritet Ukrajine, nije iz razloga što želimo da budemo neprijateljski nastrojeni prema Rusiji, ili jer želimo da na neki strateški način okružimo ili potkopamo tu veliku zemlju. To je zbog toga što smo privrženi demokratiji i slobodi koju sada dele na ogromnoj teritoriji evropskog kontinenta“, objasnio je premijer Britanije.\nDžonson je apelovao da se ne zaboravi da je „upravo ruska krv omogućila pobedu nad nacizmom“.\nIstovremeno, rekao je da smatra da će se Evropa uskoro naći pred izborom.\n„Takođe se nadamo da će naši prijatelji možda shvatiti da će uskoro morati da se opredele između usmeravanja sve većeg broja ruskih ugljovodonika u džinovske nove gasovode ili zaštite Ukrajine, mira i stabilnosti“, ocenio je Džonson.\nPremijer se osvrnuo i na situaciju sa migrantima na granici između Belorusije i Poljske, ističući da je London brzo reagovao kada je Varšava zatražila „pomoć da se izbori sa izmišljenom krizom na granici sa Belorusijom“.\nKakve se namere kriju iza iznenadnog podizanja tenzija između NATO-a i Rusije i zaoštravanja na ukrajinskom frontu u emisiji „Novi sputnjik poredak“ analiziraju vojni analitičar Ljuban Karan i Đuro Bilbija, urednik portala „Fakti“:\nBritanski mediji: London spremio specijalnu jedinicu u slučaju "invazije" Rusije u Ukrajini\n14 Novembar, 16:37


Uhapšeni ruski špijuni u Davosu? - BIGportal.ba\nŠvajcarska policija uhapsila prošlog avgusta u Davosu dvojicu ruskih obaveštajaca.\nPretpostavka policije je da su oni pripremali špijunske aktivnosti tokom ovogodišnjeg Svetskog ekonomskog foruma.\nPrema pisanju švajcarskih medija, uhapšeni Rusi imali su diplomatske pasoše i ubrzo su nakon hapšenja pušteni, piše BBC i dodaje da se jedan od njih predstavljao kao vodoinstalater.\nRuska ambasada u Bernu saopštila je da mediji pokušavaju da naprave skandal od ničega i da su o tom incidentu saznali iz medija, kao i da nema podatke da su dvojica ruskih državljana ispitana u avgustu.\nKako se navodi, policija kantona Graubunden postala je sumnjičava kada je dobila informaciju da dvojica Rusa nameravaju da ostanu u Davosu, inače skzpom skijalištu, tri nedelje, ali nije objašnjeno koje su tačno špijunske operacije oni obavljali.\nNovak u šou programu: Ko je bre, miran?!


U sredu, 20. oktobra 2021. godine, u sali Narodnog muzeja u Kraljevu, koja je bila ispunjena do poslednjeg mesta, predstavljena je knjiga ,,IDENTITETI ŽRTAVA STRELjANIH U KRALjEVU OKTOBRA 1941″ istoričarke Silvije Krejaković, posvećena obeležavanju tužne 80. godišnjice masakra izvršenog u oktobru 1941. godine u Kraljevu. O knjizi su, pored autorke, govorili istoričari Darko Gučanin, Mirjana Savić i Dejan Ristić.\nMuzej žrtava genocida objavio je treće, izmenjeno i dopunjeno, izdanje kapitalne naučne studije istoričarke Silvije Krejaković pod naslovom ,,Identiteti žrtava streljanih u Kraljevu oktobra 1941ʼʼ.\nOva dragocena i jedinstvena naučna studija objavljena je kao doprinos Muzeja žrtava genocida obeležavanju tužne 80. godišnjice kraljevačkog masakra nad civilima koji su sredinom oktobra 1941 godine u tom gradu počinile nemačke nacističke okupacione vlasti i oružane snage.\nNaučna studija gospođe Krejaković sadrži do sada najcelovitiju i najutemeljeniju analizu jednog od najvećih ratnih zločina počinjenih nad nedužnim civilima na području Republike Srbije tokom sveukupnog trajanja Drugog svetskog rata. Ona je, istovremeno, istinska riznica informacija i znanja, ali i poziv savremenim generacijama da se odgovorno, objektivno i trajno sećaju nevinih kraljevačkih stradalnika.\n,,Umesto političke upotrebe i licitiranja brojem ubijenih i imenima žrtava, pred nama je istraživački rezultat koji odlikuje preciznost u utvrđivanju činjenica, okolnosti, konteksta“.\nObjavljivanje ovog kapitalnog dela u potpunosti je omogućio „Telekom Srbije“.\nKnjigu, po ceni od 750 dinara, možete kupiti u prostorijama Muzeja žrtava genocida, a po nešto višoj ceni u objektima knjižarskog lanca ,,Delfi“ širom Srbije. Takođe, knjigu možete i naručiti i putem i-mejla izdavastvo@muzejgenocida.rs nakon čega će vam knjiga, uz poštanske troškove, biti prosleđena na privatnu ili poslovnu adresu.\nObeležena 80. godišnjica streljanja u Kragujevcu


Brnabić za Vašington tajms: Mere ne guše demokratiju - NOVA portal\nBrnabić za Vašington tajms: Mere ne guše demokratiju\nPolitika Autor:Tanjug 14. Apr. 202023:45 > 00:08\nBorba protiv COVID-19 u Srbiji ne predstavlja gušenje demokratije, poručila je premijerka Srbije Ana Brnabić u autorskom tekstu za "Vašington tajms".\n“Možemo da zaštitimo i demokratiju i naše građane od koronavirusa”, poručila je Brnabić.\nOna je ukazala da je, kao i većinu Evrope, pandemija koronavirusa teško pogodila Srbiju, ali je ocenila da je Srbija u većem riziku od drugih zemalja zbog starijeg stanovništva i priliva više stotina hiljada srpskih državljana iz inostranstva u proteklih nekoliko nedelja.\n“Nažalost, fotografije objekta objavljene su usred priprema, zbog čega su ga kritičari nazivali ”zastrašujućim””, navela je Brnabić ocenivši da bi kritičari, da su sačekali završetak radova, videli da je Sajam daleko udobniji, nego što je izgledalo na prvobitnim fotografijama.\n“Kao što je jedan posetilac rekao, ”To nije Hilton, ali nije ni strašno”. Iako bih volela da Srbija bude u stanju da uspostavi privremene ”hiltone”, trenutno nijedna zemlja ne može tako nešto da uradi”, navela je Brnabić.\n“Pandemija je ozbiljna, posebno za jedno od najstarijih društava u Evropi. Ako naši građani prekrše zahteve za socijalno distanciranje, ljudi će umreti. To je istina u svim zemljama, i svi naši građani moraju da razumiju posledice neodgovornog ponašanja na najjasnije načine”, istakla je Brnabić.\nAna Brnabićdemokratijakoronavirusvašington tajms


Kokoškov sve bliži novom vrućem krompiru, hoće ga Memfis - SPORTSKI ŽURNAL\nGrizliji su letos kontaktirali i Šarunasa Jasikevičijusa, trenera Žalgirisa\nFOTO: EPA/CJ GUNTHER SHUTTERSTOCK\nMemfis je otpustio Džej Bi Bikerstafa odmah po završetku sezone jer su Grizliji imali godinu ispod očekivanja.\nFiniks je otpustio Igora Kokoškova na kraju sezone iako je tim imao godinu baš onakvu kakva je očekivana i pored silnih turbulencija i povreda.\nSada Kokoškov pregovara sa Memfisom kako bi Grizliji doveli trenera koji će ispuniti očekivanja. Ali, pitanje je koji su sada ciljevi organizacije koja je u poslednje dve godine iz raznoraznih razloga, u teškom padu.\nUkoliko bi Kokoškov prošao intervjue sa rukovodstvom Memfisa, to bi bilo fantastično u smislu još jednog NBA angažmana, potvrde njegovog renomea u ligi, najozbiljnijeg mogućeg posla u svetu košarke...\nMeđutim, istovremeno bi se srpski as našao pred sličnim izazovom sa kojim se susreo u Arizoni, u debitantskoj sezoni na mestu prvog trenera jednog NBA tima. Tada je morao da podiže prvog pika na draftu, Diandrea Ejtona, da ga uklapa sa liderom i jednako mladim Devinom Bukerom, da stvara tim od dečaka... Dosta toga je i uradio, ali su rezultati, očekivano trpeli.\nTrpeće i u Memfisu, s obzirom da su sredinom prošle sezone Grizliji odlučili da je vreme da se oproste od Marka Gasola, već su nudili i Majka Konlija, nudiće ga i na leto. Kreće se od nule, sa Džerenom Džeksonom koji je tokom ruki godine pokazao da je budućnost tima, odnosno sa drugim pikom na narednom draftu. Male su šanse, kako sada stvari stoje, da to bude bilo ko drugi osim Dža Morenta, supertalentovanog, atraktivnog beka.\nNaravno, ako ljudi iz Memfisa vide širu sliku i strpljiviji su od kolega iz Finiksa, dovešće i pustiti Kokoškova da radi i to će biti pun pogodak.\nPodsetimo, Grizliji su letos kontaktirali i Šarunasa Jasikevičijusa, trenera Žalgirisa.\nKarter piše istoriju NBA lige: Igra 22. sezonu u karijeri\nGrin ostaje u Golden Stejtu još četiri godine, dobija 100 miliona dolara!\nFurnije: Amerikanci će biti motivisani kada ih neko bude isprašio


Uredba o mleku neće pomoći – Nadlanu.com\nUredba o mleku neće pomoći\nBEOGRAD, 1. oktobra 2010. (Beta) - Predstavnica Konzorcijuma proizvođača sirovog mleka Sanja Bugarski ocenila je u petak da Srbiji neće pomoći nikakve uredbe o mleku, jer se ne proizvode dovoljne količine mleka.\n"Mleka nema dovoljno, jer je primarni proizvođač uništen", kazala je Bugarski agenciji Beta. Bugarski je dodala da joj je nejasno kako vlada može neku privatnu kompaniju da uceni šta će ona i da li će da proizvodi.\nBugarski je kazala da oni pokušavaju mesecima da objasne da mleka nema zato što neće niko da ga plati, da proizvođači nisu plaćeni dovoljno za svoju proizvodnju i da ne mogu stoku da drže gladnu.\nDa Uredba Vlade Srbije ne rešava pitanje ukupne nestašice , smatra i generalni direktor kompanije "Imlek" Slobodan Petrović. "Ukupno, mleka nema dovoljno. Ako vi sada napravite dovoljne količine jednog proizvoda, nestaće drugog. Na primer, na policama će nestati jogurta, sireva... A biće problema, jer neki nisu osposobljeni tehnički da proizvode pasterizovano mleko", rekao je Petrović.


To je Srbija - Danilo Ćurčić - Peščanik\n„Ovo je Srbija, jebiga“. Ove reči je na kraju četvoroipočasovnog sastanka sa Beogradskom grupom roditelja nestalih beba izgovorio visoki funkcioner Ministarstva pravde još u novembru 2016. To je do nedavno bio i poslednji sastanak koji su roditelji nestalih beba okupljeni u Beogradsku grupu roditelja imali sa predstavnicima ministarstva nadležnog za sprovođenje presude koju je Evropski sud za ljudska prava doneo u slučaju Zorica Jovanović protiv Srbije.\nNema rečenice koja od 2002. godine na bolji način objašnjava situaciju u kojoj se nalaze roditelji koji sumnjaju da su im deca nestala iz porodilišta. Kako drugačije objasniti činjenicu da ni posle 13 godina od izveštaja Anketnog odbora1 i 6 godina od presude Evropskog suda za ljudska prava, nismo ni korak bliže istini?\nKako je period od 17 godina predug za jedan članak, ovde ćemo se baviti samo onim što se dešavalo od donošenja presude Evropskog suda za ljudska prava u predmetu Zorica Jovanović protiv Srbije.\nPresuda u slučaju Zorica Jovanović protiv Srbije\nPodsetimo se, ovom presudom Evropski sud za ljudska prava, za koji inače državni sekretar Ministarstva pravda Radomir Ilić kaže da ga je „baš briga“, utvrdio je da je Republika Srbija u slučaju koji je pokrenula jedna majka koja se porodila 1983. godine i koja od tada traga za činjenicama koje bi ukazale na to šta se dogodilo sa njenim detetom, povredila njeno pravo na poštovanje člana 8. Evropske konvencije kojim je garantovano pravo na poštovanje privatnog i porodičnog života. Do povrede je došlo jer je Zorica Jovanović godinama pokušavala da sazna šta se dogodilo sa njenim detetom, dok joj sa druge strane država „u kontinuitetu nije pružala pouzdane informacije o sudbini njenog sina“.\nZa one koji se ne sećaju, ovom presudom Evropski sud za ljudska prava naložio je Republici Srbiji da Zorici Jovanović isplati naknadu štete u iznosu od 10.000 evra, kao i da u toku od godinu dana od datuma kada presuda postane pravnosnažna, preduzme „sve odgovarajuće mere, po mogućstvu putem lex specilisa […] da osigura uspostavljanje mehanizma sa ciljem obezbeđenja pojedinačnog obeštećenja svim roditeljima u situaciji kao što je ili koja je dovoljno slična situaciji podnositeljke predstavke“. Sud dalje navodi da bi ovaj „mehanizam […] trebalo da nadzire nezavisno telo, sa odgovarajućim ovlašćenjima, koje će moći da pruži pouzdane odgovore u vezi sa sudbinom svakog deteta i pruži odgovarajuću naknadu, prema slučaju“.\nDa Evropa ne stanuje u Babušnici, odavno smo znali. Međutim, da ne stanuje nigde u Srbiji vredi se podsetiti svakog dana iznova. Čisto da oni građani koji ne žive u Babušnici znaju da nisu ništa bolji od onih koji u Babušnici žive.\nO odnosu države prema Evropskom sudu za ljudska prava i obavezama koje ona ima ratifikacijom Kovencije, možda najbolje svedoči to što je prvi sastanak koji su roditelji nestalih beba imali sa državnim organima nadležnim za sprovođenje presude održan 7 dana po isteku roka za njeno izvršenje. Sastanak je i tada održan više zbog medijskih napisa nego zbog toga što je neko želeo iskreno da razgovara sa roditeljima. Nakon ovog sastanka, usledila je čitava serija novih susreta roditelja i nadležnih državnih organa koja je čak dovela do toga da ministar pravde u to vreme Nikola Selaković najavi kako će Srbija biti prva u svetu koja je zakonom regulisala slučajeve nestalih beba. Valjda se u međuvremenu shvatilo da nije toliko važno biti lider baš u svemu, pa zato nema ništa od tog zakona.\nBilo kako bilo, o izvršenju presude i dan danas se razgovara, preko 5 godina od dana kada je presuda trebalo da bude izvršena. U svom tom odugovlačenju više se ne govori o uspostavljanju mehanizma koji će omogućiti da se dođe do istine o sudbini beba za koje se sumnja da su nestala iz porodilišta u Srbiji. Umesto toga, natezanje sa državom sada se svelo isključivo na izvršenje presude Zorica Jovanović protiv Srbije. O tome svedoči i činjenica da je Nacrt zakona o istraživanju položaja nestale novorođenčadi, koji je predložila Beogradska grupa roditelja nestalih beba, odbijen bez ijedne reči obrazloženja.\nOvim pomeranjem sa aspekta vrednosti na kojim bi trebalo da se zasniva mehanizam koji će biti adekvatan da pruži zadovoljenje žrtvama kršenja ljudskih prava, čitava situacija svedena je na pravno, bezmalo tehničko pitanje – način na koji će se sprovesti presuda za čije izvršenje nas Komitet ministara svako malo pita. Jasno je da je tu malo prostora za razgovore o tranzicionoj pravdi, mehanizmima za utvrđivanje činjenica o ovim slučajevima i konačnom zadovoljenju žrtava.\nDok se prostor za razgovor sužavao, drugi prostori koji značajno utiču na to kako i da li će se saznati sudbina beba za koje se sumnja da su nestala iz porodilišta su se proširili. Tako je od jedne grupe roditelja koja je ovu temu uspela da nametne kao nešto o čemu se mora razgovarati 17 godina kasnije došlo do toga da imamo 5 udruženja takvih roditelja koja imaju mahom suprotstavljene stavove koji dodatno olakšavaju posao državi u razvlačenju ove teme do kraja sveta i veka. Ako tome dodamo i tabloidizaciju pitanja nestalih beba, koja svakog prosečnog građanina koji se informiše o ovoj temi kroz medije može samo da zbuni i da roditelje prikaže kao učesnike Džeri Springer šoua, jasno je da je na državi već sada lakši zadatak od onog koji je imala 2002, po okončanju rada Anketnog odbora ili posle dobijanja presude Evropskog suda za ljudska prava. Zbunjivanje međunarodne i stručne javnosti uspostavljanjem nekakve Vladine Komisije za ispitivanje postupanja državnih organa u rasvetljavanju prijavljenih slučajeva nestale dece u Republici Srbiji, koja godinu dana nije imala poslovnik o radu, dodatno je olakšalo situaciju na strani države.\nPredlog zakona o utvrđivanju činjenica o statusu dece za koju se sumnja da su nestala iz porodilišta u Republici Srbiji\nIpak, dok ovi procesi traju, neophodno je nešto i uraditi, makar da bi se Komitetu ministara Saveta Evrope prikazalo kako se nešto ipak radi. Tako je još pre godinu i po dana u Narodnu skupštinu, na predlog Vlade Republike Srbije upućen predlog Zakona o utvrđivanju činjenica o statusu dece za koju se sumnja da su nestala iz porodilišta u Republici Srbiji.\nKako se pokazalo, posle godinu i po dana od upućivanja Predloga zakona u Skupštinu, intenzivne komunikacije sa Savetom Evrope i nikakve komunikacije sa udruženjima roditelja, država je konačno odlučila da se pozabavi ovim pitanjem. Odlučila je da to uradi toliko ekspeditivno da je samo dan pred sastanak ministarke Nele Kuburović sa šefom Odeljenja za izvršenje presuda Evropskog suda za ljudska prava, Frederikom Sundbergom, Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu predlog zakona usvojio u načelu.\nKrajem novembra održano je i javno slušanje u Narodnoj skupštini, koje je organizovao isti ovaj Odbor. Ideja održavanja javnog slušanja koje će poslužiti kao igrokaz u kome će se Savetu Evrope pokazati koliko je teško usaglasiti stavove o zakonu pokazala se kao uspela, pre svega ako se pogleda poslednja odluka Komiteta ministara Saveta Evrope u kojoj se posle više od 6 godina od donošenja presude „pozdravljaju obnovljeni napori da se zakonodavni proces dovede do zaključenja, posebno zbog toga što je 30. oktobra 2019. Nacrt zakona u načelu potvrđen od strane nadležnog odbora, čime je postao u principu spreman za usvajanje na plenarnoj sednici“.\nPredlog zakona jeste loš, tu nema dvojbe. Sa time su saglasna kako udruženja roditelja, tako i stručna javnost koja se bavi ovim pitanjem. Zakon je ustrojen na taj način da se u vanparničnom postupku utvrđuju činjenice koje bi trebalo da dovedu do istine o sudbini beba za koje se sumnja da su nestale iz porodilišta u Srbiji.\nImajući u vidu da je od prvih slučajeva prošlo skoro 50 godina i da je čitava situacija izuzetno kompleksna za sprovođenje istraga, da mnogi potencijalni svedoci ili učinioci nisu više među živima, nije najjasnije kako bi vanparnični sud mogao utvrditi šta se dešavalo sa decom za koju se sumnja da su nestala iz porodilišta u Srbiji, u postupku u kome on na raspolaganju nema nikakva posebna dokazna sredstva. Zbog toga je više nego opravdana bojazan roditelja da će primenom čl. 21. stava 2 ovog Zakona, onog dana kada on bude usvojen i kada počne da se primenjuje, sudovi biti u situaciji da ne mogu da utvrde činjenice pogodne da se utvrdi istina šta se sa nestalim novorođenim detetom dogodilo.U ovim slučajevima, vanparnični sudovi će donositi rešenja kojima će konstatovati da ne može da se utvrdi status nestalog novorođenog deteta.\nTako će istina o kojoj se govori u ciljevima zakona biti da – nije moguće utvrditi istinu.\nKako se na kraju sve uvek svodi i na novac, država je velikodušno predvidela da će se roditeljima u ovim situacijama isplaćivati pravična naknada nematerijalne štete, kako u slučajevima u kojima se usvaja predlog kojim se utvrđuje da je novorođeno dete nestalo, tako i u onim slučajevima u kojima se donosi rešenje kojim se konstatuje da ne može da se utvrdi šta se sa detetom dogodilo. U oba ova slučaja, pravična naknada, prema članu 23. stava 2. Zakona ne može biti iznad 10.000 evra u dinarskoj protivvrednosti. Zbog čega baš 10.000 evra, koje roditelji već nazivaju cenom njihove dece? Upravo iz razloga što za državu čitava zbrka oko usvajanja zakona nije ništa drugo do izvršenje presude Zorica Jovanović protiv Srbije. Kako je tom presudom podnositeljki predstavke dosuđena naknada štete u iznosu od 10.000 evra, Srbija je prepisala presudu i smislila da se pravična naknada u ovim slučajevima može svesti na novčana davanja, kako je predviđeno budućim Zakonom.\nKao što nas je na početku ovog teksta podsetio pomenuti visoki funkcioner Ministarstva pravde, ovo jeste Srbija. Srbija koja roditelje nestalih beba decenijama unazad podseća da nikada neće saznati sudbinu svoje dece za koju sumnjaju da su nestala iz porodilišta. Srbija koja ih sapliće na svakom koraku, od prvog trenutka kada su posumnjali da su im deca nestala iz porodilišta.\nAli baš zato što je ovo Srbija i što joj se ne može verovati, roditelji će uprkos svemu nastaviti da se bore za istinu i da preduzimaju sve što mogu da do nje dođu. Zato su sve te majke i očevi koji od 70-ih, 80-ih ili 90-ih pokušavaju da saznaju sudbinu svoje dece, pored toga što su žrtve kršenja ljudskih prava, i prototipovi idealnih građana. Oni ne odustaju od svojih principa i vrednosti na kojima bi trebalo da se zasniva ovo društvo i svakodnevno podsećaju državu da borba neće prestati dok se ne sazna istina. Na nama je da ih podržimo.\nNarodna skupština, Izveštaj o radu anketnog odbora obrazovanog radi utvrđivanja istine o novorođenoj deci nestaloj iz porodilišta u više gradova u Srbiji, br. 02-445/05, od 20. februara 2006.\nAuthor: Danilo Ćurčić


Rahoj Pudždemonu: Da li ste ili niste proglasili nezavisnost? - Smedia\nRahoj Pudždemonu: Da li ste ili niste proglasili nezavisnost?\n11.10.2017 | 15:06\nFoto: Tanjug/AP/Paul White\nMADRID - Premijer Španije Marijano Rahoj zatražio je danas od katalonskog lidera Karlesa Pudždemona da razjasni da li je proglasio nezavisnost ili nije pre nego što vlada bude u prilici da primeni bilo koju meru prema članu 155 španskog Ustava.\n"Ovaj zahtev ima za cilj da našim građanima ponudi razjašnjenje i bezbednost koji su neophodni kad je reč o ovom pitanju", poručio je Rahoj.\nAgencije ocenjuju da je ovim Rahoj izvršio dodatni pritisak na katalonsku vladu da se povuče u zahtevu za nezavisnosti i napravio prvi korak ka aktiviranju Člana 155, koji predviđa da se nekoj regionalnoj vladi, u slučaju da ugrozi interese španske države, mogu...\nPOSTOJI VEĆ 60 MILIONA GODINA Snimak izbliza: Ovako izgleda KIT-AJKULA, najveća riba na svetu!\nJedan južnoafrički ronilac približio se najvećoj ribi na svetu i iz neposredne blizine snimio ovog giganta iz dubina. Reč je o jitu-ajkuli, najvećoj ...


22-05-2019 18:24 Svet Planeta\nInače, povećanje zaliha zlata dešava se paralelno sa stalnim trendom dedolarizacije u Rusiji, pošto je vlada pojačala svoje napore da se udalji od američkih sredstava, odlučujući se za transakcije u nacionalnim valutama.\nBritanski tabloid ističe da Rusija time osigurava da njen ekonomski interes bude zaštićen čak i ako američki dolar doživi veliki pad. Uprkos brzorastućim rezervama, ruske zalihe zlata i dalje predstavljaju manje od 20 odsto ukupnih deviznih rezervi, naglasio je Aš.\nMeđutim, ako se trend kupovine zlata nastavi istim tempom, Rusija će prestići Francusku i Italiju i ući u krug prve tri zemlje po količini zlatnih rezervi.\n"Zlatno pravilo je da onaj ko poseduje zlato ima moć. Iako zlato nije imalo nikakvu zvaničnu ulogu u monetarnom sistemu već skoro 50 godina, nije slučajno da Sjedinjene Države prednjače u kupovini plemenitog metala. Rusija vidi dragoceni metal kao način da se" ograniči od ekonomskog uticaja SAD-a „, kaže Aš.\nAndrej Suldacev, nezavisni ekonomski ekspert, objasnio je da se situacija na finansijskom tržištu menja, i da Rusija nije jedina zemlja koja aktivno kupuje zlato, to je oppšti trend koji je izazvan nesigurnošću u stabilnost dolara.\nPročitajte OVDE koja su to tri aduta Pekinga u borbi protiv SAD.


Rakić: Posle svih dešavanja vezanih za suđenje, vratili smo se na pravi kolosek\nNapadač Crvene zvezde Đorđe Rakić izjavio je da pobede protiv Novog Pazara od 2:0 mnogo znači crveno-belima posle nedosuđenih jedanaesteraca protiv Napretka u prethodnom kolu Jelen Superlige.\n"Uvek sam govorio da sam timski igrač. Znače mi pogotci naravno, ali oni su plod naše agresivnosti, želje, igre i duha koji posedujemo. Nije bila laka utakmica, Pazar je promenio trenera, imaju dobre pojedince i morali smo da uložimo mnogo truda da ih savladamo. Dali smo golove na vreme što nam je olakšalo osvajanje nova tri boda. Posle svih dešavanja vezanih za suđenje i nedosuđene jedanaesterce, ova pobeda nam mnogo znači. Vratili smo se na pobednički kolosek", rekao je Rakić.\nRakić je takođe prokomentarisao predstojeće okršaje sa Borcem iz Čačka u Kupu, a zatim i u nacionalnom šampionatu.\n"Poznato je da nijednu ekipu nije lako savladati u kratkom periodu dva puta. Iskreno, nisam dovoljno upoznat sa njihovim kvalitetima, ali verujem da će šef Lalatović i kompletan stručni štab dobro skenirati rivala i da ćemo uspeti iz oba duela da izađemo kao pobednici", naveo je Rakić.\nVezni fudbaler tima sa Marakane Aleksandar Kovačević naveo je da je Nov Pazar bio prilika da se crveno-beli iskupe za remi u Kruševcu protiv Napretka.\n"Bitna pobeda. Dosta smo se potrošili na meču sa Pazarcima, svi smo dali svoj maksimum i na kraju zasluženo slavili. Posle nerešenog ishoda u Kruševcu, jedva smo čekali priliku za popravni i povratak na pobednički kolosek. To nam je uspelo i sada se okrećemo novim izazovima. U miru se spremamo za utakmicu, odnosno dve vezane protiv Borca iz čačka. Podjednako su nam važne i učinićemo sve da zabeležimo trijumf i u Kupu i u prvenstvu", zaključio je Kovačević.


Odluku o Aerodromima donijeće nova vlada - PV Informer Odluku o Aerodromima donijeće nova vlada - PV Informer\n1 godina pre 291 pregleda Izvor: standard.co.me\nOdluku o tome da li će se koncesioni postupak za Aerodrome nastaviti ili će njima i dalje gazdovati država donijeće nova vlada, potvrdili su Danu iz Ministarstva saobraćaja na čijem je čelu Osman Nurković.\nOni su naveli da je prva faza davanja aerodroma u Podgorici i Tivtu završena, tj. da je pretkvalifikacioni postupak završen, a da je sredinom januara tenderska komisija obavijestila kompanije koje su ispunile pretkvalifikacione kriterijume da su označeni kao „kvalifikovani ponuđači”.\nTakođe, kako su kazali, žalbeni postupak je završen. Naredni korak je trebalo da bude raspisivanje tendera, ali je u martu sve stopirano zbog pandemije korona virusa.\n“Aktuelna vlada neće sprovoditi postupak, već će projekat prepustiti novoformiranoj vladi. Smatramo da ovaj postupak treba nastaviti do faze do koje se došlo, a ne sprovoditi proceduru za projekat ispočetka”, kazali su iz Ministarstva saobraćaja.\nNa pitanje hoće li raspisati tender ili će taj posao ostaviti novoj vladi, odgovorili su da će nova vlada odlučiti o budućnosti ovog projekta.\nDavanje aerodroma pod koncesiju najviše su zagovarali premijer Duško Marković i ministar saobraćaja Osman Nurković, koji su govorili da je zastiđe kako aerodromi izgledaju.\nProtiv davanja aerodroma pod koncesiju je bio SD, koalicioni partner DPS-a i manjinskih partija, čiji kadrovi upravljaju državnim preduzećem.\nKonstituenti nove vlade koalicija Za budućnost, Demokrate i GP URA još nisu došli do zajedničkog dogovora za Aerodrome.\nPrije nekoliko dana Dan je svima uputio pitanja u vezi sa Aerodromima, a odgovore su dobili samo od Demokrata.\nFunkcioner Demokrata Danilo Šaranović je kazao da je stav te partije po pitanju davanja koncesije za državnu kompaniju odavno poznat.\n“Ako polazimo od pretpostavke da su Aerodromi jedna od rijetkih državnih kompanija koja je profitabilna, ali i toga da se u poslednjih 15 godina broj putnika sa dva crnogorska aerodroma utrostručio, onda je teško pronaći logiku u težnji odlazeće vlasti da se Aerodromi daju na raspolaganje koncesionaru. Iz svega javnosti poznatog povodom ove teme jasno je bar jedno, a to je da su oni koji su do sada upravljali ovom kompanijom očigledno nesposobni da upravljaju ovakvim resursom koji stvara profit sam od sebe. Taj profit prema javno dostupnim izvještajima iznosi oko 10 miliona eura godišnje”, izjavio je Šaranović.\nPodsjetio je da je koncesionim aktom bilo predviđeno davanje Aerodroma koncesionaru na period od 30 godina za jednokratnu nadoknadu od 100 miliona eura.\n“Ukoliko pođemo od pretpostavke da godišnji profit ostane na istom nivou, to znači da bi Crna Gora, jedan od svojih ključnih resursa, za jednokratnih 100 miliona dala garantovani profit od 300 miliona eura. Sa druge strane, brojne analize predviđaju da će se za isti period broj putnika najmanje udvostručiti, pa bi to značilo garantovani profit između 500 i 600 miliona eura. Reklo bi se, klasična anitidržavna računica po kojoj je odlazeća vlast dobro poznata”, poručio je Šaranović.\nPrema njegovoj ocjeni, najblaže rečno, nezrelo je i neodgovorno davati aerodrome na 30 godina stranom koncesionaru u zemlji u kojoj je turizam jedna od primarnih privrednih grana.


FUDBALERKA IZ TOPOLE POTPISALA UGOVOR ZA PARIS FC !!!\nTopola, Belosavci-Miljana Nikolić iz Belosavaca nadomak Topole je potpisala jednogodišnji ugovor za renomirani ŽFK PARIS FC i već je odigrala četiri utakmice i postigla dva gola.\nFoto: Privatna arhiva-Miljana Nikolić\nMiljana (25g.)je blistavu karijeru započela u ŽFK Karađorđe igrajući kao i sada na mestu desnog štopera i postigla mnogo golova iz slobodnih udaraca i iz kaznenih udaraca (penala )gde je godinama bila nepogrešiva.\nU klubu iz Topole sa njom je igrala i njena rođena sestra Ivana Nikolić koja je sada uspešna kao fudbalski sudija.\nMiljanu su zbog njenog raskošnog talenta zapazili mnogi menadžeri i ona prelazi u ŽFK Radnički iz Kragujevca gde je igrala u Super ligi Srbije.\nPočela su interesovanja stranih klubova i njoj je najbolja ponuda bila iz Pariz FC gde je nastavila internacionalnu karijeru\nMiljana je rođena u Belosavcima kraj Topole u jednoj sportskoj porodici gde je otac Vlada igrao srpsku ligu u FK Karađorđu i naučio svoju decu prvim sportskim koracima i uneo sportski duh koji su deca uspešno nastavila.\nMiljanin i Ivanin mlađi brat Branko (15g) je već sa šest godina počeo svoju do sada izuzetno uspešnu karijeru.\nČetiri godine je branio gol Crvene Zvezde i postao reprezentativac Srbije u svom uzrastu. Prešao je potom u FK Čukarički i branio dve godine gol kluba sa Banovog Brda.\nSada Branko ima 15 godina i uspešno nastupa za FK Brodarac.\nRetko je u Srbiji pronaći ovako uspešnu sportsku porodicu sa troje vrhunskih sportista koji su proslavili Topolu i krupnim koracima koračaju među sportske zvezde.


Dom za stare Apatin od od Pokrajine dobio 3.400.000 dinara\nPredsednik Pokrajinske vlade, Igor Mirović, uručio je danas u Novom Sadu ugovore direktorki Doma za stare i penzioere Apatin, Slađani Šušnjar, za podizanje kvaliteta i standardizaciju usluga koje se pružaju korisnicima na smeštaju. Dom iz Apatina je ostvario pravo na bespovratna sredstva na osnovu javnog konkursa.\nPredsednik Pokrajinske vlade Igor Mirović uručio je danas ugovore u ukupnoj vrednosti od 235 miliona dinara, istakavši da je trajno opredeljenje i obaveza Pokrajinske vlade da stvori odgovarajuće uslove za život i rad u svakoj od 27 ustanova socijalne zaštite, čiji je pokrajina osnivač.\n- Zatekli smo budžet od 400 miliona dinara za potrebe svih segmenata socijalne zaštite, a mi danas raspolažemo sa 726 miliona dinara u 2018. godini i to pokazuje da intenzivno i kontinuirano radimo na podizanju standarda u ustanovama socijalne zaštite“, naglasio je predsednik Mirović i najavio da će se sa ovom vrstom ulaganja nastaviti i narednih godina.\nOsim ulaganja u Dom za stare i penzionere Apatin, kada je u pitanju ZBO, za rekonstrukciju, adaptaciju i dogradnju tople veze, lifta i zastakljene terase sa sanacijom krova u Gerontološkom centru „Sombor“ izdvojeno je 36 miliona dinara.\nTagovi: Dom za stare i penzionere Apatin bespovratna sredstva Slađana Šušnjar


JU SLUŽBA ZA ZAPOŠLJAVANJE KANTONA SARAJEVO – Nastavak saradnje sa YEP-om\nNastavak saradnje sa YEP-om\nDanas je u prostorijama JU „Služba za zapošljavanje Kantona Sarajevo“ Sarajevo v. d. direktor Muhamed Bekto sa saradnicima održao sastanak sa predstavnicima Projekta zapošljavanja mladih (YEP) . Fokus Projekta YEP jeste reforma Službi za zapošljavanje, te kreiranje inovativnih aktivnih mjera zapošljavanja.\nPovod sastanka su aktuelne aktivnosti i napredak u implementaciji “Reformskog paketa” Službe. Razgovarano je o planu obuka, pri čemu podršku u specifičnim temama pruža i stručni tim Projekta YEP te se tokom septembra i oktobra održavaju različite obuke u procedurama saradnje sa poslodavcima, aktivnih mjera i komunikacijskih vještina.\nDogovoren je nastavak saradnje po pitanju evaluacije Individualnih planova zapošljavanja, te je usvojena metodologija za profilisanje nezaposlenih osoba, koja će predstavljati sastavni dio uputstva za rad općinskih biroa. Pored toga razgovarano je o modalitetima saradnje na dizajniranju aktivnih mjera samozapošljavanja. Predložena su određena rješenja primjene pomenutih procedura u radu sa nezaposlenim osobama i dati prijedlozi za unaprjeđenje aplikacija individualnih planova i evidencija, a sve u cilju poboljšanja pružanja usluga nezaposlenim osobama, a samim tim i njihova integracija na tržište rada.


SPRIJEČEN ŠVERC CIGARETA - Oduzeto 2.820 paklica vrijednih 11.000 KM | Trebinje Live\nSPRIJEČEN ŠVERC CIGARETA - Oduzeto 2.820 paklica vrijednih 11.000 KM\nPolicijski službenici Policijske stanice Ljubinje su juče oko 16 časova uz potvrdu o privremenom oduzimanju predmeta oduzeli 2.820 paklica različitih vrsta cigareta.\nNaime, policijski službenici su kontrolom putničkog automobila marke „Tojota“, koje je vozilo lice inicijala G.K., pronašli 2.820 paklica različitih vrsta cigareta bez akciznih markica, čija se maloprodajna vrijednost procjenjuje na oko 11.000 KM.\nPolicijski službenici će Okružnom javnom tužilaštvu u Trebinju dostaviti izvještaj o počinjenom krivičnom djelu nakon kompletiranja predmeta.\nNa području Policijske uprave Trebinje u toku 2017. godine evidentirana su tri krivična djela nedozvoljena trgovina, gdje je oduzeto 6.820 paklica različitih vrsta cigareta, čija se maloprodajna vrijednost procjenjuje na oko 30.000 KM.\nPolicijski službenici Policijske uprave Trebinje nastavljaju rad na otkrivanju ovakvih i sličnih krivičnih djela koja se mogu nazvati i krivična djela na točkovima.


Zenicatrans poziva sve aktere na dogovor — Radio Velkaton : Radio Velkaton\n17. Februara. 2020. Bosna i Hercegovina\nZenicatrans poziva sve aktere na dogovor\nUprava JKP Zenicatrans-prevoz putnika i dio zaposlenih smatraju se također djelomično odgovornim zbog neusvajanja budžeta Grada Zenice za 2020. godinu pa aktere političke scene u tom gradu pozivaju da se dogovore kako bi sve strane bile zadovoljne, a pritom bili zaštićeni i interesi tog preduzeća – piše u saopćenju za javnost kojeg je potpisao direktor Darmin Terzić.\nOn napominje kako je amandman za finansijsku pomoć tom preduzeću u iznosu od tri miliona KM jedan od glavnih razloga neusvajanja Budžeta ili Odluke o privremenom finansiranju.\n-Upravi Društva nije cilj izazivanje krize u gradu niti blokada gradskog budžeta. Mi ćemo uvijek podržavati svako kompromisno rješenje, u cilju opstanka preduzeća, u formi u kojoj se zajednički dogovore gradonačelnik i gradski vijećnici te ostali subjekti koji odlučuju o opstanku našeg preduzeća – piše Terzić.\nOn dodaje kako su saglasni s prijedlogom gradonačelnika Fuada Kasumovića da revizorska kuća napravi studije eklonomske isplativosti Zenicatransa te buduću formu javnog prijevoza u Zenici, a do tada ih moli da im osiguraju nastavak funkcionisanja „kroz obavljanje prijevoza barem na dijelu gradskih i prigradskih linija“.\nTerzić poziva direktora Kantonalnog poreznog ureda Zenica Sabahudina Ibrahimagića i gradonačelnika Kasumovića da postignu dogovor o načinu i dinamici isplate poreskih obaveza tog preduzeća za period 2008.-2019. godina, kako se „prinudnom naplatom u cijelom iznosu ne bi narušila realizacija drugih projekata čije je finansiranje predviđeno budžetom za 2020. godinu“.\nKantonalni porezni ured Zenica je, rješenjem od 6. februara, naložio je Gradu Zenici da, zbog preuzimanja Autobuske stanice od strane Grada, ima ispalti cjelokupni iznos duga Zenicatransa, u visini od 4,75 miliona KM.


DA LI EU SRBIJI PRIPREMA SVILEN GAJTAN ZBOG KINESKOG "PUTA SVILE": Stigao je odgovor iz Brisela.. | Web-Tribune.com\nHome / TEMA DANA / DA LI EU SRBIJI PRIPREMA SVILEN GAJTAN ZBOG KINESKOG „PUTA SVILE“: Stigao je odgovor iz Brisela..\nDA LI EU SRBIJI PRIPREMA SVILEN GAJTAN ZBOG KINESKOG „PUTA SVILE“: Stigao je odgovor iz Brisela..\nKina i Srbija su još 2009. godine potpisale sporazum o strateškom prijateljstvu, poput onih koje ova ekonomski moćna i politički uticajna država u svetu ima sa SAD i Rusijom.\nMeđutim, saradnja i podrška Beograda kineskoj inicijativi „Jedan pojas – jedan put“, koji „novom putu svile“ otvara glavnu kapiju ka EU, trasom koja vodi od grčke luke Pirej do pruge Beograd-Budimpešta, očigledno je zasmetala ne samo MMF-u, već i Briselu.\nTako je nedavno članica Evropskog parlamenta Dominik Bild postavila pitanje da li je Evropska komisija razmatrala ovaj projekat, koji pored infrastrurnih ulaganja uključuje i značajan uticaj u EU, te da li on predstavlja opasnost po evropske interese.\n– Da li je integrisanje Srbije u „novi put svile“ kompatibilan sa njihovim pristupanjem u EU? – pitala je nedavno članica EP pisanim putem evropskog komesara za proširenje i susedsku politiku Johanes Han.\nSličnu zabrinutost ranije je, početkom januara 2018,. godine izrazio i predsednik Francuske Emanuel Makron tokom svoje posete Kini, ali i direktorka Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) Kristin Lagard kada je učestvujući na ekonomskom forumu u Pekingu upozorila na rizik od finansijskih teškoća i zaduženosti 70-ak zemalja uključenih u izgradnju infrastrukturnih projekata u okviru kineske inicijative „novi put svile“.\nSada je na ove spekulacije i spočitavanja Srbiji stavljena tačka, odgovorom koji je dao Johanes Han.\n– Važno je da se obezbedi da EU interesi budu sačuvani u kontekstu razvoja i implemetacije kineskog pojasa i inicijative puteva. Iz tog razloga, a imajući u vidu da inicijativu pretvori u priliku za EU i njene članice, ali i za susedne partnere, Komisija je zaključila memorandum o razumevanju (MoU) sa Kinom. Memorandum o „povezivanju EU – Kina“ za cilj ima razmenu informacija sa Kinom u vezi sa pravilima, politikom i standardima koji se koriste u Evropi, kako bi se osiguralo da kineska finansiranja putem kredita ili direktnih investicija budu u skladu sa politikom i prioritetima EU – naglasio je Han.\nOn se nadovezao rečima da „integracija Srbije u inicijativi „novog puta svile“ ne predstavlja prepreku pristupanju Srbije u EU, ali pod uslovom da Srbija ispunjava svoje obaveze iz Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju (SSP), nedavno potpisanom transportnom ugovoru zajednica, kao i obaveze koje je preuzela tokom pregovora o pristupanju EU“.\n– Ovim dokumentima se propisuju prioriteti, pravila i standardi koje Srbija treba da sledi, uključujući javne nabavke, državnu pomoć, konkurenciju i zaštitu životne sredine u Trans-evropskoj saobraćajnoj mreži (TEN-T) – razuverio je evropski komesar.\nInače, kako je zaključio, u pripremi je i Program rada komisije za ovu godinu, koji bi trebalo da poveže Evropu i Aziju i preko međunarodnih institucija, pravila i promovisanja da im okvire saradnje.\nKina ima poseban uticaj u svetu kao jedna od pet stalnih članica Saveta bezbednosti. U nastojanju da se dodatno ojača namera Kine da poveća svoje prisustvo na Balkanu i u Evropi, i pre svega produbi svoje trgovinske odnose, Srbiju je za vreme Samita Kine i 16 država centralne i istočne Evrope u 2014. godini posetio kineski premijer Li Kećijang.\nTakođe, prvi čovek Kine Si Đinping posle 32. godine posetio je Srbiju, kada je u junu 2016. godine upravo u Beogradu započeo evropsku turneju. On je na sastanak sa predsednikom Aleksandom Vučićem tada doneo ukupno 24 sporazuma.\nProcenjuje se da Kina u infrastrukturne projekte na zapadnom Balkanu na „Novom putu svile” planira da investira oko 11 milijardi dolara, dok samo izgradnja brze pruge Beograd i Budimpešta treba da košta 3,2 milijarde evra.\nPrevious „Sastanak s Vučićem u nedelju je početak finalne faze priznanja Kosova…“\nNext MAĐARSKI PUTIN OBJAVIO RAT: Počinje krivično gonjenje nevladinih organizacija, Soroša i stranih tajnih službi..


Brčkalo: Košarac napadajući potpis na Berlinski proces napada i Srbiju\tIstaknuto\nUtorak, 24 Juli 2018 10:00\nNapadajući Deklaraciju o ratnim zločinima koju su potpisale zemlje učesnice Berlinskog procesa, Staša Košarac direktno napada i Srbiju. Kabinet člana Predsjedništva BiH iz Republike Srpske tekstove svih dokumenata prije potpisivanja uskladio je sa stavovima Srbije, koja je ih je takođe usvojila.\nKošarac se u mržnji prema Mladenu Ivaniću očigledno previše zanio i na kraju pogubio, izjavio je šef poslaničkog kluba PDP u Narodnoj skupštini Republike Srpske Miroslav Brčkalo.\nBrčkalo je podsjetio da su svi stavovi Republike Srpske ispoštovani, uključujući i Deklaraciju o ratnim zločinima, iz koje je izbrisan i dio u vezi sa simbolima, što je bila sugestija Republičkog centra za istraživanje rata, ratnih zločina i traženje nestalih lica.\n”Osim ove deklaracije, i svi ostali dokumenti usklađeni su sa stavovima i Vlade Republike Srpske, kao i Republike Srbije, koja ih je potpisala. Košarac se u svojoj predizbornoj prljavoj igri previše zaigrao, pa krenuo da napada i Srbiju, što nije prvi put u SNSD, kad se radi o ključnim stvarima. Kad su bili na vlasti u zajedničkim institucijama, sve dokumente kojima su potpisali da su za NATO donijeli su uprkos činjenici što je Srbija već bila potpisala Deklaraciju o vojnoj neutralnosti”, rekao je Brčkalo.\nPosljednja izmjena Utorak, 24 Juli 2018 00:30\nViše iz kategorije: « Šehovac: Podizanje krstova sklepanih od bandera nije u pravoslavnoj tradiciji Teško povrijeđena u udesu, nakon hospitalizacije napustila bolnicu »


Zatvorska kazna novinarima Rojtersa u Mjanmaru | Tacno.net\nZatvorska kazna novinarima Rojtersa u Mjanmaru\nAutor 👤tačno.net 3.9.2018. u 09:14\nSjeverna Koreja se opasno naoštrava za rat\nProglašen Dan žalosti u Palestini zbog žrtava protesta u Gazi\nTramp tvrdi da je oboren iranski dron, Iran nema saznanja o tome\nMilitanti bacili bombu na okupljalište nogometnih navijača u Nigeriji\nSud u Mjanmaru osudio je dvojicu novinara Rojtersa na po sedam godina zatvora za ilegalno posedovanje zvaničnih dokumenata i kršenje državne tajne tokom istrage o masakru tamošnje vojske nad muslimanskom manjinom Rohindža.\nVa Lon (32) i Kjav So O (28) su izveštavali o brutalnom ophođenju vojske prema pripadnicima muslimanske manjine Rohindža kada su uhapšeni i optuženi za kršenje Zakona o zvaničnim tajnama, za šta je zaprećena kazna do 14 godina zatvora.\nOni su se izjasnili da nisu krivi i da je policija namestila dokaze protiv njih. Uhapšeni su 12. decembra prošle godine.\n“Danas je tužan dan za Mjanmar, Rojtersove novinare Va Lona i Kjava So Oa, i za medije svuda na svetu”, rekao je, kako je navedeno u saopštenju, ;glavni urednik Rojtersa Stiven Adler.\nOn je rekao da su ta dvojica izvanrednih novinara već provela devet meseci u zatvoru pod lažnim optužbama namenjenim da se ućutka štampa i zastraše mediji. Adler je rekao da im je oduzeta sloboda iako nema nikakvih dokaza da su oni prekršili zakon a da ima puno dokaza o nameštanju policije.\nSlučaj je privukao pažnju sveta kao primer o zastajanju demokratskih reformi u dugo godina izolovanom Mjanmaru pod civilnom vladom dobitnice Nobelove nagrade za mir Aug San Su Ći koja je preuzela vlast 2016. godine.\nIako vojska koja je vladala zemljom pola veka drži kontrolu nad nekoliko ključnih ministarstava dolazak Su Ći na čelo vlade podiglo je nade da će zemlja ubrzano ući u tranziciju ka punoj demokratiji i njen stav o krizi s Rohindžama je razočarao mnoge koji su joj se ranije divili.\nTagovi: hapsenje novinaranovinarisloboda govora


RTS :: Vučić: Danas težak dan, posebno po broju preminulih od koronavirusa\nRadio Beograd 1 Vučić: Danas težak dan, posebno po broju preminulih od koronavirusa\nsubota, 28. nov 2020, 15:00\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da je kada je reč o epidemijskoj situaciji danas posebno težak dan za Srbiju. "Moramo nastaviti da se borimo", poručio je predsednik i najavio otvaranje kovid bolnice u Batajnici za tri dana. Premijerka Ana Brnabić ne isključuje mogućnost dodatnih mera pred novogodišnje praznike. U bolnicama mesta sve manje, a sve više lekara je zaraženo - 2. 434. Vanrednu situaciju proglasila je i opština Medveđa, u kojoj se zbog rasta zaraze zatvaraju vrtići. Od danas novo pravilo-oni koji imaju simptome korona virusa, trebalo bi prvo da se jave u kovid ambulante. Da se kovid bolnice rasterete, pacijenti koji bi mogli da idu za nekoliko dana kući, biće premešteni u privremene bolnice u Nišu i Kragujevcu na završnu terapiju.\nPredsednik Vučić je o epidemiji govorio u Nišu gde je prisustvovao predstavljanju savremenih tenkova T-72 MS, koje nam je donirala Rusija. Pored predsednika Srbije prikazu u niškoj kasarni "Mija Stanimirović" su prisustvovali i ministar odbrane Nebojša Stefanović i načelnik Generalštaba Vojske Srbije general Milan Mojsilović i gosti iz Rusije.\nSrbija je posvećena regionalnom i infrastrukturnom povezivanju rekla je predsednica Vlade tokom obilaska gradilišta na Savi i deonice puta Kuzimin -Sremska Rača, koja je deo budućeg auto-puta Beograd Sarajevo. Samo jak, stabilan, dobro povezan region znači bolji kvalitet života za sve gradjane regiona a samim tim i jaču i stabilniju Srbiju, rekla je premijerka. Vrednost izgradnje tog koridora je 250 miliona evra i, kako se očekuje, trebalo bi da bude završen u oktobru 2022. godine.\nMinistar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin izjavio je da je policija jutros u opštinama Vršac i Novi Kneževac, od Vatina do sela Majdan, privela oko 450 migranata koji su bili van kampova i prihvatnih centara. Vulin je rekao da će oni biti premešteni u kampove i prihvatne centre, u kojima su i ranije bil. Ministar je s direktorom policije Vladimirom Rebićem i komesarom za izbeglice i migracije Vladimirom Cucićem obišao policijske službenike koji su priveli ilegalne migrante na teritoriji opštine Novi Kneževac.\nJedan od najznačajnijih događaja u svetskoj muzeologiji u svetu, evropska premijera izložbe "Ljubav je ljubav: Radost venčanja za sve - Žan Pol Gotje" otvorna je danas u Muzeju savremene umetnosti. Otvaranje je bilo dostupno online, a odmah potom svi zainteresovani posetioci mogli su i uživo da pogledaju izložbu uz poštovanje svih epidemiolosskih mera, u malim i strogo kontrolisanim grupama, budući da se ulaznice prodaju u vremenskim slotovima.\nUrednici vesti: Nenad Selaković i Tina Amić\nProducent: Svetlana Stevanović


Konstitutivna sednica kosovskog parlamenta 8. januara 2010. godine\nDan nakon objavljivanja mišljenja Međunarodnog suda pravde, Skupština Kosova je usvojila deklaraciju podrške savetodavnom mišljenju koje kaže da proglašenje nezavisnosti Kosova nije protiv međunarodnog prava.\n“MSP je sa visokom profesionalnošću i nepristrasnošću potvrdio poštovanje međunarodnog prava u slučaju proglašenja nezavisnosti Kosova i time zapečatila legitimnost izražene volje građana Kosova i njihovog prava za samoopredeljenje”, rekao je Jakup Krasniqi, predsednik skupštine.\nU deklaraciji se navodi da će “istorijsko mišljenje MSP doprineti miru i stabilnosti, ne samo Republici Kosova već i u celom regionu”.\nNakon ovakve odluke MSP, danas kosovski čelnici očekuju veći broj priznanja nezavisnosti Kosova, jer dilema o legalnosti proglašenja više nema.\nPredsednik Skupštine Krasniqi izjavio je da će ovakva odluka pomoći u odluci onim zemljama koje su oklevale da priznaju Kosovo.\nU Prištini smatraju da izrečeno savetodavno mišljenje Međunarodnog suda pravde predstavlja jednu novu perspektivu za Kosovo\n“Kosovskim institucijama ostaje da povećaju komunikaciju sa svim zemljama sveta, uključujući i one koje nas nisu priznale, da nastavi sa koordinacijom posla sa međunarodnom zajednicom, SAD i EU i da ostvari svoje obaveze predviđene po Ustavu Kosova”, kazao je Krasniqi.\nRame Manaj, zamenik premijera Kosova navodi da veoma jasno i profesionalno mišljenje MSP otvara nove puteve za pozitivna razvijanja na Kosovu.\n“Odluka MSP pomerila je dileme kod država koje su imale i znamo da je jedan broj država čekala na odluku MSP o daljim koracima priznanja Kosova. Sada već nema nikakvih dilema oko legalnosti proglašenja Kosova", rekao je on.\nIbrahim Makolli, iz opozicione stranke Alijansa za Novo Kosovo, kaže da odluka MSP otvara nove horizonte Kosovo koji se svakako moraju iskoristiti.\n“Ono što Kosovo treba sada da uradi jeste da ojača svoje državne institucije, vladavinu zakona, da radi na borbi protiv kriminala, na ekonomskom razvoju kao i na uspostavljanje vlasti u celoj zemlji. Sto se tiče vanjskih pitanja, mora da lobira za što veća priznanja kao i da poveća napore za učlanjenjem u međunarodne mehanizme i ne u samo one političke već i u sportske, kulturne i ekonomske“, rekao je Makolli.\nOn je dodao da, što se razgovora sa Beogradom tiče, važno je da Srbija prizna Kosovo kako bi se otvorili putevi za stvaranje odnosa uzmeđu Kosova i Srbije.\n(Fotogalerija: Mišljenje MSP o Kosovu)


Za ugradnju solarnih panela 4 miliona dinara - Radio Luna\nPočetna Srbija i region EKO Za ugradnju solarnih panela 4 miliona dinara\nRaspisan je javni poziv za ugradnju solarnih panela namenjenih privrednicima u Užicu koji će trajati do 23. decembra. Planirana sredstva za sprovođenje projekta su 4 miliona dinara iz budžeta Ministarstva rudarstva i enegetike i Grada Užica.\nPovraćaj sredstava je planiran korisnicima koji ugrade solarne panele u vrednosti od 70 000 dinara po kilovatu, a mogu se ugraditi paneli snage do 6 kilovata. Svi koji ugrade panele veće snage njima će povraćaj sredstava biti računat do 6 kilovata.\nPravo učešća imaju privredni subjekti koji su upisani u registar APR-a, da nad njima nije pokrenut stečajni postupak ili postupak likvidacije, da imaju ateste za materijale i proizvode, da imaju zaposlenog elektro-inženjera sa licencnom i da daju garanciju za inventar minimum 5 godina i na solarne kolektore minimum 10 godina, rekla je Gradska većnica za zaštitu životne sredine Nada Jovičić i dodala da će javni poziv za fizička lica biti raspisan za oko 2 meseca.\nRealizacija traje do juna 2022. godine, a konkursna dokumentacija može se preuzeti na zvaničnoj internet stranici Grada Užica ili portirnici gradske uprave.


U intervjuu za borsku radio televiziju, načelnik Borskog upravnog okruga pričao je o radu republičkih inspekcija i o veoma bitnoj temi – upisu učenika i mreži škola na teritoriji okruga.\nI pored problema sa kojima se susreću republički inspektori na terenu, načelnik je pohvalio rad svih inspekcija i naglasio da na teritoriji Srbije, jedna od najboljih je tržišna inspekcija Borskog upravnog okruga, kako po rezultatima, tako i po rešenim predmetima.\nNedostaju republički inspektori u svim inspekcijama, a priritet je zapošljavanje ekološkog republičkog inspektora.\nZbog sve manjeg broj učenika, škole u svim lokalnim samoupravama – Bor, Majdanpek, Negotin i Kladovo, imaju probleme oko upisa učenika, pa je moguća izena u mreži škola.\nZaključak po ovom pitanju daće relevantni predstavnici prosvete iz okruga, zajedno sa predsednicima i gradonačelnikom na sledećem sastanku, a konačnu odluku doneće Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, već u martu mesecu ove godine.\npogledajte tekst na sajtu Televizije Bor


Veprovi među evropskom elitom - Kragujevac Wild Boars\nKragujevac Wild Boars > News > Aktuelno > Veprovi među evropskom elitom\nVeprovi među evropskom elitom\nJoš uvek aktuelni šampioni Srbije, Supernova Kragujevac Wild Boarsi, i naredne sezone predstavljaće Srbiju u najjačem evropskom klupskom takmičenju CEFL Evropskom šampionatu.\nKragujevčani će se tako ponovo nadmetati sa samom elitom starog kontinenta, u takmičenju koje je od ove sezone jače i za zvanično najbolji evropski klub u proteklih nekoliko godina, Schwabisch Hall Unicorns iz Nemačke.\nPored ova dva kluba tu su najbolji timovi ostalih najjačih evropskih liga: Dacia Vienna Vikings, Tirol Swarco Raiders (Austrija), Calanda Broncos (Švajcarska), Thonon Black Panthers (Francuska), Badalona Dracs (Španija), Milano Seamen (Italija), Copenhagen Towers (Danska), Calrstad Crusaders (Švedska) i Moscow Spartans (Rusija).\nU prvoj rundi takmičenja Kragujevčani će 24. aprila ugostiti šampiona Rusije i osvajača poslednjeg CEFL kupa (2019), Spartance iz Moskve. Istog dana sastaju se lider Danskog šampionata, Copenhagen Towers i švedski šampion Carlstad Crusaders, dok je okršaj prvaka Francuske i Španije, Thonon Black Panthers – Badalona Dracs, zakazan za 4. april. Zbog neparnog broja ekipa slobodan u prvoj rundi je italijanski šampion Milano Seamen.\nU slučaju da pobede, Divlji veprovi će 15. maja, u drugoj rundi, na noge prvaku Austrije i još jednoj fantastičnoj ekipi Vienna Vikingsa, dok će drugi austrijski predstavnik Swarco Raiders, istog dana ugostiti tim Milano Seamen. Nemački Unicornsi 22. maja dočekuju boljeg iz duela Towersa i Crusadersa, dok nedelju dana kasnije švajcarski Broncosi igraju sa pobednikom meča Panthers – Dracs. Polufinale pobednika prva dva para druge runde na programu je 29. maja, a drugo polufinale 12. juna. Finale je zakazano za 26. jun.


Komorbiditet / Opsesivno-kompulzivni poremećaj (OKP) / Centri A-Z - Cybermed.hr\n21.08.2019. 15:42 20.11.2010. 17:01\nBolesnici koji imaju opsesivno kompulzivni poremećaj (OKP) vrlo često pate i od drugih duševnih poremećaja. Tako je životna prevalencija za veliku depresivnu epizodu kod osoba sa OKP-om oko 67%, a za socijalnu fobiju oko 25%. Ostali psihijatrijski poremećaji koji se javljaju zajedno sa OKP-om su generalizirajući anksiozni poremećaj, panični poremećaj, poremećaji hranjenja, poremećaji uzrokovani štetnom uporabom alkohola te poremećaji osobnosti.\nTakođer incidencija Tourettovog sindroma kod osoba sa OKP-om kreće se od 5 do 7%, a 20 do 30 % osoba koje pate od OKP-a imaju različite tikove.


Saksija Ivone siva: Saksije, Žardinjere i Ćupovi Za Cveće: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nSaksija Ivone siva\nŠifra Proizvoda: 47143\nKarakteristike proizvoda: Saksija Ivone siva\nMaterijal: PE ratan, plastika\nOpis proizvoda: Saksija Ivone siva\nVeoma atraktivna saksija izrađena od PE ratana. Ukrasite svoj dom ili dvorište - zasadite Vaše omiljeno cveće u ovu saksiju interesantnog dizajna.\nPE ratan veštački pleteni materijal. Za razliku od prirodnog pletenog materijala, veštački pleteni materijal je izrađen od sintetičkih materijala. Nameštaj od veštačkog pletenog materijala može ostati na otvorenom tokom cele godine, ne zahteva održavanje i lakko se čisti sapunicom i vodom.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 47143\nSifra 47143, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 47143, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


Vojni aerodrom LAĐEVCI postaje civilni\nKurir - 10.03.2011\nLAĐEVCI - Pretvaranje dela vojnog aerodroma Lađevci u civilni, koji će se zvati „Morava“, biće završeno do septembra, rekao je juče u Lađevcima ministar odbrane Dragan Šutanovac.\nAerodrom „Morava" gotov u septembru\nPress - 09.03.2011\nMinistar odbrane Dragan Šutanovac rekao je juče da će civilni aerodrom „Morava" kod Lađevaca, koji se gradi na delu vojnog aerodroma, u septembru biti spreman za prve dnevne letove.\nBlic - 09.03.2011\nU septembru prvi civilni letovi sa lađevaca\nKurir - 09.03.2011\nKRALJEVO - Civilni aerodrom "Morava" biće u septembru spreman i za dnevne letove, izjavio je danas ministar odbrane Dragan Šutanovac tokom posete vojnom aerodromu u Lađevcima kod Kraljeva, koji će delom biti osposobljen za civilne letove.\nCivilni letovi iz Lađevaca od septembra\nRTS - 09.03.2011\nNa aerodrom u Lađevcima, krajem septembra, sleteće prvi manji putnički avion od 100 putnika. Prilagođavanje tog vojnog aerodroma za civilni saobraćaj bez problema, rekao ministar Dragan Šutanovac.\nPrvi civilni letovi sa Lađevaca već u septembru\nGlas javnosti - 09.03.2011\nKRALJEVO - Civilni aerodrom "Morava" biće u septembru spreman i za dnevne letove, izjavio je juče ministar odbrane Dragan Šutanovac tokom posete vojnom aerodromu u Lađevcima kod Kraljeva, koji će delom biti osposobljen za civilne letove.\nOd septembra civili lete sa Lađevaca\nMondo - 09.03.2011\nCivilni aerodrom "Morava" biće u septembru spreman i za dnevne letove, izjavio je danas ministar odbrane Dragan Šutanovac. On je to izjavio tokom posete vojnom aerodromu u Lađevcima kod Kraljeva, koji će delom biti osposobljen za civilne ...\nEMG - 09.03.2011


Dejvid Filips - direktor Programa za izgradnju mira i prava pri Institutu za ljudska prava njujorškog Kolumbija univerziteta (preuzeto uz dozvolu vlasnika)\nFilips: Izaslanik SAD da se uključi u dijalog\n"Dobro je što sastanak održan jer je dijalog poželjniji od konfrontacije, ali potrebno je da ovi razgovori imaju bolju strukturu – da budu bolje organizovani", kaže Dejvid Filips - iznoseći tvrdnju da nikada nije utvrđeno o čemu se tačno radi u dijalogu.\n"Ili kakav bi trebalo da bude njegov dnevni red. Ukoliko treba da dovede do sporazuma potrebno mu je efikasnije vođenje. Zato predlažem da američke vlasti imenuju posebnog predsedničkog izaslanika koji bi sarađivao sa Miroslavom Lajčakom – čime bi bio podignut nivo učesnika i izvršio se dodatni pritisak na strane da iskažu izraze dobru volju i budu konstruktivne", ukazuje on.\nUpitan aludira li na angažman nalik onom koji je u okviru bivše administracije imao Ričard Grenel, nekadašnji izaslanik za dijalog Srbije i Kosova u bivšoj američkoj administraciji - Filips odgovara da je Bajdenovoj administraciji potreban dobar poznavalac regiona.\n"Potrebno je da to bude osoba upoznata sa problemima koja strane u razgovorima može da dovede do sporazuma. Neko ko je objektivan i uravnotežen. Neko ko poseduje stvarni kredibilitet i poznavalac je lokalnih prilika", ukazuje Filips - podvukavši još jednom značaj većeg američkog angažmana.\nFilips: Kosovo da objasni stav o Zajednici srpskih opština


Tusk upozorava na 'neprijateljsko miješanje' u izbore za EP\nPredsjednik Evropskog savjeta Donald Tusk upozorio je na neprijateljsko strano miješanje u izbore za Evropski parlament (EP) u maju.\nTusk je na press konferenciju u utorak u Briselu izjavio da postoji prijetnja od napada slična manipulacijama javnim mnjenjem koje je sprovedeno u Britaniji sa ciljem uticaja na ishod referenduma o Brexitu 23. juna 2016., kao i izbora u više drugih država Evropske unije.\n"Postoje spoljne antievrospke snage koje teže, otvoreno ili tajno, da utiču na demokratske izbore Evropljana, kao što je bilo u slučaju Brexita i u nekoliko izbornih kampanja širom Evrope", rekao je Tusk novinarima.\nTusk nije konkretno imenovao Rusiju, ali je britanska vlada optužila Rusiju da je pokušala da utiče na glasanje o Brexitu. I druge EU države, uključujući Francusku i Njemačku takođe su optužile Rusiju da je pokušala da utiče na izbore na isti način na koji su se ruski trolovi navodno infiltrirali u predsjedničke izbore u SAD 2016. godine.\n"To bi moglo ponovo biti slučaj i kada je riječ o izborima za EP u maju", rekao je Tusk dodajući:\n"Nemojmo dozvoliti da političke stranke koje su formirane od strane neprijateljskih stranih sila prema Evropi odlučuju o ključnim prioritetima EU i liderstvu EU institucija".


Naš teniser Laslo Đere eliminisan je od Kazahstanca Mihaila Kukuškina 7:6(6), 6:4 u prvom kolu turnira u Sofiji.\nĐere može da žali za prvim setom kada u taj-brejku ispustio vođstvo 4:3, posle čega je Kukuškin zaigrao bolje i obezbedio prolaz za sat i 44 minuta igre.\nKazahstanac, 55. na ATP listi, igraće protiv Gaela Monfisa iz Francuske, koji je dan ranije izbacio Viktora Troickog 6:3, 6:4, pa sada Srbija više nema takmičara u Sofiji.\nTurnir u glavnom gradu Bugarske igra se za nagradni fond od 524.340 evra.\nKONAČNO! Laslo Đere prvi put u karijeri pobedio Kukuškina i na sjajan način otvorio masters u Rimu


► U SAD više od 1.400 umrlih od korona virusa za 24 sata\nFoto: Beta, AP / Dolores Ochoa\nU SAD su za 24 sata od korona virusa umrle 1.442 osobe, saopštio je Univerzitet Džons Hopkins (Johns).\nPetak je bio četvrti dan uzastopno tokom kojeg je u SAD umrlo više od 1.200 ljudi od korona virusa, naveo je univerzitet.\nU SAD, gde su apsolutne cifre posledica epidemije najveće u svetu, umrlo je ukupno 153.268 ljudi.\nPosle poboljšanja stanja u SAD krajem proleća, epidemija se krajem juna ponovo proširila, posebno na jugu i zapadu.\nNajteže je u državi Floridi gde je u petak umrlo 257 osoba, a tokom epidemije je zaraženo više od 470.000 ljudi.\nkoorna virus /


Objavljen nacrt klimatskog sporazuma sa COP26 – Krstarica\nTanjug 10. novembra 2021. 14:28\nGLAZGOV – Velika Britanija, koja predsedava klimatskom konferencijom COP26 u Glazgovu, objavila je prvi nacrt zaključaka sa tog samita, u kojem se države pozivaju da povećaju svoje klimatske ciljeve do 2030. godine i da se međusobno ohrabruju da prestanu sa upotrebom uglja.\nTekst će sada ići na konsultacije sa nacionalnim prestonicama širom sveta u trenutku kada sastanak UN-a u Glazgovu ulazi u odlučujuću fazu, navodi „Blumberg“.\nRana verzija dokumenta koji cirkuliše na pregovorima u Glazgovu podvlači i potrebu da zemlje smanje emisiju ugljen-dioksida za otprilike polovinu do 2030. godine, prenosi agencija AP.\nDržave se u nacrtu pozivaju „da ubrzaju postepeno ukidanje uglja i subvencija za fosilna goriva“, ali se ne spominje eksplicitno ukidanje upotrebe nafte i gasa.\nU nacrtu se kaže da bi svet trebalo da pokuša da postigne „neto-nultu emisiju oko sredine veka“, što zahteva od zemalja da upumpaju samo onoliko gasa sa efektom staklene bašte u atmosferu koliko se može ponovo apsorbovati prirodnim ili veštačkim putem.\nTakođe se sa „žaljenjem“ konstatuje da bogate nacije nisu uspele da ispune obećanje o klimatskoj pomoći.\nDokument potvrđuje ciljeve postavljene u Parizu 2015. godine da se zagrevanje ograniči na „znatno ispod“ 2,0 stepena Celzijusa u odnosu na predindustrijski nivo, kao i stroži cilj da se zagrevanje zadrži na 1,5 stepena Celzijusovih.\nNaglašavajući izazove u ispunjavanju tih ciljeva, dokument „izražava uzbunu i zabrinutost u vezi s tim da su ljudske aktivnosti do danas izazvale globalno zagrevanje od oko 1,1 stepeni Celzijusovih i da se efekti već osećaju u svakom regionu“.\nDiplomate iz gotovo 200 zemalja predstavljenih na COP26 pregovaraće o konačnom tekstu koji bi svi trebalo da potpišu kada se samit završi u petak.\nPredsedavajući samitom COP26 Alok Šarma pozvao je danas pregovarače da ubrzaju rad na postizanju sporazuma na samitu Ujedinjenih nacija o klimi, navodeći da i dalje planira da zatvori sastanak u petak.


Vesti iz BCBP, Rezultati istraživanja o graničnim sporovima na Zapadnom Balkanu predstavljeni u Briselu\nVaša lokacija / Beogradski centar za bezbednosnu politiku / Aktivnosti / Vesti iz BCBP / Rezultati istraživanja o graničnim sporovima na ... /\nDatum: 10. novembar 2011.\nRezultati izveštaja "Povlačenje granica na Zapadnom Balkanu: perspektiva običnih ljudi" predstavljeni su Evropskoj komisiji u Briselu (Direktoratu za proširenje) i Službi za spoljne poslove Evropske unije, kao i organizacijama civilnog društva zainteresovanih za bezbednost, koje su okupljene oko mreže EPLO (European Peacebuilding Liaison Office) 9. novembra 2011. godine.\nRezultati istraživanja predstavljeni su u institucijama EU\nRezultati istraživanja koje je Beogradski centar za bezbednosnu politiku (BCBP) izveo u saradnji sa organizacijama iz BiH, Crne Gore i Kosova ukazuju na to da je proces razgraničenja među republikama i pokrajinama bivše SFRJ doneo sa sobom niz različitih i brojnih izazova.\nDva nalaza su karakteristična za sve studije slučaja (Srbija, BiH, Crna Gora, Kosovo). Prvo, regioni su ekonomski marginalizovani, što je paradoksalan nalaz, budući da bi upravo ovi regioni, zbog toga što se preko njih trguje, trebali da ekonomski prosperiraju. Drugo, ljudi koji žive uz granicu/administrativnu liniju osećaju se isključenim iz procesa pregovora o granici.\nPredstavnici Evropske unije (EU) su istakli da je predstavljena studija izuzetno značajna zbog toga što je uključila probleme i stavove ljudi koji žive blizu granice/administrativne liniju. Predstavnici civilnog društva su pokrenuli debatu o tome da li bi politički pritisak na vlade zemalja Zapadnog Balkana ubrzao rešavanje teritorijalnih i graničnih sporova.\nDve prestižne britanske organizacije civilnog društva, Saferworld i Conciliation Resources rukovode ovim istraživanjem a pored Beogradskog centra za bezbednosnu politiku u istraživanju učestvuju i Centar za sigurnosne studije (Bosna i Hercegovina), Centar za bezbednosne studije (Crna Gora), Kosovski centar za bezbednosne studije i Forum za građansku inicijativu (Kosovo).\nPovezane teme:istraživanje, evropska bezbednost, ljudska bezbednost, Zapadni Balkan, granica, spor, Evropska unija


Odalović: Zapadne službe bile su podrška OVK, zato su „nestali“ dokazi zločina na Kosovu - Radio Kontakt Plus\n15:27, 26.09.2020Izvor: Sputnjik\nMaterijalni dokazi o zločinima na Kosovu nesumnjivo postoje i posle 20 godina, samo je pitanje da li neko želi da oni budu i dostupni, izjavio je generalni sekretar Ministarstva spoljnih poslova Veljko Odalović u emisiji „Svet sa Sputnjikom“.\nTužilaštvo se bar pet ili šest godina bavilo time, a i Haški tribunal je u ranijoj fazi prikupio dokaze. Međutim problem je u tome što su neke službe, Odalović prvenstveno misli na američke, britanske, francuske i nemačke, bile involvirane u sve ono što se dešavalo na prostoru KiM i da su bile podrška OVK.\n„Ja uopšte nemam dilemu da informacije ne postoje, informacije postoje samo je pitanje koliko je ko spreman da ih stavi u funkciju ovoga zbog čega postoji Specijalizovano tužilaštvo i Sud“, kazao je Odalović.\nNa pitanje zbog čega nije dostupna dokumentacija međunarodnih snaga, Odalović kaže da su oni prvo insistirali da nemaju ništa i da su kontingenti prebacili sve u svoje baze ali su vremenom počela da se pojavljuju dokumenta iz nekih jedinica Kfora koja pokazuju da su vojnici na terenu pravili izveštaje.\n„Nisu imali ni jedan motiv da se bave time, srpske žrtve nisu bile u fokusu nikoga sem nas i onih koji su nas podržavali, ali oni koji su bili protagonisti svih tih dešavanja, oni to jednostavno nisu želeli da prihvate jer to znači i da prihvataju odgovornost zato što su omogućili da takozvana OVK nesmetano radi to što je radila. Jednostavno nigde nismo naišli na slučaj da su oni njih sprečili da počine neki zločin“, rekao je Odalović i podsetio da je posle Kumanovskog sporazuma na Kosovu došlo 50.000 dobro pripremljenih i obučenih vojnika.\nNaglašava da je važno da se zna da niko neće ukinuti Specijalizovano tužilaštvo, ni Sud i da će se pred sudom pojaviti oni koji su osumnjičeni za ratne zločine nad Srbima i ostalim nealbancima, ali i Albancima.\n„Mnogo je Albanaca upravo sa njihove strane ubijeno. Svi oni koji nisu bili na pozicijama na kojima je bila takozvana Oslobodilačka vojska Kosova su najčešće likvidirani i to je nešto što je Tužilaštvo prepoznalo i čini mi se da optužnice koje se spremaju za Tačija i Veseljija dominantno su usmerene ka žrtvama Albancima”, rekao je Odalović.\nGovoreći o dokumentaciji koju poseduje OVK Odalović kaže da su oni imali celu organizacionu komandnu i političku strukturu da su doneli mnogo akata kako bi napravili pravni okvir za funkcionisanje tako da su imali i upravnike zatvora i komandnu zonu odgovornosti, ilegalne zatvore.\n„Došli smo u posed dokumenata koji potvrđuju da je čak jedan broj lica koje mi tražimo izvesno bio u određenim zatvorima i da im se od tada gubi svaki trag“, rekao je Odalović koji je i predsednik Komisije za nestala lica Vlade Srbije.\nNišta spektakularno, ali pomaka će biti\n„Verujem da će ću biti nekog pomaka, ne očekujem ništa spektakularno ali to dosta zavisi od SAD. Hoće li oni tražiti od Prištine da bude operativnija po ovom pitanju ili će to prepustiti Evropskoj uniji“, kazao je Odalović.\nOdalović ipak podseća da su iskazi odnosno izjave koje su date u istrazi deo dokaznog postupka.\n„Čak iako se svedok ne pojavi iz bilo kog razloga, njegova izjava postaje deo dokaznog postupka za zločine, i to je relevantan dokaz. Tako da, u jedno sam siguran, dokazi postoje na kraju krajeva ne mogu da ne postoje dokazi preko tri i po hiljade Srba i ostalih nealbanaca ili je ubijenoj ili je nestalo“, rekao je Odalović i ukazao i na proterivanje stanovništva, spaljivanje crkava, manastira, kuća pljačke, silovanja, maltretiranja, prebijanja, hapšenja.\nU svakom slučaju, kaže da je ovo novi trenutak u kojem se po prvi put javlja nada da će oni koji su počinili zločin nad Srbima odgovarati.\n„Naravno, ne bežimo ni mi od odgovaranja za zločine koje su počinili pojedinci sa naše strane, neki su predmeti procesuirani u našem Specijalizovanom sudu, tužilaštvo i danas vodi istrage za određene događaje i to je nešto što treba da bude naša trajna obaveza jer mi moramo da napravimo otklon od pojedinaca. Evidentno je da su na nekim mestima ubijeni civili i da su to te civilne žrtve koje su jednostavno u svim sukobima pa makar bio sukobi ovog karaktera trebali biti zaštićen“, zaključio je Odalović.\nTagovi: PravosuđeOVKVeljko Odalović\nMediji: Direktor Kancelarije za pravnu zaštitu optuženih pred Specijalnim sudom podneo ostavku\nJednomesečni pritvor vlasniku kompanije kojoj je ilegalno prebačeno više od 2 miliona


Uručeni ugovori o stipendiranju učenika deficitarnih zanimanja - YU ECO RTV\nNaslovna / Društvo / Uručeni ugovori o stipendiranju učenika deficitarnih zanimanja\nUručeni ugovori o stipendiranju učenika deficitarnih zanimanja\nGoran septembar 15, 2017\tDruštvo Napiši komentar 74 Pregledi\nU Plavoj sali Grdaske kuće danas su uručeni ugovori o stipendiranju učenicima prvih razreda srednjih škola deficitarnih zanatskih zanimanja tehničke struke. Učenicima je stipendije uručila Nataša Aleksić, član Gradskog veća zadužena za oblast obrazovanja. Ona je podsetila da je uslov za dodelu stipendija bio postignut uspeh i socioekonomski status učenika, a da je iz budžeta Grada ove godine izdvojeno 900. 000 dinara.\nMarko Lazić je učenik prvog razreda Tehničke škole ,,Ivan Sarić“, upisao je smer vozač motornih vozila jer voli da putuje i vozi, a smatra da će lakše naći zaposlenje jer kako kaže nema mnogo školovanih vozača. Stipendiju nije očekivao, ali mu znači i kaže da će dobijena sredstva potrošiti na kupovinu knjiga i školskog pribora.\nPrema rečima predsednika Aktiva direktora srednjih škola, Ise Planića, učenici koji su dobili stipendije se školuju na trogodišnjim obrazovnim profilima u Hemijsko-tehnološkoj školi, Politehničkoj školi i Tehničkoj školi ,,Ivan Sarić“. Stipendiranje učenika kao mera lokalne samouprave doprinela je povećanju interesovanja za deficitarna zanimanja. Rezultati pokazuju da se ove godine na smer operatera za izradu nameštaja upisalo tridesetoro đaka dok je u protekloj deceniji to zanimanje zamrlo jer ga je u prošlih pet godina završilo svega petnaestoro učenika.\nPrema rečima članice Gradskog veća zadužene za oblast obrazovanja, Nataše Alekić, ovo je druga godina stipendiranja učenika koji se školuju na smerovima deficitarnih zanimanja. Cilj je da se pomogne učenicima i da se pospeši upis učenika na zanatska zanimanja kao što su mesar, zidar, pekar, bravar-zavarivač, elektroinstalater, stolar za kojima u praksi postoji velika potreba. Ona je napomenula da će đaći na kraju polugodišta biti dužni da Sekretarijatu za društvene delatnosti dostave dokaz o postignutom uspehu i da ukoliko budu imali dve negativne ocene gube pravo na stipendiju.\nStipendiju koja se bezbeđuje iz budžeta Grada dobilo je tridesetoro učenika od prijavljenih šezdeset i petoro. Stipendije na mesečnom nivou iznose 3.000 dinara, a učenicima će biti isplaćene u deset mesečnih rata.\nPrethodna Subotica u ritmu Jazzik-a\nSledeća Ambrozija u MZ „Peščara“