Zbirka drama književnice Sanja Savić Milosavljević pred publikom u Sankt Peterburgu\nZbirka drama književnice Sanje Savić Milosavljević pred publikom u Sankt Peterburgu\nJedan od događaja koji organizuje Centralna gradska biblioteka ,,V.V. Majakovski” iz Sankt Peterburga, u okviru Dana maternjeg jezika, biće i predstavljanje knjige... 25.02.2022, Sputnik Srbija\nPromocija knjige održaće se 26. februar u 18.30 po moskovskom (16.30 po našem vremenu). Srpska autorka će se onlajn uključiti u diskusiju.Osim ruske biblioteke, u organizaciji učestvuju Predstavništvo Republike Srpske u Ruskoj Federaciji kao i članovi Srpskog govornog kluba koji će, u drugom delu predavanja govoriti o izazovima koje danas nose književni prevodi.Sanja Savić Milosavljević je, uz književnicu Vesnu Kapor, predstavnica Republike Srpske za 2021. u okviru projekta ,,Peterburg čita”, takođe u organizaciji Biblioteke Majakovskog. Ovaj projekat je zamišljen tako da ruskoj čitalačnoj publici predstavi inostrane pisce u dve kategorije: pisci koji ranije nisu prevođeni na ruski jezik (kategorija u kojoj učestvuje Savić Milosavljević), te autori koji već imaju prevode na ovom jeziku (Vesna Kapor, roman ,,Tri samoće”).\nkultura, kultura – vesti, knjiga, promocija, sankt peterburg\n11:46 25.02.2022 (Osveženo: 11:54 25.02.2022)\n© Foto : Ustupljeno SputnjikuKnjiga Ptica i druge drame\nJedan od događaja koji organizuje Centralna gradska biblioteka ,,V.V. Majakovski” iz Sankt Peterburga, u okviru Dana maternjeg jezika, biće i predstavljanje knjige ,,Ptice i druge drame” srpske rediteljke i književnice Sanje Savić Milosavljević.\nPromocija knjige održaće se 26. februar u 18.30 po moskovskom (16.30 po našem vremenu). Srpska autorka će se onlajn uključiti u diskusiju.\nOsim ruske biblioteke, u organizaciji učestvuju Predstavništvo Republike Srpske u Ruskoj Federaciji kao i članovi Srpskog govornog kluba koji će, u drugom delu predavanja govoriti o izazovima koje danas nose književni prevodi.\nSanja Savić Milosavljević je, uz književnicu Vesnu Kapor, predstavnica Republike Srpske za 2021. u okviru projekta ,,Peterburg čita”, takođe u organizaciji Biblioteke Majakovskog. Ovaj projekat je zamišljen tako da ruskoj čitalačnoj publici predstavi inostrane pisce u dve kategorije: pisci koji ranije nisu prevođeni na ruski jezik (kategorija u kojoj učestvuje Savić Milosavljević), te autori koji već imaju prevode na ovom jeziku (Vesna Kapor, roman ,,Tri samoće”).\nKnjiga Ptica i druge drame


Od utorka 15. septembra u prodaji je novi broj Čačanskih novina u kojima, između osdtalog, možete pročitati:\nSamo opušteno nego šta\nU vreme kada startuju Zadruga, Parovi, Farma… koga bre briga za najavljenu krizu? Ko još, osim totalno zalađenih, za ozbiljno uzima najave vrelih sindikalnih, proleća, leta, jeseni i zima, budući da su sindikati na ovim prostorima od vremena Broza svedeni na dobrovoljna pevačka društva, interesne organizacije i filijale vlasti, dok narod više interesuje ko će koga da hefta pred kamerama nego zašto su mu novčanik i frižider prazni. Možete misliti koliko bi nam život bio lagodniji da smo u vreme hiper inflacije i NATO bombardovanja imali rialitije.\nFinasiranje na lokalu mora da bude transparentno\nFinansiranje na lokalu, to je uvek bila primedba kada smo usvajali Zakon o sportu, mora da bude transparentno i jasno, a sredstva moraju da stižu do krajnjih korisnika, a to su sportisti. Lokalne samouprave treba ozbiljno da shvate Zakon o sportu, da u svojoj sistematizaciji imaju sportskog inspektora i da pojačaju nadzor.


Danijela i Saša imaju četvoro dece, a reakcija okoline je često iznenađujuća - Izazov\nRadio-televizija Srbije 12. oktobra 2019. 08:10\n"Mi smo planirali veliku porodicu. Vasilije baš i nije bio planiran, ali smo odlučili da ga čuvamo. Jer, deca su najveće bogatstvo i mislim da smo mi najbogatiji zato što imamo četvoro dece", kaže Danijela Blagojević.\n"Mi se pomažemo, delimo obaveze, nije nam teško, nije mnogo zahtevan. Jedino što ne spava noću, ali ovako je miran", tvrdi njen suprug Saša.\n"Meni je to normalno, ali svima je čudno kad im se kaže – četvoro dece. Jao, pa kako, pa vi niste normalni, pa zašto? Mi se trudimo sami da steknemo za njih, da imaju sve. Radimo danonoćno, non-stop, nije nam teško", objašnjava Saša.\n"Ipak sam najstarija i najviše moram da pomažem. Jednostavno, imam najveću odgovornost", smatra Teodora.\n"Igram sa bratom fudbal, vozim rolere i biciklu. I ja vozim biciklu. Lepo je živeti u velikoj porodici", kažu u glas Marija i Uroš.\n"Radi on, popravlja kompjutere, telefone. Ja sam radila nokte, slikala, radili smo sve i svašta da bismo decu izdržali", objašnjava Danijela.\nDržavljanka Srbije umrla od posledica ‘svinjskog gripa’ (H1N1) u Bahreinu\nDevojčica četiri noći igrala igrice i gledala filmove, završila u…\nPripadnica policije Kosova ubila roditelje I braću I izvršila…\nDržavljanka Srbije umrla od posledica ‘svinjskog gripa’…


Ada ciganlijas - Moja Srbija\nОзнака: Ada ciganlija\n25 септембра, 2020 Ostavite komentar\nOBELEŽAVANJE SVETSKOG DANA TURIZMA NA ADI CIGANLIJI TURIZAM I RURALNI RAZVOJ U nedelju 27. septembra, Svetski dan turizma biće obeležen u našoj zemlji događajem na Adi Ciganliji pod nazivom „Turizam i ruralni razvoj”, na kom će Turistička organizacija Beograda promovisati ponudu našeg glavnog grada. TOB će predstaviti aktuelnu turističku ponudu Beograda, popularne turističke atrakcije i mogućnosti za aktivni turizam i […]\nTags: Ada ciganlija, Ivan Maček, Turistička organizacija Beograda\nUspešno održan Beer Fest bar na Adi\nUspešno održan Beer Fest bar na Adi Nastupima najvećih domaćih rok bendova obeleženi dani Beer Festa u okviru manifestacije Cloud Ada Dobra zabava na bezbednom rastojanju – tako se ukratko može opisati ovogodišnji koncept Clouda na Adi Ciganliji, koji je u potpunosti prilagođen novonastaloj epidemiološkoj situaciji. U formi bara na otvorenom, uz moto #siguranprovod od 11. do 13. septembra u […]\nTags: Ada ciganlija, BeerFest Bar\nProjekat kompanije Henkel „Volim reku, a ti?”\n7 септембра, 2020 Ostavite komentar\nProjekat kompanije Henkel „Volim reku, a ti?” Pod okriljem Henkelove ProNature linije proizvoda, u saradnji sa Savezom organizacija podvodnih aktivnosti Republike Srbije i Olimpijskog komiteta Srbije, realizovan je ekološki projekat pod nazivom „Volim reku, a ti?” koji obuhvata akcije čišćenja reka i jezera širom Srbije. Projekat su činile četiri akcije čišćenja u toku meseca avgusta, a polazna lokacija bilo je […]\nTags: Ada ciganlija, Bela Crkva, Henkel, Jezero Ćelije, Savez Organizacija podvodnih aktivnosti, Zavojsko jezero\nBeer Garden 2017\n7 јула, 2017 Ostavite komentar\nPivo, klopa i rock i blues svirke i ovog leta na Adi Manifestacija Beer Garden održaće se i ovog leta na Adi Ciganliji, od 07. do 30. jula, svakog dana od 17 časova do ponoći. Prema rečima organizatora, posetioci ovogodišnjeg Beer Gardena moći će da uživaju u ukusima preko 100 vrsti piva, među kojima se izdvajaju domaća zanatska piva, koja […]\nTags: Ada ciganlija, Beer Garden


Otaš se oprostio, Sloboda pobedila (VIDEO) – ZoomUe\nOproštajnu utakmicu u ovoj sezoni na svom terenu Sloboda je odigrala protiv Tamiša, i užička publika se propisno obrukala. Poseta od samo 150 gledalaca nije adekvatna rezultatima koje je postizala ova ekipa tokom svih takmičenja i ako se uzme u obzir da se na današnjoj utakmici od aktivnog igranja košarkom, pred svojim navijačima oprostio legendarni nikola Otašević, onda je ova brojka vuše nego mala. Imaće Nikola još jednu utakmicu u svojoj karijeri u narednom kolu protiv Partizana, ali ova je bila poslednja pred Užičkom publikom. Sloboda i Tamiš drže začelje tabele, ali ni jednoj ni drugoj ambicije u Superligi nisu bile prolazak u polufinale već razigravanje svih raspoloživih snaga za period koji sledi.\nTamiš je u prvoj četvrtini bio bolji i imao je prednost ali mora se reći da odbrane nisu postojale o čemu svedoči i podatak da je za prvih 10 minuta igre izvedeno samo jedno slobodno bacanje. Ovu deonicu Pančevci su rešili u svoju korist 22:17, da bi u drugoj Sloboda krenula agresivnije i u drugoj polovini četvrtine okrenula rezultat u svoju korist. Za razliku od prve, u drugoj četvrtine je izvedeno čak 21 slobodno bacanje a na veliki odmor se otišlo nerešenim rezultatom 37:37.\nTreću četvrtinu otvaraju četiri tojke, tri Tamiša i jedna Slobode a onda je Marić dodao dva poena za 42:46. Sloboda je izuzetno agresivnom odbranom veoma lako napravila seriju 16:4 i došla na 58:50, da bi Tamiš uzvratio istom merom 10:0 i poveo 60:58. Do kraja četvrtine videli smo po jednu trojku na obe strane, Krstića za Slobodu i Mitrovića za Tamiš pa se u poslednju deonicu ušlo rezultatom 61:63. Sloboda mnogo bolje otvara ovaj period igre i dolazi do vođstva 72:67, a Tamiš veoma brzo ulazi u problem zbog centraske linije jer Knežević i Čabrilo moraju iz igre zbog pet ličnih grešaka.\nNa to se nadovezuju greške bekovske linije pa Jovčić kod rezultata 76:71 na 4.23 do kraja, traži tajmaut ne bi li pokrenuo svoju ekipu, ali mu to ne polazi za rukom jer Sloboda ide na maksimalnih + 12, 83:71. Pančevci nisu imali snage za preokret pa je Sloboda zabeležila svoj drugi trijumf u Superligi, pobedivši Tamiš rezultatom 86:76.\nNikola Otašević je na minut pre kraja krenuo da izađe sa terena, kleknuo na centru, poljubio grb Slobode i tom prilikom doživeo ovacije sa tribina. Ostaje žal što hala nije bila punija jer Otaš je to i te kako zaslužio. Poslednju utakmicu u ovoj sezoni Sloboda igra 30. maja u Beogradu protiv Partizana.\nTags: KK Sloboda Užicekk tamišKošarkaška liga SrbijeKošarkaška Superliga\nZlatna imaginacija za film „Randevu u mesečevoj orbiti“\nU Užičkoj bolnici dva pacijenta na respiratoru\nby Zoran Đurović · Published 28 августа, 2020\nRemont toplovodnog sistema u Bajinoj Bašti\nby Zoran Đurović · Published 27 јула, 2020\nNext story Četvrta šampionska titula za Milana Mitrovića\nPrevious story Jedan poginuo, dvoje povređeno


Marija Djošić: Plan razvoja Pirota do 2028.godine biće najviši dokument javne politike grada - Pirot Plus Online\nMarija Djošić: Plan razvoja Pirota do 2028.godine biće najviši dokument javne politike grada\n22. oktobar 2020. 12:29 Lokalna samouprava Pirot Plus Online\nNa sednici Gradskog veća, koja je održana u sredu 21.oktobra, Marija Djošić, šef kancelarije za lokalni ekonomski razvoj predstavila je većnicima ideju Plana rezvoja grada Pirota za period od 2021.do 2028.godine. Na narednoj sednici Skuštine grada o tome će se detaljno raspravljati i biće pred odbornicima na usvajanje.\nOvaj dokumet predstavljaće najviši dokument javne politike Lokalne samouprave, koji menja sve ostale strategije, po novom zakonu o planskom sistemu koji je usvojen 2018.godine, i nadovezaće se na sada već staru strategiju Održivog razvoja.\nOna je rekla da je ovo logičan sled dogadjaja te da će se Plan razvoja grada baviti analizama postojećeg stanja u lokalnoj zajednici, utvdjivanjem ciljeva, vizija, ali i merama za sprovodjenje svega toga u praksi.\nU okviru toga biće formiran i koordinacioni tim i radne grupe po sektorima u saradnji sa Razvojnom agencijom Jug, a okviru svake radne grupe biće postavljen koordinator koji će biti odgovoran za rad i rezultate u okviru grupe.\nMarija Djošić očekuje da se, kada Plan bide usvojen, čuje glas javnog mnjenja i da se u formiranje uključe sve interesne grupe, počev od Javne uprave, javnih preduzeća, privrednika i organizacija.


U Evropi radi više od 6,1 milion softverskih stručnjaka | Nova Ekonomija\nU evropskim državama je 2019. godine radilo više od 6,1 miliona programera, a samo tokom te godine broj programera porastao je za oko 400.000, prema podacima istraživanja o stanju evropske tehnologije (State of European Tech) objavljenom povodom Međunarodnog dana programera, piše portal Euractiv.\nSrpska IT industrija izdvaja se po tome što žene čine između 15 i 20 odsto softverskih inženjera.\nFilip Gort iz beogradske kancelarije digitalne agencije Namics, navodi da ne postoje tačni podaci o broju programera na srpskom IT tržištu, ali da je, prema poslednjoj analizi "State of European Tech", Srbija rangirana u grupi država koje imaju do 85.000 programera.\n"Prilikom interpretacije ovog istraživanja treba uzeti u obzir da nije istaknuto koja je metodologija korišćena zbog čega bi, za preciznije podatke o broju programera, trebalo pogledati i druge analize. Na primer, Statistički godišnjak Republičkog zavoda za statistiku pokazuje da je u Srbiji oko 64.000 ljudi zaposleno u sektoru informisanja i komunikacija, ali treba imati na umu da tu ne govorimo samo o programerima", napominje Gort.\nOsim po nivou znanja, veštinama i ekspertizi programera, srpska IT industrija izdvaja se i po broju žena softverskih inženjera, navodi se u saopštenju agencije Namics. Prema proceni Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija procenat žena u srpskom IT sektoru je između 15 i 20 odsto.\nAnaliza "State of European Tech" pokazuje da je broj programera u državama Evrope porastao za oko 400.000 tokom samo jedne godine, a tome u prilog ide i podatak evropske agencije za statistiku Eurostat da se evropska IT industrija razvija pet puta brže neko ostatak ekonomije u Evropi.\nMeđunarodni dan programera ustanovljen je 2009. u Rusiji gde je i zvanično priznat kao praznik. Od tada se obeležava svakog 256. dana u godini zato što broj 256 označava količinu različitih vrednosti koje se mogu predstaviti 8-bitnim bajtom (najmanjom jedinicom za predstavljanje podataka na računaru).\nMeđunarodni dan programera obeležava se 12. septembra u prestupnoj, a 13. septembra u prostoj godini.


Potpisivanje Sporazuma o pridruživanju sa Srbijom u rukama Serža Bramerca\nDa li će biti potpisivanja Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju za koji dan u Luksemburgu - bilo da sa zapadnobalkanske strane stola sjede predstavnici BiH, Srbije ili i jedni i drugi? Na to pitanje danas malo ko može da odgovori u Briselu - jednima za potpis nedostaje pozitivna ocjena Haškog tribunala, a drugima nedostaje vremena. U svakom slučaju, niko ne spori vezu ta dva čina i dvije situacije.\nOd svih opcija koje su do sada mediji najavljivali kao "sigurne", namanje nesigurna bi bila ona po kojoj bi ipak samo BiH potpisala Sporazum sa EU 28. odnosno, 29. aprila u Luksemburgu. Za sada, samo na engelskom jeziku - što bi uštedilo znatno vrijeme, vjeruju zagovornici ovog prijedloga, medju kojima su najglasniji slovenačko predsjedništvo Unije i, naravno, zvanično Sarajevo.\nO ovoj opciji je, doduše neslužbeno, bilo riječi i tokom nedavne posjete minisitra inostranih poslova BiH, Svena Alkalaja Briselu i u jednom trenutku je izgledalo da su sve nedoumice otklonjene. Međutim, još nema saglasnosti svih država članica, posebno zvaničnog Pariza, kojem engleska verzija Sporazuma nije i najbolja verzija.\nOni koji u Briselu posmatraju pitanje potpisivanja Sporazuma sa BiH u široj, regionalnoj slici, vide u mogućem potpisu Sporazuma sa Sarajevom, prije izbora u Srbiji, zakazanih za 11. maj, priliku za pozitivan signal pro-evropskim snagama u Srbiji. Medju njima je i šef kabineta visokog predstavnika EU, Havijera Solane, Kristina Galjak:\n"Željeli bi smo da ljudi u Srbiji shvate, da osjete da je za stabilnost regiona snažna veza Srbije i EU neophodna. Tu je mogućnost da se te veze osnaže potpisivanjem Sporazuma Srbije sa EU. Zemlje regiona napreduju u evropskim integracijama, a mi nikako ne bismo željeli da vidimo kako Srbija ostaje iza. Zato mislimo da zbivanja sa BiH mogu i da bi trebalo da imaju uticaja na ljude u Srbiji da je progres moguć, što istovremeno donosi stabilnost, prosperitet što je, konačno, najbitnije za svakodnevni život svih nas".\nBrisel ne krije želju da za sagovornika u Srbiji ima pro-evropske snage, a za šeficu delegacije za Jugoistočnu Evropu u Evropskom parlamentu, Doris Pak, rezultat izora u Srbiji je u najužoj vezi sa konačnim stavljanjem tačke na privodjenje pravdi optuženih za ratne zločine - prije svih Ratka Mladića:\n"Trenutno, Srbija je u delikatnoj situaciji i moramo biti oprezni da na izborima pobijede oni ljudi koji barem mogu pomoći smirivanju cijelog regiona i koji mogu predati Mladića Hagu. Mislim da ako radikali pobijede, nikada nećemo vidjeti Mladića u Hagu, tu leži problem".\nŠtajnmajer: Kluč u rukama Bramerca\nU Nemačkoj i EU postoji načelna spremnost da se pred izbore 11. maja podrže demokratske snage u Srbiji, ali konkretne odluke donosiće se u zavisnosti od stepena saradnje Beograda sa haškim Tribunalom. To je u Berlinu, kako prenosi Snežana Bogavac, najavio ministar inostranih poslova Frank-Valter Štajnmajer.\nNa kratkoj konferenciji za štampu posle susreta sa šefom diplomatije Bosne i Hercegovine Svenom Alkalajem, Štajnmajer je istakao da će odluka EU o potpisivanju Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju sa Srbijom zavisiti u najvećoj meri od sadržaja izveštaja glavnog tužioca Haškog tribunala Serža Bramerca.\nŠtajnmajer je rekao i da se trenutno stiče utisak da u Srbiji „radikalne snage imaju veću podršku stanovništva nego proevropski oredeljene snage“, ali nije dalje komentarisao odnos političkih snaga u Beogradu.\nIstovremeno je vlada u Berlinu odlučna da podrži predlog Francuske da se gradjanima Srbije omogući da besplatno dobijaju vize za ulazak u zemlje EU, članice Šengenskog sporazuma. To nam je danas, posle razgovora sa nemačkim ministroim unutrašnjih poslova Volfgangom Šojbleom preneo član predsedništva Demokratske stranke Oliver Dulić, koji je i predsednik Skupštine Srbije.\nDelegaciji DS-a nagoveštena je mogućnost da se odluka o uvodjenju besplatnih šengenskih viza za gradjane Srbije usvoji već na narednom sastanku ministara unutrašnjih poslova EU.\nSagovornici su Duliću pružili uveravanja i da Nemačka u potpunosti podržava plan mera komesara za proširenje EU Olija Rena kojim treba da se omogući da u dogledno vreme za gradjane Srbije bude u potpunosti ukinuta vizna obaveza. Ovaj redosled mera, koji će biti predstavljen naredne sedmice, biće i jedna od tema razgovora Štajnmajera i Rena u četvrtak u Berlinu.


Mediji o povećanju plata u zdravstvu, prosveti, upravi...\nMediji o povećanju plata u zdravstvu, prosveti, upravi…\nTanjug 7. avgusta 2018. 22:56\nBEOGRAD – Štampani mediji se u današnjim izdanjima bave platnim razredima, povećanjem primanja u zdravstvu, prosveti i upravi, pa tako Novosti prenose izjavu ministra Mladena Šarčevića da će najveće plate imati seoski učitelji, kako kaže, oni koji rade u najtežim uslovima.\n„Blic“ objavljuje kompletnu tabelu s novim platama u zdravstvu, gde će najveće povećanje koeficijenata imati doktori na psihijatriji, glavne sestre u domovima zdravlja i vozači u Hitnoj pomoći.\nDanašnja „Politika“ prenosi predlog Fiskalnog saveta koji predviđa da predsednik, premijer i ministri imaju tri puta veće plate, a da raspon između najmanje i najveće plate u javnom sektoru bude 1 prema 12.\nInače, Uredba o koeficijentima, koja bi trebalo precizno da definiše koliko će iznositi plate zaposlenih u državnoj upravi, biće usvojena krajem septembra, a taj je rok postavljen, navodi Politika, u programu koji je naša vlada potpisala s Međunarodnim monetarnim fondom.\nŠarčević je potvrdio za Novosti da će se raspodela zarada prema novim platnim razredima obračunavati prema osnovici koja treba da bude uvećana pre kraja godine, ali da još nije poznato da li će to biti deset odsto ili neki procenat manje.\nTo, kako je rekao, zavisi od budžeta i povećanje tek treba da bude određeno, ali je, dodao je, prosveta svakako jedan od prioriteta.\nPlate bi tako u tom sketoru mogle dostići i 75.000, mada će na taj iznos moći da računaju samo oni s najvišim zvanjima i višedecenijskim radnim iskustvom.\nPrema postojećim zaradama u prosveti, uvođenje platnih razreda doneće raspon plata od 49.500 do 67.000 dinara.\nU zdravstvu bi plate u proseku trebalo da budu veće za deset odsto, nova uredba treba da bude gotova do kraja septembra, a novi sistem bi startovao od 1. januara naredne godine.


Na izbore bi, kada bi se održali u nedelju, izašlo bi 43 odsto ispitanih, 36 procenata ne bi, a 21 odsto ispitanih ne zna.\nNajjači opozicioni blok, Savez za Srbiju (SZS) bi prema istom istraživanju dobio bi 13,9 odsto. Iznad cenzusa bila bi još samo Socijalistička partija Srbije (SPS) sa 9 odsto glasova.\nNajbliža cenzusu je Srpska radikalna stranka sa četiri odsto podrške, dok su nešto ispod PUPS i PSG Saše Jankovića sa po 3,4 odsto.\nNajveći procenat građana, 40 odsto, misli da će se izbori održati u redovnom terminu, zajedno sa lokalnim 2020. godine, dok 29 procenata smatra da će biti 2019. godine.\nTakođe, najveći broj ispitanih (43 odsto), smatra da neće biti oružanih sukoba na Kosovu i Metohiji, 26 odsto smatra da će ih biti i da će kratko trajati, a 19 procenata reklo je da ne zna.


Američka vojska saopštila je da je rasporedila 12 aviona lovaca F-22 stelt u Persijskom zalivu, u Kataru.\nF 22 (Foto: Jutjub)\nOvi avioni su deo jačanja vojnog prisustva koje je tražila Američka centralna komanda u maju kao odgovor na povećane iranske pretnje američkim snagama u tom regionu, javio je AP.\nAvioni F-22 Raptor počeli su da pristižu tokom ove sedmice u vazduhoplovnu bazu al-Udeid koja je ključna za američke vazdušne operacije na Bliskom istoku.\nU toj bazi nalaze se i četiri bombardera B-52 koji su tamo raspoređeni u maju, zajedno sa nosačem aviona UŠ Abraham Linkoln.\nNa zahtev generala Frenka Mekenzija, komandanta Centralne komande, u region Zaliva proteklih nedelja upućeni su i dodatni odbrambeni raketni sistemi Patriot.\nPročitajte OVDE zašto se Zapad trese od straha.\nTRAMP ĆE DA POLUDI: Ova zemlja je odbila američke pritiske, neće više da ratuju za jenkije!


Sastanak predsednika Vrhovnog kasacionog suda sa Delegacijom tužilaca Republike Mađarske | Vrhovni kasacioni sud\n> Sastanak predsednika Vrhovnog kasacionog suda sa Delegacijom tužilaca Republike Mađarske\nDelegaciju tužilaca Republike Mađarske su činili Generalni tužilac Peter Polt, Okružni tužilac pograničnog okruga Čongrad Žolt Kopas i Glavni tužilac Kancelarije za centralne istrage Imre Keresteš.\nSastanku su prisustvovali i Republički javni tužilac Zagorka Dolovac, zamenik Republičkog javnog tužioca Gordana Janićijević, zamenik Republičkog javnog tužioca Branko Stamenković i zamenik predsednika Vrhovnog kasacionog suda sudija Janko Lazarević.\nPredsednik Vrhovnog kasacionog suda Dragomir Milojević, upoznao je Delegaciju tužilaca Mađarske sa organizacijom i nadležnostima Vrhovnog kasacionog suda i sudova u Republici Srbiji.\nNa sastanku su razmenjena mišljenja i iskustva i naglašena spremnost za unapređenjem saradnje između sudova i tužilaštava Srbije i Mađarske, imajući u vidu porast terorizma, trgovine ljudima, neovlašćene trgovine opojnih droga, migracija i koruptivnih krivičnih dela.\nDelegacija tužilaca Republike Mađarske boravi u poseti Srbiji od 27. do 29. marta 2017. godine.


Izvor: Danas Online17. novembra 2018. 09.50\nOn je reagovao nakon najave da Srbija i BiH neće prisustvovati sastancima radnih tela CEFTA u Prištini 20. i 21. novembra.\n„Iako formalno i pravno nije realna opcija, Kosovo se samo na ovakav način isključuje iz organizacije (CEFTA), jer ne možete koristiti CEFTA sporazum kao švedski sto. Sa njega uzimati ono što vam odgovara, a onda ne primenjivati ono što vi procenite da vam u tom trenutku ne odgovara“, naveo je LJajić gostujući na RTS-u.\nOn je kazao da još nije bilo rekcija na odluku Srbije i BiH da ne učestvuje na sastancima radnih tela CEFTA u Prištini 20. i 21. novembra, ali istakao da će biti razgovora o daljim zajedničkim koracima Srbije i BiH početkom nedelje, na sastanku sa ministrom spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH Mirkom Šarovićem.\nPrema njegovim rečima ovaj potez je iznuđen i Srbija njime nije zadovoljna, ali se Srbija koristi svim demokratskim mehanizmima kako bi vršila pritisak na institucije u Prištini i posebno na međunarodnu zajednicu da se ove mere povuku.\nOn je rekao da je formalno moguce da Srpija odgovori kontramerama, ali upitao šta se dobija time.\n„Naš plasman robe na Kosovo je bio 440 miliona i svega 20 miliona smo imali robu koja je kupljena na Kosovu, a manje-više se radi o četiri-pet proizvida, električnoj energiji, cevima, kupinama, malinama, radijatorima; dobar deo tih proizvoda kupuju srpski privrednici koji žive na severu ili u enklavama, prema tome, to bi bile konktramere protiv samih sebe“, naglasio je.\nNa pitanje da li je jedna od opcija nakon poteza Prištine, isključenje Kosova iz organizacije, LJajić je istakao da se, prema njegovom mišljenju, Priština sama isključuje.\nParadoks je, kako je kazao, da kada Koka kola izvozi Koka kolu, ne plaća 10 odsto takse, a kada izvozi Rosa vodu koju takođe sama proizvodi, onda plaća dodatnih 10 posto.\nZaštititi pravo na informisanje Srba


Održana sednica Grupacije slobodnih zona Srbije | Pirot vesti\nPočetna/Gradska hronika/Održana sednica Grupacije slobodnih zona Srbije\nSednica Grupacije slobodnih zona i carinskih skladišta pri Udruženju za trgovinu Privredne komore Srbije, održana je 9. novembra 2017. godine u prostorijama Privredne komore Srbije.\nSednicu je otvorio predsednik Grupacije slobodnih zona Srbije i izvršni direktor Slobodne zone PIrot, Dr Dragan Kostić. Izveštaj o poslovanju slobodnih zona za 2016. godinu predstavio je direktor Uprave za slobodne zone Ministarstva finansija Republike Srbije, gospodin Milan Ristić.\nNa sednici su predstavljeni rezultati poslovanja slobodnih zona u Srbiji i diskutovalo se o postojećem nacrtu o izmenama i dopunama Zakona o Slobodnim zonama, kao i o nacrtu Carinskog zakona radi usaglašavanja propisa sa Evropskom Unijom.\nPored prestavnika svih slobodnih zona Srbije, sednici su prisustvovali i predstavnici ministarstva finansija – Uprave za slobodne zone, kao i predstavnici institucija od značaja za rad slobodnih zona.\ngrupacija slobodnih zona istaknuto pirot sednica\nSiledžiji 6 godina robije!


"Šapat Čemernice" (Kosmos izdavaštvo) je porodična saga u slavu ženske mudrosti i nežnosti. Zasnovana na istinitim dogadjajima, pisana u prvom licu u ženskom rodu.\nMajka i ćerka, Sofija i Smiljana, u vrtlogu sukoba dve domaćinske porodice u Srbiji, polovinom prošlog veka u kojem je žena sporedni lik, “tuđakuća” u funkciji dominantnih muškaraca, okružene su nerazumevanjem, pohlepom, zavišću i zlom. Pritisnute porodičnom tragedijom, koja bi većinu gurnula u ambis, same donose teške odluke. Sofija na obalama Čemernice, Smiljana na ulicama modernog Skoplja, buntovne i nepokorene uspevaju da prevaziđu epizodne uloge koje su im namenjene i postaju prave heroine.\nKnjiga "Šapat Čemernice" može se nabaviti u svim bolje snabdevenim knjižarama kao i online.


Rusi 'navukli' Zaeva: Evo šta je rekao o Vučiću i KiM\nMondo\t11.07.2019 08:57\nMakedonski premijer Zoran Zaev uveren da razgovara sa bivšim predsednikom Ukrajine Petrom Porošenkom, otkrio je navodne planove srprskog predsednika Aleksandra Vučića i Hašima Tačija o teritorijalnoj razmeni\nPo tim planovima bi Priština, kako je poverio, trebalo da Srbiji ustupi 10 opština na severu KiM, a da za uzvrat dobije "neke opštine na jugu centralne Srbije" što, kako je rekao, smatra veoma opasnom.\nU telefonskom razgovoru sa ruskim komičarima Vladimirom Kuznecovim i Aleksejom Stolarovim,koji su glumili Porošenka, koji je objavljen na YouTube platformi, Zaev je poverio da je upoznat skrivenom namerom plana o razmeni teriorija i rekao verujući, tadašnjem ukrajinskom predsedniku, da se Makedonija sa tim nikako ne slaže jer bi to, kako je rekao, moglo da dovede do novih ratova, te da bi Balkan postao "tempirana bomba".\n"Želim da podelim svoju zabrinutost, za nešto što se dešava ovde u našem regionu, gde su predsednik Srbije i predsednik Kosova pokrenuli neke pregovore o teritorijalnoj podeli i promeni granica. Vrlo se protivimo tome, kancelarka Merkel se protivi tome, cela regija se protivi, jer se bojimo da postoje neke skrivene namere Rusije da to koristi kao medunarodnu praksu", rekao je Zaev, objavila je prištinska Koha pozivajući se na KTV.\nI dalje uveren da razgovara sa Porošenkom, Zaev je otkrio i da je o tome juče (dan pre ovog razgovora ) razgovarao sa kancelarkom Merkel.\n"Veoma sam zabrinut da će ovakvi koraci biti velika šteta i za vaš i naš region. Potpuno se protivimo ovom modelu i uradicemo sve da do toga ne dođe. Obavestili smo americke politicke snage", rekao je Zaev napomenuvši da je reč o Pensu i Pompeu.\nSnimak telefonskog razgovora Zaeva sa ruskim komičarima (razgovori vođeni tri puta, dva prošle i jedanu aprilu ove odine) objavljen je u ponedeljak na platformi YouTube, a već sutradan makedonski premijer je na konferenciji za novinare priznao da je prevaren.


POČINJE Po čemu će ovaj Evro biti jedinstven? - mediji.net\nPOČINJE Po čemu će ovaj Evro biti jedinstven?\nPosle dugog čekanja i godinu dana odlaganja, konačno počinje Evropsko prvenstvo! Za titulu će se boriti 24 reprezentacije, trofej brani Portugal, Francuska bi da objedini evropsku i svetsku krunu, dok će Srbija, kao i u prethodnim ciklusima, propustiti takmičenje. Međutim, ovo Evropsko prvenstvo će kudikamo biti drugačije od prethodnih, pa ćemo neke stvari prvi put videti.\nEvropsko prvenstvo startuje večeras u Rimu, na stadionu "Olimpiko", gde će megdan podeliti Italija i Turska, što je samo najava svih uzbuđenja koja nas čekaju u narednih mesec dana.


Slučaj Sremske TV: Šest priloga za četiri meseca o uređenju naprednog trotoara | Vojvođanski istraživačko-analitički centar "VOICE"\n20. Jun 2020 by Darko Šper | Nema komentara\nRegionalna Sremska televizija u fokusu informisanja ima sremske opštine i grad Sremsku Mitrovicu. Pored toga često informiše i o projektima u manjim sredinama. Ipak jedno sremsko mesto našlo je posebno mesto – Novi Slankamen, sa šest priloga za četiri meseca o popravci 500 metara trotoara u centru sela.\nVest da će u centru Novog Slankamena, selu sa oko 3.000 meštana, biti uređen trotoar u glavnoj ulici od katoličke do pravoslavne crkve prvi put je na portalu Sremske televizije objavljena 16. februara.\n„Na poslednjem sastanku Sistema 48 u izveštaju odeljenja za privredu i investicije Opštine Inđija prezentovana je dokumentacija pripreme za uvođenje u posao u Ulici Cara Dušana u Novom Slankamenu“, glasila je vest koja je tog dana emitovana.\nSamo 12 dana kasnije, o rekonstrukciji trotoara u Novom Slankamenu govorio je na konferenciji za novinare predsednik opštine Inđija Vladimir Gak, koji je tada najavio da će to selo „za manje od dva meseca imati potpuno novi izgled, i to na predlog meštana koji tu žive“.\n„Opština Inđija u saradnji sa Savetom mesne zajednice u potpunosti će urediti trotoar u delu centra sela, tačnije od crkve do crkve“, rekao je Gak.\nDrugog martovskog dana u Novi Slankamen stigli su bageri, a sa njima i ekipa Sremske televizije da isprati početak radova na rekonstrukciji 500 metara trotoara. Gledaocima je saopšteno da je reč o jednoj od najznačajnijih investicija za ovo malo inđijsko turističko mesto, a rekonstrukciju trotoara u samom centru sela „meštani gotovo i da ne pamte“.\n„Trenutno se uklanjaju stari ispucali delovi trotoara i postavlja krupan kamen kao podloga… Centar sela dobiće potpuno novi izgled. Sve mašine su na terenu i koristi se povoljno vreme za izvođenje radova“, kazala je novinarka Sremske televizije.\nSagovornik joj je bio i predsednik Mesne zajednice Dragan Krivošija, koji je rekao da „niko ne pamti da se ovoliko ulagalo u selo, da mašine svakodnevno rade, da se meštani zadivljuju gledajući te prizore, te da veruje da će Slankamen biti sve napredniji u budućnosti“.\nA nakon njega, publici se ponovo obratio predsednik opštine Inđija. Međutim, nije rekao ništa novo jer je novinarka u prilogu koristila istu izjavu koju je Vladimir Gak dao pet dana ranije na gorepomenutoj konferenciji za novinare.\nS obzirom na to da je Sremska televizija ujedno i dopisništvo pokrajinskog javnog medijskog servisa Radio-televizije Vojvodina, ovaj prilog o početku popravke trotoara mogao je videti znatno veći auditorijum.\nA onda je i ovo sremsko mesto pogodila epidemija virusa korona pa su radovi na neko vreme stali. Međutim, odmah po popuštanju mera u Novom Slankamenu su nastavljeni radovi na kapitalnoj rekonstrukciji trotoara, što je objavila 29. aprila i Sremska televizija u svom programu.\n„Sa početkom slabljenja virusa kovid-19 nastavljeni su i radovi u centru Slankamena na delu trotoara od crkve do crkve. Ovi radovi započeti su nešto malo pre početka vanrednog stanja i sada su na zadovoljstvo Slankamenaca ponovo nastavljeni“, kazala je novinarka u novom TV prilogu.\nO ovoj investiciji ponovo je govorio i predsednik Mesne zajednice rekavši da zastoj u radovima možda malo smeta meštanima. „Ali će kada sve bude rešeno i kada budu stavljene pravo kocka do kocke sve biti lepo i za oči pešaka, ali i svima koji prolaze ovuda“, rekao je Dragan Krivošija.\nZavršetak radova tada nije preciziran, ali je novinarka procenila da bi mogli biti gotovi za dva meseca.\nTačno mesec dana kasnije, Sremska televizija je izvestila da u centru Novog Slankamena uveliko traju radovi na rekonstrukciji trotoara u delu od katoličke do pravoslavne crkve, a da je staza za pešake u dužini od 500 metara na samom ulazu u selo sa leve strane završena.\nObilsku radova prisutvovao je opet i Vladimir Gak rekavši da je tu da bi meštanima svečano predstavio završetak behatoniranja pešačke staze na levoj strani na ulasku u Novi Slankamen. Dodao je da behaton staza „izgleda prelepo i Slankamenu daje potpuno novu vizuelnu sliku kada prođete kroz selo“. Izrazio je i zadovoljstvo dinamikom radova na trotoaru u centru sela, ne precizirajući kada će biti gotovi.\nPred sam kraj predizborne kampanje predsednik opštine Inđija još jednom je obišao radove u Novom Slankamenu. Konkretno, 17. juna Gak je obišao radove, koji podrazumevaju rekonstrukciju trotoara i proširenje glavnog puta.\nKako je izvestila Sremska televizija, on je tokom obilaska radova „sve vreme bio okružen meštanima koji nisu krili reči hvale i zadovoljstvo što će skoro posle tri decenije njihovo mesto dobiti novi izgled“.\n„A lokalna samouprava šta je obećala to i sprovodi, a to su svakodnevni radovi po inđijskim selima“, zaključio je novinar Sremske televizije najavivši predsednika opštine koji je rekao da Novi Slankamen sada od crkve do crkve izgleda više nego fantastično sa uloženih oko 30 miliona dinara.\nOd svega planiranog, pri kraju je rekonstrukcija trotoara, započeto je proširenje puta, a u sklopu investicije trebalo bi da budu i uređeni ulični kanali ispred kuća. Iako je, prema najavi Vladimira Gaka, sve trebalo biti gotovo za dva meseca, tačan datum završetka niko ne pominje. Izveštaj o „samo što nije“ kraju radova možemo očekivati od Sremske televizije.\nDarko Šper (VOICE, foto: Indjija.net)


Fondacija "Evro za znanje" raspisuje, osmi po redu, konkurs za dodelu studentskih stipendija - Dijalog.net\nNaslovna Civilno društvo Fondacija “Evro za znanje” raspisuje, osmi po redu, konkurs za dodelu studentskih stipendija\nPostavljeno 29. August 2020.\nKosjerić, 29. avgust 2020. – Fondacija “Evro za znanje” saopštila je da je raspisala osmi po redu konkurs za dodelu pet studentskih stipendija u iznosu od po 100.000 dinara za školsku 2020/21. godinu\nNa konkurs za tri stipendije mogu da se, kako se navodi, prijave studenti svih osnovnih studija koji studiraju u Srbiji.\nDve stipendije po želji donatora Fondacije – kompanije Mineco, jednog od najvećih investitora u Srbiji u oblasti rudarstva, biti dodeljene studentima rudarskog-inženjerstva.\nJedna stipendija će biti dodeljena studentu četvrte godine Rudarsko – geološkog fakulteta Univerziteta u Beogradu (smer rudarsko inženjerstvo podzemna eksploatacija), a druga studentu četvrte godine Tehničkog fakulteta u Boru, Univerzitet u Beogradu (smer rudarsko inženjerstvo priprema mineralnih sirovina)\nUz molbu, bez posebnog obrasca, potrebno je dostaviti potvrdu o upisanoj godini (prosek ocena) i dokaze o primanjima roditelja (poslednja tri meseca), a ukoliko nisu zaposleni potvrdu sa berze rada.\nKandidati mogu dostaviti i posebna priznanja i nagrade sa takmičenja ukoliko ih imaju, a konkurs je otvoren do 5. oktobra.\nPosebna komisija će, zavisno od uspeha, materijalnog stanja i upisanih studija izabrati kandidate, a rezultati konkursa će biti poznati do kraja oktobra 2020. godine.\nFondacija Evro za znanje osnovana je u Kosjeriću kao fondacija građana koji svojim dobrovoljnim prilozima pomažu školovanje najboljih iz čitave Srbije.\nMiroslav Paunović, jedan od osnivača Fondacije rekao je da je ovo osma godina zaredom da Fondacija dodeljuje stipendije i podsetio da je u toku i konkurs za pet učeničkih stipendija.\nPaunović je pozvao sve koji žele da pomognu školovanje mladih i uspešnih da se priključe Fondaciji.\nOznakeFondacija "Evro za znanje"studentistupendija\nPrethodno Aplikacija “Pružni prelazi” dostupna za korišćenje u Srbiji\nSledeće Lazarević: Pandemija nije drastično promenila navike građana Srbije u vezi sa korišćenjem e-usluga\nTop Tags Srbija i Evropska unija Evropska unija konkurs mladi Evropska komisija Društvo lokalna samouprava mediji Civilno društvo evropske integracije OCD ljudska prava vladavina prava Vlada Republike Srbije istraživanje


Pucnjava kod sedišta NSA - RTS\nPripadnici obezbeđenja NSA bili su primorani da otvore vatru nakon što je jutros oko 07.00 sati po lokalnom vremenu neidentifikovani muškarac crnim sportskim vozilom naleteo na kapiju sedišta te agencije pokušavši da, bez odobrenja, uleti u taj kompleks nedaleko od Vašingtona, navode zvaničnici, prenosi Rojters.\nNeimenovani federalni zvaničnik blizak istrazi rekao je da ovaj incident, po svoj prilici, nije povezan sa terorizmom.\nRanije je navedeno da je auto-put prema Fort Midu zatvoren u oba smera i da je Federalni istražni biro uputio agente da istraže incident.\nFoks i Si-Bi-Es njuz prikazali su snimke na kojima se vidi crni džip parkiran u blizini ulaza u kompleks NSA, a na vetrobranu su rupe koje izgledaju kao da su od metaka. Vozilo se nalazilo na kraju slepog puta koji je ograđen sa jedne strane betonskom ogradom, a sa ogradom od lanaca kod same kapije.\nVašington Rojters Foks\nNemački ministar: Bombardovanje Jugoslavije - ispravna odluka


"Građani" nameravaju da dobiju 100 miliona od prodaje igrača - Sportske.net\n"Građani" nameravaju da dobiju 100 miliona od prodaje igrača\nMančester siti namerava da u narednom periodu proda nekoliko fudbalera i da na taj način smanje budžet za plate.\nGvardiola hoće Engleze, gleda ka severnom Londonu!Po bod za Arsenal i SitiSane ekspres - Siti poveo već u petom minutu!Gvardiola: "Arsen će zauvek ostati najbolji u Arsenalu"Pep presekao, čak 13 igrača može da ide!\nProdajom nekolicine fudbalera, Mančester siti je spreman da smanji budžet za plate za narednu sezonu.\nOni očekuju da zarade oko 100 miliona funti, videćemo koliko je to realno.\nUglavnom, Gvardiola je spreman da sluša ponude za Džoa Harta, Samira Nasrija, Elijakvima Mangalu, Vilfrida Bonija, Džejsona Denajera (sva petorica na pozajmicama), kao i za Fernanda i Vensana Kompanija.\nBudućnost ostalih fudbalera, među kojima su Aleksandar Kolarov, Klaudio Bravo i Nolito, će zavisiti od prelaznog roka, tačnije, da li će biti novih fudbalera u tom timu ili ne.\nPored njih, sedmorici ističe ugovor na kraju sezone, ali niko od njih nije u prvom planu u ovom trenutku.


Ustanova za smještaj starih lica do kraja godine | Palelive.com\nPočetna Regija Kalinovik Ustanova za smještaj starih lica do kraja godine\nISTOČNO SARAJEVO – Glavni projekat opštine Kalinovik u 2016. godini jeste osnivanje ustanove za smještaj starih lica koji podrazumijeva građevinsku adaptaciju poslovnog dijela Doma zdravlja, izjavila je Srni načelnik opštine Kalinovik Milena Komlenović.\n„Sa aspekta malog budžeta to je veoma zahtjevan projekat, ali nam je bila namjera da uložimo sredstva za naše korisnike da bi ostali da žive u našoj lokalnoj zajednici“, istakla je Komlenovićeva.\nPrema njenim riječima, osnivač ustanove je samo opština Kalinovik.\n„Građevinski dio i opremanje ustanove očekujemo da će do kraja godine biti finalizovano, dok obavimo tenderske procedure, a sada je planirano otvaranje tendera za građevinske radove, 14. jula“, pojasnila je Komlenovićeva.\nOna je rekla da je cilj i da se pokuša redukovati broj zaposlenih u Domu zdravlja jer ta zdravstvena ustanova ima finansijske probleme, s obzirom na smanjen broj stanovnika u ovoj opštini.\n„Imamo jedva jedan tim porodične medicine na ogromnoj površini i nisu nam dovoljna sredstva koja dobijemo od Fonda za zdravstvenu zaštite Srpske jer spadamo u 12 opština sa najvećom površinom. Želimo da napravimo uštede u broju zaposlenih i da damo dodatne izvore prihoda za postojeći Dom zdravlja“, dodala je ona.\nKao još jedan važan projekt u 2016. godini, Komlenovićeva je navela projekat „Tovnih pasmina – goveda“, koji se realizuje u saradnji sa resornim ministarstvom i Češkom razvojnom agencijom. Radovi su u toku, a ugovor o građevinskim radovima koji iznosi 900.000 KM zaključen je u novembru prošle godine.\n„Tendencija je da on dobije značajniju dimenziju povećanjem osnovnog stada i uvezivanjem poljoprivrednih gazdinstava i sitnih poljoprivrednih proizvođača u proizvodnji mesa. Podržavamo i projekat proizvodnje mlijeka i imamo izuzetnu saradnju sa mljekarom `Pađeni`, gdje izvozimo veće količine mlijeka“, navela je ona.\nKomlenovićeva je istakla da podršku opštine ima i projekat nabavke mliječnih grla kako bi se povećao rasni sastav goveda i količine proizvodenog mlijeka, za što se izdvajaju podsticaji iz opštinskog budžeta i resornog ministarstva.\nOna je najavila da će tokom narednih dana u ovoj lokalnoj zajednici biti obilježen i Petrovdan – Krsna slava i Dan opštine Kalinovik.\n„Memorijalni turnir biće održan 9. jula, a 11. jula biće održani 10. jubilarni književni susreti. Manifestacija Dani koševine `Gvozno, Moba, Ozon` 2016. predviđena je za 23. juli“, rekla je načelnik Kalinovika.\nPrethodni članak„Ležeći policajac“ usporava vožnju\nNaredni članakPorodica Starovlah tužila BiH Evropskom sudu za ljudska prava


Sportske.net - Bogićević: "Zaslužujemo opstanak"\nBogićević: "Zaslužujemo opstanak"\nTrener fudbalera Borca iz Čačka Bogić Bogićević smatra da njegova ekipa zaslužuje da opstane u Superligi te da će u tu svrhu učiniti sve da u nedelju savlada Partizan kraj Morave.\nNakon dva vezana poraza koja su doživeli u Nišu i na Voždovcu fudbaleri Borca iz Čačka došli su u situaciju da u poslednjem kolu moraju da se bore za opstanak u Jelen Superligi.\nČačani će od svih timova koji se bore za beg sa pozicije koja vodi u baraž imati najteži zadatak jer u 30. kolu Jelen Superlige dočekuju aktuelnog šampiona Srbije, ekipu Partizana.\n"O kvalitetu Partizana dovoljno govori pogled na tabelu jer je činjenica da se radi o najkvalitetnijoj ekipi u Srbiji. Bez obzira u kakvom sastavu izađu na teren naspram nas će biti novi prvak Srbije" počeo je izlaganje Bogić Bogićević.\nČačanske "Zebre" trenutno se nalaze na 11. poziciji na tabeli sa samo jednim bodom više u odnosu na Spartak koji uoči poslednjeg kola bitiše na poziciji koja vodi u baraž za opstanak.\n"Po svemu što smo uradili u proteklih deset meseci smatram da smo zaslužili opstanak u ligi. Naravno da želimo da sami krojimo svoju sudbinu kao i do sada, pa se pripremamo da pobedimo velikog i jakog rivala" dodao je Bogićević.\nCrno-beli će u Čačak doputovati u značajno izmenjenom sastavu ali trener Borca ne razmišlja previše o protivniku već o tome da li će njegovi izabranici uspeti da pruže maksimum.\n"Nadam se da će naši igrači na pravi način odgovoriti ovom velikom izazovu i tako overiti ovu sezonu. Do sada su se sjajno ponašali i odnosili prema obavezama pa se iskreno nadam da imaju snage i za ovaj završni korak. Mnogo puta sam do sada govorio da Borac ima odlične igrače i uveren sam da će oni to pokazati i u nedelju" zaključio je Bogićević.\nUtakmica 30. kola Jelen Superlige između Borca i Partizana zakazana je za nedelju od 17 časova.


Šormaz: Pogrešno targetirane mere - Dijalog.net\nNaslovna Vesti Srbija Šormaz: Pogrešno targetirane mere\nBeograd, 14. maj 2021. – Istraživanje Centra za visoke ekonomske studije (CEVES) pokazalo je da pandemija nije imala devastirajući efekat na srpsku privredu, ali da su najteže pogođene male firme i preduzetnici iz sektora ugostiteljstva i ličnih usluga, izjavio je FoNetu direktor CEVES Nemanja Šormaz, koji smatra da je država mogla daleko bolje da “cilja” mere podrške.\nŠormaz je u serijalu razgovora Destinacija podsetio da je 2020. billa “godina optimističnih očekivanja”, za koja je danas suvišno reći da se nisu ispunila.\nUprkos tome, on misli da pandemija nije imala toliko devastirajući, razarajuči efekat na domaću privredu, za razliku od nekih drugih zemalja, i za razliku od onoga što se u prvi mah očekivalo.\nŠormaz ističe da je CEVES telefonom anketirao 1.100 preduzeća svih veličina, iz različitih regiona i sektora, a rezultati su objavljeni u istraživanju “Preduzeća u Srbiji i Agenda 2030 – prioriteti, izazovi i kriza COVID-19“.\nJoš oko 30 odsto nije imalo promenu u visini prihoda, dok je 15 odsto poslovalo bolje nego inače, i to pre svega apoteke, dostavljači, kurirske službe i neke maloprodaje.\n“To ima veze sa strukturom privrede, kod nas turizam nije toliko zastupljen, u bruto domaćem proizvodu (BDP) učestvuje sa tri do četiri odsto, dok poljoprivreda i prehrambena industrija imaju veliko učešće u BDP“, objašnjava Šormaz.\nTeže su prošli preduzetnici, mikro i male firme iz takozvanih “lokdaun” sektora, kao što su lične usluge, hoteli, kafići i restorani, precizirao je Šormaz.\nPrema njegovom tumačenju, “najbolje su prošla srednja preduzeća, ona imaju fleksibilnost poslovanja malih, ali kapital sličniji velikima, pa su mogli da ‘finansiraju’ posledice krize“.\nZa Šormaza je zanimljivo da su izostale velike promene u načinu poslovanja, barem u kratkom roku, i to preduzeća smatraju svojim uspehom.\nKako je objasnio, nisu morala da menjaju svoje poslovne modele, kanale distribucije, logistiku, dobavljače i kupce, “svi su se borili da to očuvaju“.\n“Zaposlenost je bila najveća briga svih, ali ona nije u tolikoj meri bila ugrožena, i pad je bio relativno mali. Više je bilo prelivanja zaposlenosti – ako su zatvoreni kafići i restorani, otvorena su privremena, a možda i stalna radna mesta u kurirskim i dostavljačkim firmama“, predočio je Šormaz.\n“Većina preduzeća odgovorila nam je da zaposlene nije zadržala zbog subvencija, to je kao razlog navelo manje od 10 odsto firmi, i to oni najpogođeniji. Polovina je rekla da nisu imali razlog da smanjuju broj zaposlenih, jer su radili relativno normalno, ili nisu želeli da ostanu bez kvalifikovanih radnika u koje su uložili“, analizira Šormaz rezultate ankete.\n“Tek na poslednjem mestu među razlozima za neotpuštanje nalazi se ta čuvena subvencija od strane države”, dodao je on i ukazao da je CEVES to analizirao i na vreme upozorio da mere države nisu adekvatno targetirane”.\nVi ste najveći deo sredstava usmerili ka onima kojima ta sredstva nisu ni bila potrebna, a najmanji procentualno usmerili ka najugroženijima, naglasio je Šormaz.\nOn je zaključio da je ta raspodela mogla da bude mnogo solidarnija, a samim tim bi i zdravstvene mere mogle da budu usvajane “pravovremenije“.\nI dalje, kako upozorava, nije lako prognozirati, jer je najteže poslovanje tokom “udara i novog talasa”, a da li će biti novog talasa zavisi i od vakcinacije i drugih preventivnih mera,.\nUprkos tome, Šormaz napominje da očekivanja idu ka tome da će “klip” između ponude i tražnje biti uklonjen, ali skreće pažnju i na to da korona nije jedino što brine domaća preduzeća.\nNajveći broj njih spominje rastuće troškove poslovanja, pre svega plate radnika i rente objekata, obrazložio je on i primetio da se sada više pomeramo ka tome da treba unapređivati efikasnot, oslanjati se na znanje i tako biti konkurentan.\nPostoji i drugačije objašnjenje za brigu oko rasta troškova poslovanja, jer ih možda zaista pritiska prebrz rast plata u javnom sektoru, koji ne prati rast produktivnosti ni u javnom, ni u privatnom sektoru, i koji zalazi u domen nelogičnih ekonomskih politika”, rekao je Šormaz.\nOn se ogradio da to ne važi za povišice koje su dobili zdravstveni radnici, a koje su i male u odnosu na ono što su pružili tokom kovid krize.\nVreme je i za promenu politike subvencionisanja “po radnom mestu”, rekao je Šormaz, koji savetuje da se podrška usmeri na podsticanje inovacija i tehnološka unapređenja.\nPrethodno Trag fondacija 14. put dodelila nagradu za filantropiju\nSledeće Pokrenut SOS telefon za borbu protiv rastuće depresije i stigme\nTop Tags evropske integracije konkurs vladavina prava Društvo Srbija i Evropska unija mladi Vlada Republike Srbije mediji Civilno društvo OCD ljudska prava lokalna samouprava istraživanje Evropska komisija Evropska unija


Roditeljima danas uplaćeno 20 miliona dinara na ime naknade štete - Ritam Grada - vesti Kragujevac\nNaslovna Vesti Roditeljima danas uplaćeno 20 miliona dinara na ime naknade štete\nRoditeljima danas uplaćeno 20 miliona dinara na ime naknade štete\nGradska uprava za vanprivredu obradila je 928 sporazuma o vansudskom poravnanju sa PU “Nada Naumović“ i uplatila roditeljima na ime naknade štete 20.673.091, 61 dinara. Inače, od ponedeljka 28. marta do danas, roditelji koji su boravak dece u obdaništu plaćali više od zakonom propisane cene podneli su 2731 zahtev za vansudsko poravnanje.\nGradska uprava za vanprivredu poziva sve roditelje koji imaju pravo na povraćaj novca, da u prostorijama PU “Nada Naumović“ (Save Kovačevića 30) u toku dana ostvare pravo na povraćaj više uplaćenog novca za period od godinu dana.\nPrema evidenciji Gradske uprave za vanprivredu, pravo na naknadu štete ima oko 4000 korisnika usluga, bez obzira na visinu iznosa koji potražuju.\nPrethodni članakFudbaleri Radničkog na Bežaniji\nSledeći članakTadić i Jovanović krenuli iz Kragujevca, sa govornice pod brojem 7


LETELE FLAŠE, JAJA I BANANE Najavljen novi protest (VIDEO)\n03.04.2017. 17:56 > 22:13\nSpasić: Podnećemo krivične prijave zbog rušenja "srpskog zida plača"\nBroj učesnika protesta je tokom šetnje znatno povećan.\nVećina okupljenih su studenti\nUčesnici protesta sumnjaju u regularnost izbora.\n- Izašla sam danas ispred Skupštine, jer su izbori protekli veoma nedemokratski, pogotovo u Beogradu - kaže tridesetogodišnja Milena.\nOdržan protest ''Vojvodina protiv diktature'' u Novom Sadu\nPROTEST I U NIŠU Mladi nezadovoljni rezultatima izbora\nSve više Beograđana na ulicama\nPosedali na ulici iz protesta\nNove policijske snage ispred Skupštine


Mladen Đuran: Dr Jakonić nije bio talac politike SPS-a – TV Kikinda\nMladen Đuran: Dr Jakonić nije bio talac politike SPS-a\nPosle prelaska dr Jovana Jakonića, dojučerašnjeg potpredsednika Gradskog odbora SPS u Srpsku naprednu stranku i, tim povodom održane konferencije za novinare u GrO SNS, oglasio se Mladen Đuran, predsednik Gradskog odbora SPS.\n“Dr Jovan Jakonić ima potpuno i zagarantovano Ustavno pravo da se politički opredeli u bilo kom momentu za bilo koju političku opciju, ali osporavamo konstataciju da je to učinio jer je bio “taoc politike”. Kao potpredsednik GrO SPS, odbornik skupštine grada Kikinda, delegat na mnogim stranačkim funkcijama, član Nadzornog odbora i konačno zamenik direktora kikindske bolnice bio je mnogo šta drugo, ali ne i talac politike. Svojim programom i ciljevima Socijalistička partije Srbije ne može i neće da se bavi usko privatnim interesima koji u ovom slučaju jesu pravi razlog političke supstitucije. Radi se o zameni teza, jer pregovarački kapacitet koji je zloupotrebljen stečen je upravo kroz članstvo u SPS-u.\nSPS je bila i ostala deo vladajuće koalicije na šta ukazuje i činjenica da je nakon aprilskih izbora u preko 80 odsto opština u Srbiji uspostavljena koalicija sa Srpskom naprednom strankom. Socijalisti podržavaju aktuelni politički pravac počevši od državnih i pokrajinskih institucija pa sve do loaklnih iako zvanično nismo u vlasti. Deo smo ukupnog sistema koji daje svoj pozitivan doprinos u ukupnog razvoju našeg grada.”, navodi se u saopštenju koje potpisuje Mladen Đuran, predsednik GrO SPS u Kikindi.\n12 oktobra, 2016 Jelena Crnogorac\n← Odgovor TV Rubin na lažne navode VK TV Kikinđani ljubitelji krimi i ljubavnih romana →


Redizajnirana sportska linija Laureato Absolute satova - Muški magazin - trendovi, fitness, lifestyle, saveti, devojke...\nNazvano Laureato Absolute Wired, ovo specijalno izdanje preuzima futuristički pristup, sa kućištem koje je proizvedeno od karbonskog stakla. Iako kućište prečnika 44 mm prati klasičnu Laureato formulu, upotreba egzotičnih, futurističkih materijala u potpunosi je transformisala ovaj časovnik. Materijal za njegovu izradu formira se spajajući naizmenične slojeve ugljeničnih vlakana i fiberglasa pod uticajem ogromnog pritiska i toplote, da bi se nakon toga finalno obradio i poprimio željeni oblik.\nČitav proces ne samo da daje ovom materijalu teksturni izgled, već ga čini neverovatno izdrživim i laganim – časovnik je težak samo 94 grama, dok je njegovo telo dobilo mat crnu mešavinu, uz bazu koja je obogaćena električno plavim sjajnim slojem.\nKako bi na savršen način ispratio nešto mračniju temu linije, model dolazi sa pravougaonim crnim PVD titanijumskim detaljima i mat crnom poleđinom napravljenom od karbonskog stakla, graviranom Laureato Absolute logoom.\nČasovnik pokreće GP03300-1058 automatski hronografski mehanizam, koji nudi rezervu energije u trajanju od 46 sati, sa frekvencijom od 28.800 bph. Izgled ovog modela kompletira integrisani gumeni kaiš sa tekstilnim efektom, snažan, fleksibilan i veoma udoban.\nSamo 88 primeraka ovog modela biće napravljeno i dolazi sa cenom od 17.700 dolara, a moći će da se kupe isključivo putem e-commerce platforme. “Uprkos istoriji dugačkoj 230 godina, Girard-Perregaux nema nameru da ostane zaglavljen u prošlosti. Zapravo, lansiranje e-prodavnice je samo jedan od mnogih poteza koje ćemo napraviti ove godine, a koji će reflektovati našu filozofiju konstantnih poboljšanja”, izjavio je generalni direktor brenda, Patrik Pruno.


Još 31 lice obolelo u srpskim sredinama na Kosovu GracanicaOnline.Info\nJoš 31 lice obolelo u srpskim sredinama na Kosovu\nOd 60 testiranih uzoraka, registrovano je još 31 lice pozitivno na COVID-19 u srpskim sredinama na KiM u poslednja 24 sata,\nOd 60 testiranih uzoraka, registrovano je još 31 lice pozitivno na COVID-19 u srpskim sredinama na KiM u poslednja 24 sata, rekao je na konferenciji za medije epidemiolog iz mitrovičkog Zavoda za javno zdravlje, dr Aleksandar Antonijević.\nDevetoro obolelih je registrovano u Zvečanu, po četvoro u Kosovskoj Mitrovici i Leposaviću, u Zubinom Potoku je obolelo dvoje ljudi, pet osoba je zaraženo u Gračanici, tri u Gnjilanu (po srpskom sistemu) i po dva slučaja pozitivna na korona virus registrovana su u Prilužju i Lipljanu.\n“U poslednja 24 sata nema izlečenih, a u prethodnih 48 sati su zabeležena dva smrtna slučaja. Oba lica su iz Zvečana i imali su prateće bolesti. Jedno lice je preminulo juče, a drugo prekjuče“, rekao je dr Antonijević, pa je broj žrtava korona virusa u srpskim sredinama na Kosovu porastao na 15.\nU Zdravstvenom centru u Kosovskoj Mitrovici trenutno se leči 102 lica, u KBC Dragiša Mišović smeštena su tri pacijenta, u KC Kragujevac je dvoje, u KC Niš četvoro i u KC Srbije je na lečenju jedan pacijent, dok je po Antonijevićevim rečima, u samoizolaciji 355 lica.\nOd 12. marta do danas, u srpskim sredinama na KiM testirano je 2.882 lica, od kojih je 631 pozitivno na korona virus, a samo od 18. juna je registrovano 499 zaraženih osoba.\nTags: COVID-19 dr Aleksandar Antonijević korona virus\nPrevious Još 11 žrtava korona virusa u Srbiji, na Kosovu još petoro preminulo\nNext Na teritoriji opštine Gračanica registrovano još sedmoro obolelih\n31. jula 2021., 02:04


Šta Čović kaže o najnovijem saopštenju Budućnosti? - Sportske.net\nIzvor: Sportske.net, TV Happy\nPrvi čovek Crvene zvezde kratko prokomentarisao poruke iz Podgorice, posle Skupštine ABA lige.\nZvezda bez Čovića i Riversa rutinski do devete pobedeZvezda na +14, lagano korača ka devetoj pobediCrnogorski mediji o jučerašnjoj Skupštini - Kako je to Bokan ''pobedio'' Čovića i kako su klubovi glasali?Zvezda dobila Majsku nagradu - ''Crveno-beli su ponosno nosili dres sa državnim grbom u svim kategorijama i po pravilu ređali uspehe''ABA - Budućnost traži da se poništi finale!\nPre tri dana održana je sednica Skupštine ABA lige, na kojoj nije usvojen izveštaj za sezonu 2018/19, a takođe je izglasano i nepoverenje dosadašnjem menadžmentu lige.\nDan posle, podgorička Budućnost je u svom zvaničnom saopštenju pomenuti epilog okarakterisala kao ono za šta se i zalagala, uz poruku da će nastaviti da igra u ABA ligi, samo ako košarka bude u prvom planu.\nOčekivala sei neka reakcija iz Crvene zvezde, ali novi šampion nije želeo da se dalje prepucava saopštenjima.\nIpak, danas je u Jutarnjem programu na Tv Happy, prvi čovek Crvene zvezde kratko prokomentarisao saopštenje Podgoričana.\n''Ne bih komentarisao ta saopštenja, dok ne završimo neke procese u ABA ligi. ABA liga je najbolja za region'', poručio je Čović.\nNa dodatnu konstataciju voditelja da Budućnost neće da igra ''u Čovićevoj ligi'', Zvezdin predsednik je odgovorio pitanjem, uz osmeh.\n''Mariću, hoćeš li na letovanje u Crnu Goru?''\nTu se priča na ovu temu završila, do daljnjeg...


Samoa "preskočila" petak\nOstrvska država Samoa\nMala pacifička ostrvska država Samoa i okolni atoli novozelandske teritorije Tokelau preskočili su ove godine petak i od četvrtka odmah prešli na subotu, kako bi se uskladili sa trgovinskim partnerima u regionu.\nTačno u ponoć po lokalnom vremenu ostrvljani su promenili odluku donetu pre 120 godina da budu istočno od međunarodne datumske granice i prešli zapadno od nje. Za 186 hiljada građana Samoe i 1500 stanovnika Tokelaua, petak 30. decembra 2011. jednostavno je izbrisan.\nZvaničnici kažu da taj skok ispravlja kalendarski problem zbog kojeg su okolni partneri već bili u radnom danu kada su Samoanci bili u nedelji. Isto tako, kada je u Samoi bio petak u okolini je već bila subota.\nSadašnja vremenska zona uspostavljena je 1892. godine, kada su američki trgovci ubedili vlasti Samoe da usklade svoj kalendar sa obližnjom teritorijom Američka Samoa, kako bi olakšali trgovinu sa Kalifornijom.


Državni sekretar Majk Pompeo doputovao u Izrael\nAmerički državni sekretar Majk Pompeo na pres konferenciji sa saudijskim ministrom spoljnih poslova Adelom Al Džubeirom u Rijadu, 29. aprila 2018.\nAmerički državni sekretar Majk Pompeo nalazi se u Izraelu, u okviru svoje prve posete inostranstvu od kada je potvrđen na novoj funkciji.\nOn je u Izrael doputovao iz Saudijske Arabije, gde je njegov viši politički savetnik Brajan Huk, koji ga prati tokom posete, pozvao evropske saveznike i druge zemlje da uvedu sankcije Iranu kako bi ga naveli da smanji program razvoja nuklearnih projektila.\n"Pozivamo nacije širom sveta da uvedu sankcije pojedincima i entitetima povezanim sa iranskim nuklearnim programom, a to je ujedno bila i velika tema naših razgovora sa Evropljanima", rekao je Huk reporterima u Rijadu.\nAmerički državni sekretar Majk Pompeo rukuje se sa saudijski kolegom Adelom al-Džubeirom na konferenciji za novinare u Rijadu 29. aprila 2019.\nTrodnevna poseta, tokom koje će Pompeo obavestiti američke saveznike o politici ove administracije prema Iranu, takođe uključuje Jordan.\nU petak, Pompeo je u Briselu izjavio da nije doneta odluka o tome da li će se predsednik Tramp povući iz iranskog nuklearnog sporazuma dodajući da su pregovori o tome u toku.\nNa prvoj konferenciji za novinare u novom svojstvu, Pompeo je izjavio: "Ukoliko ne dođe do neke značajne promene i prevazilaženja nedostataka tog sporazuma, malo je verovatno da će predsednik Tramp ostati u dogovoru posle maja."


Studentski dom u Čačku od 1. juna - Istinomer\n"Novi studentski dom u Čačku počeće da se gradi krajem ove školske godine, 1. juna 2013. godine."\nMinistar prosvete je povodom 50 godina Studentskog centra u Čačku, posetio taj grad i javno obećao da će 1. juna početi izgradnja novog studnetskog doma. Ministar je rekao i da će novi dom koštati oko 1,3 miliona evra, a da je lokacija iza postojeće zgrade doma. Sredstva su, kako je tada rekao ministar, obezbeđena od kredita Razvojne banke Saveta Evrope. Školska godina je završena, prošao je i 1. jun, a novi studenstki dom u Čačku još uvek nije počeo da se gradi, niti se zna da li će gradnja uskoro početi.\nZbog toga obećanje ministra prosvete ocenjujemo kao neispunjeno.\nškole Čačak gradnja studije studiranje


EU zabrinuta zbog radikalnih stavova Marije Šerifović - Klix.ba\nEU zabrinuta zbog radikalnih stavova Marije Šerifović\n25.1.2008. u 11:56\nEU je zabrinuta zbog činjenice što prošlogodišnja pobjednica Eurosonga Marija Šerifović javno podržava radikala i kandidata za predsjednika Srbije Tomislava Nikolića. EU promišlja da li bi Mariji trebalo biti i dalje dozvoljeno da djeluje u svojoj ulozi ambasadorice interkulturalnog dijaloga zbog svojih radikalnih uvjerenja.\nŠerifović je pobijedila na prošlogodišnjem takmičenju za najbolju pjesmu Evrope u Helsinkiju. Tada je i izabrana da bude ambasadorica interkulutralnog dijaloga tokom Evropske godine interkulturalnog dijaloga 2008.\nMeđutim, Marijina veza sa radikalnom Tomislavom Nikolićem i njen nastup na koncertu u okviru Nikolićeve predizborne kampanje privukao je pažnju Evrospke komisije.\n"Svaki od ambasadora interkulturalnog dijaloga ima pravo na svoja politička uvjerenja. Međutim, problem nastaje ukoliko se ta uvjerenja kose sa svime što stoji iza projekta Evropska godina interkulturalnog dijaloga kojim se namjerava promovisati tolerancija i pripadnost Evropskoj uniji“, saopćeno je iz Evropske komisije, a izvještava AFP.\nDizdarević: Podrška inicijativama boračkih udruženja općine Bihać\n25.01.2008. u 12:16\nU novim sukobima u Keniji ubijeno sedam ljudi\n25.01.2008. u 11:54


UCPD je 22. februara 2019. godine realizovao panel diskusiju sa 29 učesnika zaposlenih u obrazovanju na Ekonomskom fakultetu u Bujanovcu. Panel je bio posvećen temama prava deteta sa akcentom na dva principa: pravo deteta na nediskriminaciju i pravo deteta na participaciju. Panelistkinje su bile iz Užičkog centra za prava deteta, UG Nexus iz Vranja, iz 5 škola u kojima se nastava odvija na albanskom jeziku, 5 škola u kojima se nastava odvija na srpskom jeziku.\nKroz dve paralelne panel sesije diskutovano je o pravu na nediskriminaciju i pravu na participaciju.\nU plenumu je analiziran poslednji, treći alternativni izveštaj UCPD-a: „Prava deteta u procesu pridruživanja Srbije Evropskoj uniji”, koji prati implementaciju aktivnosti iz Akcionog plana za poglavlje 23 u delu koji se odnosi na prava deteta i diskriminaciju dece. Analizirani su Pravilnik za prepoznavanje diskriminacije u OV sistemu i Pravilnik o procesuiranju diskriminacije u OV sistemu, što je posebno značajno jer je reč o protokolima koji su proizašli iz akcionog plana.\nU vezi sa diskriminacijom, imajući u vidu da se radilo u interkulturalnoj sredini, bliska tema o kojoj se diskutovalo, a koju tretira akcioni plan, jeste pravo nacionalnih manjina. Pokrenuta je tema na koji način obrazovni sistem može doprineti razvoju interkulturalne osetljivosti kod dece i interkulturalnog učenja, kako bi se doprinelo da deca i mladi u mešovitim sredinama „žive jedni sa drugima“ a ne „jedni pored drugih“. Diskriminacija u oblasti ostvarivanja prava na obrazovanje i ciljeva obrazovanja, odnosno inkluzivno obrazovanje je tema za koju su zaposleni u obrazovanju jako zainteresovani. Analizirana je informisanost zaposlenih u OV sistemu o poznavanju mera afirmativne akcije i sistemskih odgovornosti - angažovanje pedagoških asistenata, ličnih pratilaca. Takođe, analizirane su mere podrške koje se realizuju na nivou škole – individualnitacija nastave, donošenje individualnog obrazovnog plana, uloge i odgovornosti STIO timova.\nParalelna sesija se odnosila na upoznavanje učesnika sa sadržajem dokumenta „Analiza praktične politike - učešća dece u procesu donošenja odluka u školi” i sa tim da će UCPD, nakon konsultativnog procesa sa profesionalcima koji rade sa/za decu i same dece, dokument doraditi i uputiti Ministarstvu prosvete, nauke i tehnološkog razvoja.


Kako negovati kreativnost kod vaše dece – MOZAK = Mamin Optimistični Zabavni Autentični Kutak\nObjavljeno od stranestoneroses77 24 oktobra, 2021 Objavljeno uBiblioteka\nRoditelji koji žele da im deca budu kreativnija možda će doći u iskušenje da ih upišu na časove umetnosti ili da se razbacuju igračkama tematski urađenim za razvijanje kreativnosti. Te stvari svakako mogu pomoći, ali kao profesor obrazovne psihologije,koji je opširno pisao o kreativnosti, mogu da se oslonim na više od 70 godina istraživanja kreativnosti i da dam dodatne predloge koji će verovatno biti efikasni, i koji neće oštetiti vaš budžet.\nBudite oprezni sa nagradama\nNeki roditelji mogu biti u iskušenju da nagrade svoju decu za kreativnost, što se tradicionalno definiše kao stvaranje nečeg što je i novo i korisno (https://doi.org/10.1207/s15326985ep3902_1).\nMeđutim, nagrade i pohvale mogu zapravo odvratiti intrinzično interesovanje vašeg deteta( https://doi.org/10.1037/0022-3514.50.1.14) da bude kreativno. To je zato što aktivnost može biti povezana sa nagradom , a ne sa zabavom koju dete prirodno ima dok to radi ( https://www.springer.com/gp/book/9780306420221#)\nNaravno, ne kažem da umetnička dela vašeg deteta ne treba da kačite na frižider, ali izbegavajte previše uopštenosti , npr. “ Volim svaki deo toga !“ ili još uopštenije „Tako si kreativan!“ Umesto toga, pohvalite posebne aspekte(https://doi.org/10.1017/9781316832134.028) koji vam se dopadaju u umetničkom delu vašeg deteta -“ Sviđa mi se način na koji si nacrtao taj slatki rep tom psu!“ ili “ Način na koji si ovde kombinovao boje je lep.“\nNeke nagrade mogu biti od pomoći, npr. za dete koje voli da crta, davanje materijala koji bi mogli da koriste u umetničkom delu primer je nagrade koja će mu pomoći da ostane kreativan.(https://doi.org/10.1017/9781316979839.020) Takođe je važno napomenuti da postoje mnoge aktivnosti-kreativne ili druge- za koje dete možda nije zainteresovano. Nema štete ni mnogo potencijalne koristi koristiti nagradu u ovim slučajevima. Primer za to je neka školska aktivnost koju apsolutno ne voli, i ne pokreće ga.\nOhrabrujte radoznalost i nova iskustva\nIstraživanja pokazuju da ljudi koji teže novim iskustvima prednjače u kreativnosti od onih ljudi koje karakterišemo kao zatvorene . Mnogi roditelji imaju decu koja prirodno traže nove stvari, poput hrane, aktivnosti, igara, ili prijatelja za igru.U ovim slučajevima nastavite da nudite mogućnosti i ohrabrenje.\nZa one čija su deca možda suzdržanija,postoje opcije.Iako je ličnost teoretski stabilna,moguće ju je promeniti na suptilan način.Na primer, jedno istraživanje,iako je bilo na starijim odraslim osobama, otkrilo je da ukrštene reči ili sudoku zagonetke mogu pomoći u podsticanju radoznalosti. Detinjstvo i adolescencija su prirodni period za razvoj otvorenosti i radoznalosti. Podsticanje radoznalosti i intelektualnog angažovanja je jedan od načina.\nDrugi način mogu uključivati podsticanje razumnog preuzimanja rizika- kao što je isprobavanje novog sporta za dete koje ima manje sklonosti ka sportu ili biranje nekog instrumenta za ono koje je manje muzički nastrojeno, ili podsticati interesovanje za druge kulture. Čak i jednostavne varijacije u večernjoj rutini , bilo da se radi o novoj veštini, društvenoj igri ili pomaganju u spremanju večere, može pomoći detetu u normalizaciji noviteta.\nPomozite im da procene svoje najbolje ideje\nŠta kada su deca zaista kreativna? Većina ljudi je čula za brainstorming ili druge aktivnosti u kojima se stvara mnogo različitih ideja. Ipak, jednako je važno znati proceniti i izabrati najbolju ideju. Vaše dete može smisliti trideset mogućih rešenja problema, ali ako izabere ono koje je najmanje zaniljivo neće ga podstaći na akciju .\nAko upadamo u zamku sa davanjem pohvala, davanje procene detetove ideje može biti i teže .Ako ste preoštri, rizikujete da ugušite dečiju strast prema kreativnosti.Ipak,ako ste previše mekani,vaše dete možda neće razviti svoju kreativnost u najvećoj mogućoj meri (https://doi.org/10.2190/EM.28.1.b).\nAko vaše dete traži vaš doprinos- što može kod odraslih biti dobar način da izraze sopstvenu kreativnost-svakako dajte povratne informacije, nakon što su oni već razmotrili svoje najbolje ideje.U idealnom slučaju, možete osigurati da se vaše dete i dalje oseća kompetentno i usredsrediti se na povratne informacije(https://doi.org/10.3102/003465430298487) koje su povezane sa njihovim prethodnim naporima -“ Sviđaju mi se slike koje si koristio u svojoj pesmi,postaješ bolji. Koje bi druge metafore mogao da upotrebiš u ovom poslednjem redu?“\nTekst preuzet sa : https://neurosciencenews.com/How to Nurture Creativity in Your Kids


Umetnost na stenama stara je hiljadama godina, ali pitanje je da li će preživeti klimatske promene Umetnost na stenama stara je hiljadama godina, ali pitanje je da li će preživeti klimatske promene\nUmetnost na stenama starosedelačkog stanovništva u Australiji dugo je odolevala zubu vremena, ali joj preti ozbiljna šteta usled vremenskih ekstrema koji nastaju kao posledica globalnog zagrevanja.\n21/11/2021 autorka: Jelena Kozbašić\nOd antičkih lokaliteta na istoku Evrope preko umetnosti na stenama u Australiji do stvaralaštva naroda naseljenih na ostrvima u Tihom okeanu koja usled porasta nivoa mora nestaju, globalno zagrevanje ostavlja nepovratne negativne tragove na arheološkim nalazištima širom sveta.\nErozija, požari, poplave i cikloni, koji su zbog klimatskih promena sve učestaliji i intenzivniji, mogli bi u narednim godinama da nanesu nepopravljivu štetu aboridžinskoj umetnosti na stenama, zabrinuto su konstatovali arheolozi i istoričari na simpozijumu održanom na australijskom univerzitetu Flinders. Vremenski ekstremi već su oštetili specifična umetnička dela starosedelačkog stanovništva, dodali su.\nStručnjaci su podsetili na snažni ciklon Monika koji je pogodio Arnhem Lend 2006. godine ostavljajući za sobom štetu u iznosu od više miliona dolara. Na udaru vetrova brzine i do 350 km/h našla se i umetnost na stenama koju su uništila oborena stabla, a dodatno su je pogodili požari.\nDomoroci su često stvarali na kamenu peščaru koji upija mnogo vode. Toplota vatre širi vodu što rezultuje razdiranjem kamena i nestankom fragmenata drevne istorijske umetnosti i kulture.\nU prevodu sa latinskog ab origine znači „od početka; prebivati na jednom mestu od pamtiveka”. Veruje se da su Aboridžini tako i nazvani zato što su kontinent nastanili još u vreme poslednjeg Ledenog doba. U svojim radovima, bilo da je reč o gravurama na kamenu, slikanju u pesku ili drvenim skulpturama, oni su živopisno opisivali znanja i verovanja, a njihova umetnost i kultura služe kao značajno istorijsko svedočanstvo.\nNeke od promena klime koje nas očekuju u budućnosti su, prema izveštaju Međuvladinog panela za klimatske promene, neizbežne. Okupljeni eksperti istakli su da temperatura raste tri puta brže u tropskim oblastima i da je zarad spasa kako umetnosti i kulture, tako i svega ostalog, neophodno da svet dostigne neto-nulte emisije što pre. Zaključili su da bi, pored smanjenja emisija ugljen-dioksida, takođe trebalo paralelno da se adaptiramo na već nastale promene.\nAustralija kao jedan od vodećih proizvođača gasa i uglja zacrtala je cilj da bude karbonski neutralna do 2050. godine, ali se dugo vremena oglušivala na apele za ambicioznijom klimatskom akcijom.


B92 - Izbori 2012 - Komentari - Izbori - demokratska načela i zakoni\nsreda 4.03.2020 | 18:00\nOsnovna načela izborne slobode iziskuju da svaki punoletni radno sposobni građanin ima i aktivno biračko pravo (da bude glasač) i pasivno biračko pravo (da bude kandidat za javnu funkciju). Tokom istorije širenje biračkog prava do opšteg prava glasa bio je dug i kompleksan proces – na početku su pravo glasa imali samo punoletni muškarci sa određenim društvenim i finansijskim statusom. Vremenom se biračko telo proširivalo, najčešće spuštanjem (kasnije ukidanjem) imovinskom cenzusa, zatim i spuštanjem granice prava glasa, da bi u predvečerje Prvog svetskog rata pokret za ženska prava uspeo da ostvari cilj, pa sada u velikoj većini država biračko pravo imaju svi punoletni radno sposobni građani.\nDalja načela slobodnih i pravednih izbora navode da izbori moraju da se održavaju po predviđenoj periodici ili češće, da se odvijaju u atmosferi u kojoj se poštuju osnovna građanska prava, da je sâm proces glasanja slobodan i da garantuje tajnost.\nKonačno, brojanje glasova mora biti precizno, dok kontrolu izbornog procesa moraju sprovoditi organizacije nezavisne od kontrole države, vladajućih struktura ili učesnika u izbornom procesu.\nPoštovanje navedenih načela moguće je i potrebno u različitim političkim sistemima, nezavisno od toga da li je zemlja republika ili monarhija, centralistička, federalna ili konfederalna, da je u zemlji snažan parlamentarni model vlasti ili da su ovlašćenja predsednika izrazito široka.\nSva ta načela se širom sveta poštuju – u načelu. U zemljama zapadne demokratije proces je potpuno u skladu sa tim načelima, ali u ostatku sveta vrlo često se dešavaju manje ili više ozbiljni propusti ili čak organizovano kršenje ovih pravila.\nJedno od osnovnih načela slobodnih izbora je pravilo jedan čovek – jedan glas, ali se u poslednjim decenijama ono nalazi pod pritiskom, s obzirom na pravila „pozitivne diskriminacije“, po kojima neke društvene grupe na verskoj, nacionalnoj, rasnoj ili čak polnoj osnovi mogu dobiti garantovanu kvotu, u ovom slučaju među poslanicima. Zastupnici načela pozitivne diskriminacije navode da taj sistem pojačava integraciju manjinskih i/ili ugroženih društvenih grupa i njihovu veću participaciju u organima odlučivanja. Protivnici smatraju da je svaka diskriminacija loša, dodajući da sistem sa kvotama dovodi do manje efikasnog i korupciji podložnijeg sistema.\nParlamentarni izbori u Srbiji 1990-2012\nOd 1990. godine Skupština Republike Srbije ima 250 poslanika. Još od 2000. godine parlamentarni izbori u Srbiji sprovode se po proporcionalnom sistemu u kojem je cela zemlja jedna izborna jedinica.\nPre toga izbori su bili najpre većinski (1990), pa proporcionalni sa većim brojem izbornih jedinica (po 9 na izborima 1992. i 1993, a 29 na izborima 1997. godine). Na svim proporcionalnim izborima cenzus je bio 5 posto glasova u datoj izbornoj jedinici, a pri dodeli poslaničkih mandata koristi se d'Ontov metod.\nSrbija je zemlja parlamentarnog sistema, jer po Ustavu izvršnu vlast vrši Vlada, koju bira Skupština (nasuprot npr. Francuskoj, koja ima polupredsednički sistem, i u kojoj su ovlašćenja predsednika značajno veća).\nTokom devedesetih načela slobodnih izbora u Srbiji su često bila više ili manje gažena. Najveći incidenti beleženi su na lokalnim izborima (posle masovne krađe glasova u novembru 1996. protesti građana su trajali mesecima) i tokom izbora za predsednika savezne države, u septembru 2000., kada je tek posle petooktobarske revolucije dotadašnji predsednik Slobodan Milošević priznao poraz u prvom krugu.\nPosle decembarskih izbora 2000. nije bilo ozbiljnijih primedaba na izborni proces, ni od vlasti, ni od opozcije, a ni od domaćih i međunarodnih posmatrača, pa se Srbija u poslednjih 12 godina može svrstati među države u kojoj su izbori potpuno slobodni.\nOd 2007. u Srbiji se pravo pozitivne diskriminacije sprovodi na primeru manjinskih etničkih zajednica, jer se na njihove liste ne odnosi redovni cenzus (5 posto glasova), već prirodni prag (stranka manjina dobija onoliko mesta koliko bi zaradila po D'Ontovom metodu).\nU nastavku ovog odeljka našeg Izbornog specijala bavićemo se različitim izbornim sistemima, koji se primenjuju širom sveta.\nU prikazu odstupićemo donekle od standardnog naučnog principa, koji izborne sisteme deli na tri tipa (većinski, poluproporcionalni i proporcionalni) i deset podtipova.\nU pet tekstova predstavićemo podtipove koji su u upotrebi u nekim od ključnih država zapadne demokratije, u našem neposrednom susedstvu, a pomenućemo i nekoliko specifičnih slučajeva.\nProvešćemo vas kroz direktne jednokružne i direktne dvokružne, proporcionalne sisteme sa jednom i sa više izbornih jedinica i mešovite tipove izbora.\nOsnovna ideja je da otvorimo diskusiju kojom bismo zajedno mogli da dođemo do sistema koji bi savršeno odgovarao zemlji kakva je Srbija, ne bi li parlament adekvatno reprezentovao biračko telo Srbije, sve njene delove i sve njene različitosti.\nGradjanima Srbije sa boravkom u inostranstvu je potrebno sto jasnije pravno tumacenje procesa registrovanja za glasanje i formiranja birackih odbora. Ako ste u mogucnosti da nam pruzite odgovore na ta pitanja, to bi nam puno pomoglo. Formirali smo grupu u cilju sprecavanja zloupotreba koje su se dogodile pre 4 godine, kada je nenamenski potroseno 1.500.000 evra budzetskih para. Tu sramotu moramo zajedno da sprecimo. [link]/#!/groups/291230560949994/\n(Nikola Kovacevic, 17. mart 2012 00:42)


Planovi Sjedinjenih Američkih Država da uvedu sankcije protiv ruskog Ministarstva odbrane i niza industrijskih preduzeća naišlo je na osudu i negodovanje u Rusiji. Političari i eksperti smatraju da će Rusija sigurno odgovoriti ukoliko ograničenja stupe na snagu.\n„SAD ponovo pokušavaju da nas maksimalno ‘uguše’. A radi se upravo o granama industrije koje stvaraju Amerikancima najveću konkurentsku napetost“, smatra ruski senator.\nDrugi cilj Amerikanaca je da ugroze saradnju ruskih preduzeća u sferi izgradnje civilnih aviona, uverena je ona. Što se tiče Kine, SAD koriste strategiju onemogućavanja pristupa ruskim tehnologijama, što je zapravo potrebno Pekingu kako bi smanjio zaostajanje za SAD u vojnoj sferi, ističe Panjina.\n„Ministarstvu odbrane neće biti ni bolje ni gore. Oni funkcionišu unutar Rusije i skoro da ne vrše ekonomske transakcije van njenih granica“, rekao je ekspert, prenosi „Vzgljad“.\nTimofejev ističe da će, u slučaju uvođenja sankcija, Vašington samo naštetiti dijalogu između Ministarstava odbrane dve zemlje.\nOn je istakao da su SAD ranije izbegavale uvođenje sankcija protiv ruskih vazduhoplovnih preduzeća i nuklearne sfere, ali sada pod ograničenja može pasti i „Roskosmos“ i „Rosatom“. Međutim, zabrana pristupa američkom tržištu neće mnogo naštetiti tim kompanijama, smatra Timofejev.\nEkspert ističe da bi posledice sankcija bile mnogo veće za kineska, nego sa ruska preduzeća.


Mitrović i Vlahović u Fifinom timu nedelje - RUR Esports\nMitrović i Vlahović u Fifinom timu nedelje\nEA Sports svake nedelje objavi tim nedelje (TOTW) u kojem će se naći igrači koji su pružili najbolje individualne partije prethodnog vikenda. Na listi se nalazi nekoliko svetski poznatih fudbalera, ali i napadački tandem naše reprezentacije, Aleksandar Mitrović i Dušan Vlahović.\nSrbija će uskoro igrati jedan od najvažnijih mečeva u skorije vreme, pošto bi eventualnom pobedom nad Portugalom mogli da obezbedimo plasman na Svetsko prvenstvo u Kataru, koje će se održati krajem sledeće godine.\nSamim tim je odlično čuti da su naše najveće zvezde u dobroj formi, a baš to nam je i ova Fifina lista potvrdila. Obojica su za svoje klubove postigli po tri gola, zbog čega nema sumnje da se zasluženo nalaze u novom TOTW-u. Svi igrači koji se nalaze na ovoj listi dobijaju specijalne FIFA22 kartice, koje se mogu nabaviti samo u narednih 7 dana i one funkcionišu kao unapređene kartice originalnih.\nDušan Vlahović je inače ocenjen sa 78, a njegova TOTW kartica će biti 82. Mitrović je nešto slabiji, pošto ima ocenu 81. Da li se vi slažete sa ovakvim ocenama Fife?\nŠto se tiče ostalih igrača koji su se našli u timu nedelje, posebno bi izdvojili Markinjosa i Karaska, koji mogu biti odlična pojačanja za mnoge timove. Takođe je lepo videti i veliko ime kao što je Đanluiđi Bufon, koji poslednjih nedelja odlično brani za Parmu.\nTags ea sports fifa fifa22 fudbal Mitrovic TOTW Vlahovic\nFPX raspustio svoj CS:GO sastav - Emi i Maden bez ekipe\nMiLAN je deo novog Quincy Crew sastava


19/01/21 | 08:05\nKada govorimo o avio-transportu, mnogi će ga izbegavati u narednom periodu, zbog zagađenja životne sredine. Isto tako, međunarodna putovanja im nisu prioritet\nZanimljivo je da bi radikalne odluke donelo čak 27 odsto Amerikanaca. Ali, recimo, avio-usluga bi najpre mogli da se odreknu Evropljani (40%), Kinezi bi to učinili u 43% slučajeva, dok je u SAD zabeležen procenat od 38%.\nSve to je u poređenju sa tim da bi se ove nacije teže odrekle mesa, nove odeće, automobila ili video striminga. Oko 39% ljudi iz Evrope kaže da bi im najteže bilo da se odreknu svog automobila, a isto to je navelo i 38 odsto Amerikanaca, navodi se u saopštenju EIB.\nMeđutim, 72 odsto Evropljana smatra da njihovo ponašanje može da doprinese smanjenju negativnih posledica klimatskih promena. Javni prevoz je do daljeg deo prošlosti za mnoge, zbog brige oko virusa korona. Takvog stava je 75% Amerikanaca, 71 odsto Kineza i 67 odsto Evropljana.\nKada govorimo o avio-transportu, mnogi će ga izbegavati u narednom periodu, zbog zagađenja životne sredine. Isto tako, međunarodna putovanja im nisu prioritet. Čak 42% Evropljana bi radije provelo odmor u svojoj zemlji, kako ne bi došlo do velike emisije štetnih gasova prilikom dalekih putovanja.\nZanimljivo je i to, prenosi EIB, da većinu više brine kovid-19 nego klimatske promene.\nKada je u pitanju avio-transportu, 37 odsto Kineza, 22 odsto Evropljana i 22 odsto Amerikanaca kaže da će i u narednim godinama izbegavati putovanja avionom zbog zagađenja životne sredine.\nPotpredsednik EIB, Ambroise Fayolle, kaže da će nakon pandemije biti prilike da se napravi zaokret ka nisko-ugljeničnoj ekonomiji koja ne ugrožava životnu sredinu.\n- Kao ''klimatska'' banka Evropske unije, naša uloga u EIB je da ubrzamo zelenu tranziciju kroz finansiranje čiste energije, održivog transporta i inovacija, koji će omogućiti ljudima da promene svoje navike - istakao je.\n19. januar 2021 | 09:20\nZbog ekologije i zdrave zivotne sredine licno sam spreman da se odreknem velikog broja stvari koja zivot olaksavaju,ali sa druge strane nam skode. Ucinimo zajedno svako po nesto,makar ugasimo sijalicu koja radi bez potrebe,i na taj nacin cemo sebe uciniti takvim da cemo za neko vreme i kola zameniti biciklom,a da nam to nece biti smesno kao vecini ljudi ovde. Svaki mali korak koji ucinima ka tome vodi nas u lepsu i zdraviju sredinu koju ostavljamo nasoj deci,i u kojoj mozemo svi zajedno uzivati. Verujte danije teski,cak je prelepo biti ekoloski svestan


Bajden i Merkel će tražiti od Rusije sa smanji trupe na ukrajinskoj granici – Okvir\nBajden i Merkel će tražiti od Rusije sa smanji trupe na ukrajinskoj granici\nPredsednik SAD Džo Bajden i nemačka kancelarka Angela Merkel saglasili su se u telefonskom razgovoru danas da će tražiti od Rusije da smanji trupe na ukrajinskoj granici, gde se pogoršava situacija na terenu. SAD su odustale od raspoređivanja dva ratna broda u Crnom moru.\nDvoje zvaničnika saglasili su se da će tražiti od Rusije da smanji „svoja nedavna vojna pojačanja“ na istočnoj granici Ukrajine da bi se omogućila „deeskalacija“ situacije, rekao je portparol nemačke kancelarke u saopštenju.\nU sredu ujutro je nemačka ministarka odbrane Anegret Kramp-Karenbauer optužila Rusiju za „provokaciju“ oko ukrajinskog pitanja i rekla da prate situaciju sa zabrinutošću.\nMoskva je nagomilala desetine hiljada vojnika na granici sa Ukrajinom, koja ima želju da se pridruži NATO.\nParalelno sa tim nasilje je ponovo izbilo od početka godine u sukobu na istoku Ukrajine između snaga iz Kijeva i proruskih separatista.\nMinistri odbrane 30 zemalja NATO danas su na video sastanku sa američkim šefom diplomatije Entonija Blinkena, koji je došao u sedište Alijanse u Briselu, razgovarali o tenzijama sa Rusijom oko Ukrajine.\nPredsednik SAD Bajden je predložio svom ruskom kolegi Vladimiru Putinu samit u trećoj zemlji u skoroj budućnosti.\nSAD su odustale da ove nedelje rasporede dva ratna broda u Crnom moru kroz turske moreuze, u jeku tenzija izmedju Ukrajine i Rusije, javili su turski zvaničnici i mediji.\nTurski diplomatski izvori javili su da u sredu nije prošao prvi ratni brod kroz Bosfor kako je bilo predviđeno.\nPrema državnoj novinskoj agenciji Anadolija, koja se poziva na druge turske zvaničnike, raspoređivanje brodova predviđeno u sredu i četvrtak je otkazano, a Ankara nije inoformisana o mogućem novom datumu.\nDanas i sunce i kiša, temperatura ispod proseka\nSAD: Policajka koja je upucala Dontija Rajta optužena za ubistvo\nAmerička država Vašington najavila potpuno otvaranje škola od jeseni\nMasovno bombardovanje severa Gaze, Izrael demantovao da je počela kopnena invazija\nVirtualni sastanak Saveta bezbednosti UN o izraelsko palestinskom sukobu u nedelju


Počela prodaja karata za Generaciju 5, super radio, super radio Niš, Niški radio, Niški super radio, Online radio Niš, Radio Niš, Generacija 5 u Nišu, koncert u Nišu\nPočela prodaja karata za Generaciju 5\nBoban Kocev mart 18, 2013 11:58 h Kultura, Najave 0\nBeogradski rok sastav Generacija 5 nastupiće u Nišu, u petak 29. marta u klubu Juridicum na Pravnom fakultetu od 21 sat i 30 minuta.\nKarte po ceni od 500 dinara su u pretprodaji od ponedeljka 18. marta, a mogu se kupiti na sledećim lokacijama: Music House (Generala Milojka Lešjanina 12 – kod Simfonijskog), Energy music shop (TPC Kalča – prizemlje), CD Sound (Novi podzemni prolaz) i Juridicum – klub pravnog fakulteta (Trg Kralja Aleksandra 11).\nOrganizatori kažu da će karta na dan koncerta biti 600 dinara.\nNa koncertu će kao gosti publiku zagrevati niški hard – rock sastav Puls.\nPoslednji koncert Generacija 5 je održala još 2006. godine promovišući album „Energija“.\n„Pravoslavni Kelti“ u subotu u Nišu


Ponavljanje izbora na tri biračka mesta | Politika | DW | 06.11.2013\nPonavljanje izbora na tri biračka mesta\nNova runda dijaloga Beograda i Prištine u Briselu, iako ranije isplanirana, ispostavila se kao neophodna kako bi se što pre razmotrila pozitivna i negativna dešavanja na izborima na Kosovu.\nEvropska unija ocenjuje da su lokalni izbori na Kosovu u najvećem delu uredno sprovedeni i da su, kao takvi, od ključnog značaja za budućnost Kosova. Istovremeno, Brisel osuđuje incidente u Severnoj Mitrovici i poručuje da svi birači imaju pravo da učestvuju na izborima i da im bezbednost bude osigurana. U situaciji kada je Centralna izborna komisija Kosova odlučila da poništi izbore na tri biračka mesta u severnoj Mitrovici, šefica evropske diplomatije Ketrin Ešton sastaje se u Briselu sa premijerima Srbije Ivicom Dačićem i Kosova Hašimom Tačijem. Na dnevnom redu sastanka su sledeći koraci kako u nastavku izbornog procesa na Kosovu tako i u primeni dogovora iz aprila:\nPosmatračka misija EU koja je pratila izbore ocenila da su oni, sa izuzetkom severa, bili dobro organizovani i da ih je karakterisala demokratska klima.\n„Gospođa Ešton i dvojica premijera razgovaraće o izborima koje smo videli, o pozitivnim i o negativnim stvarima, kao i o drugoj rundi izbora koja je predviđena za 1. decembar. U tom kontekstu će se pogledati i različite opcije“, izjavila je portparolka visoke predstavnice Maja Kocinčić, povodom navoda o mogućem ponavljanju izbora na tri biračka mesta u Kosovskoj Mitrovici.\nGde je odgovornost Beograda za izborni proces?\nDok se još čeka na zvaničnu odluku Centralne izborne komisije o tome kada će biti ponovljeni izbori na tri mesta u Mitrovici, evropski diplomatski izvori složni su u oceni da bi bilo najbolje da se to uradi dosta brzo. „To nije ništa sporno niti nemoguće organizovati“, ocenjuje se u diplomatskim krugovima u Briselu. Analitičari smatraju da će se o svemu odlučivati na najvišem političkom nivou, između Brisela, Beograda i Prištine, ali i poručuju da „sledeći put kada se krene na glasanje na severu Kosova to mora biti kvalitetno odrađen posao“. Pored insistiranja na adekvatnijoj pripremi što posmatrača OEBS-a, što bezbednosnih snaga Kosova i Euleksa, u Balkanskoj grupi poručuju da i Beograd mora da prestane da „zbunjuje građane“:\nKatastrofa se mogla predvideti\n„Najvažnije je da Vlada u Beogradu objasni glasačima šta se dešava i o čemu se radi. To znači da moraju da prekinu sa pričama o Građanskoj inicijativi Srpskoj i Zajednici srpskih opština i da objasne da su ovo lokalni izbori Kosova i šta to tačno znači“, kaže za Dojče vele Marko Prelec iz Međunarodne krizne grupe i Balkanske grupe.\nI izvestilac Evropskog parlamenta za Srbiju Jelko Kacin ocenjuje da se izbori u Mitrovici ne mogu smatrati regularnim zbog nasilja i preranog zatvaranja nekih biračkih mesta. On očekuje pojačano prisustvo Euleksa i Kfora na ponovljenim izborima, a odgovornost Beograda vidi u sledećem: „Beograd na poseban način snosi sa-odgovornost da se mreža kriminalnih grupa i lokalnih moćnika preseče kako bi građani na severu Kosova napokon mogli da uživaju pravnu sigurnost koju prirodno očekuju“, izjavio je Kacin.\nIzbori, pozitivan korak za kosovsku demokratiju\nPogledajte video 00:18\nNasilje tokom izbora na severu Kosova\nNa današnjem sastanku u Briselu, pored otvorenih pitanja koja se odnose na incidente na severu, mogle bi biti razmotrene i druge primedbe evropskih posmatrača, kao što su problemi sa glasačkim spiskovima na kojima su se našli i umrli i oni bez prava glasa, pitanje registracije birača koji žive van Kosova, ali i pitanje zastupljenosti žena u izbornim organima i izveštavanje Radio-televizije Kosova, koja je, prema analizi evropskih posmatrača, favorizovala Tačijevu partiju. Diplomatski izvori u Briselu naglašavaju da je sada prerano govoriti o konačnoj proceni izbora i da bi se EU prema uspehu izbornog procesa na Kosovu i njegovom uticaju na nastavak evrointegracija Beograda i Prištine mogla odrediti tokom decembra kada se bude razgovaralo o pregovaračkom okviru za Srbiju. Evropska unija za sada ocenjuje da je, i pored incidenata na severu i određenih nepravilnosti, u pitanju značajan demokratski korak na Kosovu, jer su po prvi put izbori održani na celoj teritoriji, i po kosovskim zakonima.\nKljučne reči Kosovo, izbori, Dačić, Tači, Ešton, Brisel, Srbija, Mitrovica\nTrajni link https://p.dw.com/p/1ACqH\n„Trudimo se da stavimo informaciju u pravi kontekst“ 02.12.2018


Pomoćnik američkog državnog sekretara razgovarao s Vučićem i Tačijem – Slobodne novine\nPomoćnik američkog državnog sekretara razgovarao s Vučićem i Tačijem\nBeogradski glas (Beta) – Pomoćnik državnog sekretara SAD Ves Mičel razgovarao je sa predsednicama Srbije i Kosova o dijalogu Beograda i Prištine.\nKancelarija predsednika Srbije saopštila je da je u razgovoru američkog zvaničnika i predsednika Aleksandra Vučića konstatovano da SAD pružaju punu podršku dijalogu Beograda i Prištine, koji se vodi uz posredovanje Evropske unije, kao i da se nadaju postizanju sveobuhvatnog i dugoročnog rešenja.\nPredsednik Kosova Hašim Tači je na Tviteru naveo da je imao odličan razgovor s pomoćnikom državnog sekretara SAD za Evropu i Evroaziju i da je zahvalan na njegovoj podršsci postizanju mirnog pravno obavezujućeg sporazuma Kosova i Srbije.\nPredsednik Kosova je dodao da je dogovoreno da “koordinišu dalje korake”.\nVučić je Mičelu rekao da smatra da će se veoma teško doći do dogovora Beograda i Prištine, ali da će nastaviti da ulaže maksimalne napore za postizanje trajne stabilnosti na Zapadnom Balkanu.\nNemačka kancelarka Angela Merkel sredinom meseca je dvaput rekla da je protiv menjanja granica, ali je ove nedelje istupila manje izričito po tom pitanju navodeći da podržava sve razgovore koji vode ka normalizaciji odnosa Srbije i Kosova, ali da teritorijalni integritet ima bitnu težinu.\nOznakeAleksandar Vučić Hašim Tači Kosovo Naslovna-centar Naslovna-traka podela Kosova Pomoćnik državnog sekretara SAD Ves Mičel\n“Postignut napredak u dogovoru Srbije i Kosova, ne mogu o detaljima”\n“Vučić od 2012. godine zadužio Srbiju za 10 milijardi evra”


Arno Gujon sa Srbima iz Slovenije za Svetog Nikolu | Управа за сарадњу с дијаспором и Србима у региону\nHome>>>Vesti>>>Region>>>Arno Gujon sa Srbima iz Slovenije za Svetog Nikolu\n19. decembar 2020.\tRegion 49 Views\nU sklopu obeležavanja velikog srpskog verskog praznika Svetog Nikole i podrške novootvorenim dopunskim školama srpskog jezika u Sloveniji u prostorijama Ambasade Republike Srbije u Ljubljani, Arno Gujon je istakao: „Zadovoljstvo mi je što sam svoju prvu zvaničnu posetu započeo na dan jedne od najvećih srpskih slava Svetog Nikole, koju pravoslavci širom sveta obeležavaju. Kada sam prihvatio mesto direktora, želeo sam da jedna od prvih aktivnosti bude obilazak dopunskih škola i unapređenje nastave srpskog jezika u vidu donacije udzbenika. Ovom prilikom obezbedili smo 1500 udzbenika i kompleta lektire za osnovnu školu. Mi smo tu da pomognemo i pokažemo brigu države Srbije prema svakom pripadniku srpskog naroda ma gde se on nalazio, pre svega počevši od najmlađih koji predstavljaju našu budućnost. Ovo je nastavak akcije koju Uprava dugi niz godina sprovodi i dobar je način za očuvanje ćiriličnog pisma.“\nU prostorijama Ambasade Republike Srbije u Ljubljani, v.d. direktora Uprave za saradnju s dijasporom i Srbima u regionu, Arno Gujon održao je onlajn čas u digitalnoj učionici, uz prisustvo đaka i nastavnika. Tokom časa, direktor Gujon je na pristupačan način deci ispričao kako je on naučio srpski jezik.\nRad dopunske škole srpskog jezika u Sloveniji, otpočeo je školske 2020/2021. godine. Projekat dopunske nastave srpskog jezika u Sloveniji realizovan je zajedničkim naporima nadležnih institucija Republike Srbije, više srpskih udruženja u Sloveniji, sveštenika SPC, brojnih pojedinaca i zainteresovanih roditelja. Do sada je formirano 60 nastavnih grupa sa 817 učenika.\nUprava za saradnju s dijasporom i Srbima u regionu , na osnovu godišnjeg plana rada sprovodi nabavku i distribuciju udzbenika namenjenih dopunskim školama srpskog jezika u regionu i dijaspori. U toku 2020. godine, distribuirano je preko 4.000 udzbenika i edukativnih publikacija na srpskom jeziku za potrebe dopunske nastave srpskog jezika u inostranstvu.\nTokom posete, Arno Gujon je održao sastanak sa Zoranom Vlatković, ambasadorkom RS u Republici Sloveniji i obišao pravoslavni hram Sv. Ćirila i Metodija, Parohijski dom u Ljubljani u pratnji starešine hrama, sveštenika Aleksandra Obradovića.\nPrevious Selaković uručio kombi vozila i knjige srpskoj školi u Budimpešti\nNext Otvorena srpska biblioteka sa više od 5.000 knjiga u Beču


Tag / Obred / Vesti online\nD. Dekić - Vesti 33 komentara\nSekte vrbovale 200.000 Srba\nOtkriće da je Robert Hej iz Bečeja koji je zaklao rođaka Tibora Lakatoša član satanističke sekte, aktuelizovalo je problem delovanja ovih zajednica u Srbiji, od kojih mnoge nisu zvanično...\nPrimitivni obredi i magija na Hisaru?\nNa brdu Hisar iznad Prokuplja nedaleko od centra grada, skriveni od očiju prolaznika, delovi odeće, ostaci polomljenih flaša i žileti izazvaju zabrinutost građana koji smatraju da se na tom...\nVatikan krije nešto? Povećava se broj isterivača đavola\nBacaju bebe u ambis "za sreću"\nDrevni ritual koji se izvodi u Indiji podrazumeva bacanje beba sa visine od desetak metara sa balkona, tačnije, sa krova hrama, sa ciljem da se detetu donese sreća, zdravlje i napredak.\nOtvaranje masonskih loža: Kraj tajnovitosti?\nU svetu ih ima oko šest miliona masona, u SAD-u dva miliona, u Engleskoj i Velsu oko 250 hiljada, a i u Hrvatskoj se nalaze tri lože.\nZimbabve: Žene siluju muškarce\nRasel Krou: Obrezivanje beba je varvarstvo\nOskarovac Rasel Krou kritikovao je praksu obrezivanja beba, ocenivši da je ona "varvarska" i "glupa", a potom se posle kritika javno izvinio zbog svojih reči.\nJevrejin u odeći za molitvu izazvao paniku u avionu\nPolicija u Filadelfiji potvrdila je da je putnički avion kompanije "US Airways" preusmeren i prizemljen nakon uzbune koja je izbila u strahu od terorista, u trenutku kada je jedan od putnika...\nKad obrezuju pijane poglavice\nTrojica mladih Aboridžina, pretpostavlja se ne starijih od 16 godina, bez anestezije su obrezana u ritualu “proizvođenja u muškarce“, pri čemu su nesrećnici ostali osakaćeni.


BalkanMagazin :: Maroko se okreće solarnoj energiji\nMaroko se okreće solarnoj energiji\npetak, 14. septembar 2012 03:51\nKako bi ispunili cilj da do 2020. godine 42 odsto energije dobijaju iz obnovljivih izvora energije zvaničnici Maroka planiraju da u narednih osam godina izgrade pet solarnih postrojenj,a a sigurni su i da će pronaći novac za izgradnju.\nZvaničnici Maroka su „sigurni“ da će pronaći investicije potrebne za izgradnju velikih solarnih postrojenja u svojim južnim pustinjskim oblastima i time postati jedan od svetskih proizvođača solarne energije.\n„Naš cilj je da do 2020. godine, 42 odsto naše energije dolazi iz obnovljivih izvora energije. U ovom trenutku imamo samo jednu solarnu instalaciju, na istoku Maroka, kapaciteta od 20 megavati,“ rekao je za AFP Muhamed Zniber, zamenik ministra energetike na marginama konferencije u Marakešu.\nMeđutim, Zniber je ukazao da njegova zemlja planira da u narednih osam godina izgradi pet novih solarnih postrojenja, zajedničkog proizvodnog kapaciteta od 2.000 megavata i ukupne vrednosti od „skoro devet milijardi dolara“, prenosi Tanjug.\n„Sigurni smo da će mnogi investitori biti zainteresovani i da ćemo pronaći novac za naše projekte. Veoma smo sigurni u pogledu toga,“ dodao je Zniber.\nMaroko je tokom 2012. godine ostvario rast tražnje za energijom, uz rast potrošnje električne energije od deset odsto.


Hadžić i Okerić potpisali ugovor o kreditnoj liniji - Klix.ba\nSarajevo Hadžić i Okerić potpisali ugovor o kreditnoj liniji\nHadžić i Okerić potpisali ugovor o kreditnoj liniji\n21.11.2008. u 16:10\nUgovor o uspostavljanju kreditne linije za podršku i podsticaj malim i srednjim preduzećima i poljoprivrednim proizvođačima za klijente s područja općine Novi Grad Sarajevo u okviru kreditno garantnog fonda SERDE potpisali su načelnik Općine Novi Grad Damir Hadžić i direktor Sarajevske regionalne agencije (SERDA) Šefkija Okerić.\n"Cilj projekta je olakšati pristup kreditnim sredstvima po povoljnijim uslovima svim korisnicima na području općine te ojačati lokalne mehanizme podrške i podsticaja privredi i poljoprivedi", rekao je načelnik Općine Novi Grad Damir Hadžić.\nOpćina je budžetom osigurala 100.000 KM za kreiranje garancijskog depozita za spomenutu kreditnu liniju, a isti iznos sredstava osigurava i SERDA.\nDirektni ulog Općine Novi Grad Sarajevo i SERDE omogućuju privrednicima s područja općine da kreditnim linijama koriste sredstva kod ovlaštne banke u ukupnom godišnjem iznosu od 600.000 KM.\nCentar za razvoj biznisa Novi Grad će biti prvi kontakt s potencijalnim korisnicima kredita, koji će vršiti prijem, pripremanje, analizu i obradu kreditnog zahtjeva. Mentori u CRB Novi Grad su obavezni poslije obilaska klijenta kompletnu kreditnu dokumentaciju dostavljati u SERDA-in Odjel za garancije gdje će se provesti uobičajena procedura. Promociju i prezentaciju kreditne linije obavljat će mentori CRB Novi Grad, uz podršku Odjela za garancije SERDA-e, saopćeno je iz Općine Novi Grad.