Velika šansa za brendove u promeni navika potrošača | Media Marketing\nCOVID19 je, kako se i očekivalo, i u zapadnom delu regije uneo promene u navikama potrošača, komunikaciji brendova i poslovanju agencija.\nCOVID19 je, kako se i očekivalo, i u zapadnom delu regije uneo promene u navikama potrošača, komunikaciji brendova i poslovanju agencija. Zagreb se polako oporavlja od zemljotresa posle kojeg se struja još uvek nije vratila u pojedine delove grada. U Sloveniji su građani tradicionalno disciplinovani, a u BiH, gde su mere ograničenja kretanja uvedene kasnije, vreme gledanja televizije obara sve rekorde. Izolacija i rad od kuće, doneli su intenzivniju komunikaciju sa klijentima u mreži DIRECT MEDIA United Solutions i Ascanius Media kancelarijama koje posluju u afilijaciji, kao i veliku potrebu da se ovaj momentum promene navika potrošača dobro iskoristi u komunikaciji brendova.\n„U Srbiji izgleda da se stvari polako vraćaju u normalu što se tiče atipičnih navika konzumacije medija koje su bile posledica prve reakcije na pandemiju, pa je tako gledanost televizija niža nego prvih nedelja pandemije, ali je dalje primetan rast posete sajtovima koji ide sada i preko 30%. Svakako je primetno da ljudi počinju da se okreću normalnijim temama“, kaže Jovan Stojanović.\nmart je, kako se ispostavilo, imao rekordne skokove u gledanosti televizije, posebno u BiH, dok su rekorde u Hrvatskoj oborili sajtovi. „Nakon potresa su padali serveri pojedinih portala budući da je posećenost rasla i do 75%. Normalna stvar je da je rasla gledanost info sadržaja na televizijama, ali zanimljivo je da je prošle nedelje nakon ručka emitovan snimak polufinala svetskog prvenstva u fudbalu od pre dve godine koji je gledalo 350 hiljada ljudi“, kaže Dražen Bračić.\nPrema rečima Nevene Kurtović, poseta društvenim mrežama je svuda u porastu, gde i oni koji su bili povremeni posetioci mreža, sada češće odlaze tamo da se informišu. Korona je vratila social u social media, buduci da su ljudi sve aktivniji u komunikaciji na mrežama, u velikom je porastu poseta news feed-u, a Facebook najčešće koriste starije generacije da kontaktiraju sa prijateljima i porodicom. „Milencijalci slušaju muziku i istražuju putovanja, dakle ne čita se samo o koroni. Konzumacija online video konteta raste na svim mrežama, humor drži dobru poziciju u smislu kontenta koji se gleda. Zanimljivo je da 76% ljudi kaže da će tu naviku zadržati i nakon pandemije, kao i onlajn čitanje knjiga.“, kaže Nevena.\nPrema rečima Bojana Popovića, u Sloveniji je oglašavanje više oglašivačkih kategorija palo, ali su određene kategorije ipak rasle poput farmacije, odredjenih segmenata unutar hrane i telekomunikacija.\nU Hrvatskoj su prestale da se oglašavaju kategorije poput auto indsutrija i banke. „Pričao sam sa kolegom iz HURE gde smo došli do zaključka da su neki brendovi prestali da se oglašavaju jer nisu imali spremne reklame. Oni koji su imali ljude u reklamama koji nisu u prirodi, grupama i na zabavama, svakako su mogli da iskoriste taj kontent, kaže Dražen i navodi da je kategorija čišćenje porasla za 25%, dok farmacija beleži rast od 3%. Primetno je da napokon sadržaj dolazi u fokus i pokazuje pun potencijal.\n„Strani mediji javljaju da polovina čovečanstva sedi u kućama, to je nestvarna publika koju imamo. Praktično je na delu svojevrsna „igra komunikacija“, kaže Nevena Kurtović i dodaje da su se mnogi brendovi, koji su zasnivali svoju komunikaciju na „share“ momentu, brzo uspeli da se prilagode, navodeći kao primer Nectar od domaćih brendova, Jelen pivo, kao i platforme poput „Imamo bolje vesti“ gde se plasiraju pozitivne informacije.\n„Treba se fokusirati na pozitivne stvari. Mi na dnevnom nivou vidimo otvaranje online shopova, koji u normalnim okolnostima ne bi ulazili u ecommerce i to je ono sto je pozitivno iz svega ovoga. Optimista sam po pitanju transformacije cele naše industrije“, kaže Bojan Popović. U Sloveniji je, prema njegovim rečima krenula interesantna kampanja sa ciljem da ukaže na značaj oglašavanja.“Poruka je: ako gasiš jedan oglas ne dešava se ništa, a ako gasis celo oglašavnje ne samo da gasis industriju, već i ljude iza nje, ljude koji generišu kontent koji se toliko konzumira“, poručuje Bojan.\n„Mi u ovom momentu tek shvatamo da svašta još možemo da uradimo za brendove, smatra Nevena Kurtović. Neke reči koje su ključne u komunikaciji danas su one koje su se izgubile, a to su empatija, solidarnost, kao osnovne ljudske vrednosti. Nadam se da će se kroz PR i komunikaciju brendova vratiti medju ljude“, kaže Nevena.\nPrema rečima Jovana Stojanovića, vlade podržavaju onu industriju koja je njihovoj državi najbitnija. Ono što se manje razume je da oglašivačka industrija pokreće celu privredu, omogućava da se potražnja za proizvodima poveća, da se pokrene ceo proizvodni lanac. „Mi smo u okviru IAA pričali o tome i to je svakako tema dnevnog reda kojim alatima može država, a kojim mi kao strukovna udruženja da stimulišemo oglašavnje. Imam osećaj da su mediji svesni situacije i da su spremni da sa svoje strane pomognu oglašivačima, jer jedni bez drugih ne mogu.“, zaključuje Stojanović.\nTags: Ascanius MediaBosna i HercegovinaCOVID-19Direct Media United solutionsHrvatskaSlovenijaSrbija\nMercator: Samo zajednički trud daje najbolje!


Pristupanje EU znači rad na brojnim reformama\nRumunija i Bugarska su početkom 2007. zvanično postale članice Evropske unije čime je završen peti krug proširenja Unije. Ove dvije zemlje započele su pristupne pregovore 2000. godine, ali su zbog nespremnosti u oblasti politike i privede propustile da sa prethodnih deset zemalja u maju 2004. godine uđu u EU. Rumunija je u godinama nakon prijema doživjela rast i razvoj. Strane investicije povećane su šest puta odnosno uloženo je preko 60 milijardi eura.\nO iskustvu Rumunije i o onom što su građani dobili njenim ulaskom u Evropsku uniju govori ambasador Rumunije u BiH Filip Teodorescu.\nRSE: Gospodine ambasadore, možete li mi reći kakva su iskustva Rumunije u procesu integracije u Evropsku uniju i šta je bilo najteže?\nTeodorescu: Proces integracije u EU u Rumuniji počeo je u ranim devedesetim, nakon pada komunizma. To je bio istorijski prelazak centralizovane države i privrede u demokratski politički sistem s funkcionalnom tržišnom ekonomijom. Bilo je mnogo istovremenih procesa koje su bili jako bolni: kolaps industrijske proizvodnje i nezaposlenost, restrukturiranje vlasništva nad zemljom i svim društvenim promjenama. To je ujedno značilo i slobodu izražavanja, putovanja i nastajanje civilnog društva. Pristupanje Evropskoj uniji značilo je provođenje pravnih i tehničkih zahtjeva koji su u potpunosti promijenili naše administrativne i pravosudne strukture. To je značilo mnogo reformi. Naravno one još nisu završene, imamo puno stvari koje treba uraditi. Mi smo još uvijek jedna od zemalja EU sa standardima ekonomskog razvoja u okviru evropskog prosjeka. Iz tog razloga su nam važna sredstva Evropske unije. To je naš prioritet, posebno u vrijeme ekonomske krize. Ipak, primijetili smo da birokratija EU ali i kruta domaća uprava mogu ugroziti provedbu potrebnih projekata. No, pogreške su na obje strane, tako i Evropska komisija mora odgovoriti na potrebe zemalja članica. To je izazov evropskih integracija - to je stalna transformacija, gdje svaka zemlja i institucija EU ima svoju ulogu i uticaj na druge.\nRSE: Da li bi neka od svojih iskustava mogli prenijeti u BiH i da li postoji sličnost u okolnostima između dvije zemlje?\nTeodorescu: Praksa Rumunije u evropskim integracijama može biti pravi i koristan primjer za Bosnu i Hercegovinu, imajući u vidu sličan karakter reformskih procesa tokom pretpristupnog razdoblja. Za Rumuniju, uspjeh Evropske unije, razvijenost njenih članica i pogodnosti i prednosti koje nudi, svakako su atraktivne. Dakle, ideja integracije u Evropsku uniju jedan je od vanjskopolitičkih prioriteta za Rumuniju, kao bivšu socijalističku zemlju. Istovremeno, proces evropskih integracija, naročito za zemlje Istočne Evrope, bio je podsticajan, te dao potreban model za postizanje stabilne demokratije i funkcionalne tržišne ekonomije, kao i za pokretanje reformi. Dakle, proces integracije Rumunije, kao i drugih zemalja kandidata, a naročito ulazak u Evropsku zajednicu, zahtijevao je ispunavanje postavljenih uslova koji su definisani u četiri osnovne grupe. Politički kriteriji - koje garantuju demokratiju i vladavinu prava, ekonomski kriterij - postojanje efikasne tržišne ekonomije i sposobnost nošenja s konkurentskim pritiskom i tržišnim snagama unutar Evropske unije, pravni kriterij - usvajanje cjelokupne pravne stečevine Evropske unije i administrativni kriterij - kako bi se osigurala stabilnost i sposobnost institucija države da preuzme obaveze članstva u Evropskoj uniji.\nRSE: Znam da ste nedavno stigli u Bosnu i Hercegovinu, ali šta mislite o aktuelnoj krizi vlasti?\nTeodorescu: Otkad sam došao u BiH, ja sam fasciniran kompleksnošću situacije. Nadam se da će političari u Bosni i Hercegovini naći najbolje rješenje za BiH i iskoristiti šanse za priključenje Evropskoj uniji. Mislim da je ta prilika važna za Bosnu i Hercegovinu i za njene građane koji zaslužuju budućnost i iste šanse i perspektive kao i građani Rumunije.\nRSE: Kakvo je vaše mišljenje o Evropskoj uniji - da li su sve zemlje ravnopravne u toj zajednici?\nTeodorescu: Mislim da je načelo jednakog glasanja u Vijeću EU demokratsko i\nProširenje zajednice evropskih naroda i nedavna zbivanja pokazala su da su sve zemlje Unije međusobno zavisne. Svi imamo jednaka prava, i odgovornost i solidarnost, što bi trebao ostati naš temeljni princip.\nvažno. Naravno, ne primjenjuje se na sve odluke. Puno odluka donosi se većinom glasova, ali važne promjene su prihvaćene samo ako su izglasane jednoglasno. I to stvarno funkcioniše. Kada je u pitanju mijenjanje ugovora, Šengenskog sporazuma ili pravila Eurozone, sve zemlje su jednake i da bi se usvojili propisi, potreban je kompromis. Ipak, ne možemo poreći da velike države igraju važnu ulogu od stvaranja Evropske unije, te tako trebaju preuzeti odgovarajuću dinamiku za poboljšanje funkcionalnosti Evropske zajednice. No, proširenje zajednice evropskih naroda i nedavna zbivanja pokazala su da su sve zemlje Unije međusobno zavisne. Svi imamo jednaka prava, i odgovornost i solidarnost, što bi trebao ostati naš temeljni princip.\nRSE: Da li se u Rumuniji danas živi bolje nego prije ulaska u Evropsku uniju?\nTeodorescu: Nakon pristupanja, rumunski građani uživaju u prednostima članstva, što podrazumijeva izlazak na jedinstveno evropsko tržište, slobodno kretanje osoba, roba, usluga i kapitala, kao i zajedničke politike Evropske unije. Štaviše, oni automatski postaju evropski građani s punim pravima. Nakon ulaska u članstvo strana ulaganja u Rumuniji u periodu od 2004. do 2011. godine povećana su šest puta, za oko 60 milijardi eura. Društveni nacionalni dohodak u Rumuniji gotovo se udvostručio od pristupanja Evropskoj uniji. To su "dobitnici i gubitnici u procesu evropskih integracija", jer integracija ne može zamijeniti strategiju za privredni razvoj. Rumunsko tržište spojilo se njemačkim, italijanskim, francuskim i pridružilo se jedinstvenom evropskom tržištu. Istovremeno otvorena je konkurencija s njemačkim, italijanskim, francuskim, britanskim preduzećima. Proizvodi izrađeni u Rumuniji zadovoljavaju standarde evropske kvalitete. Istovremeno, kvalitetni proizvodi sa Zapada napali su rumunsko tržište, bez carina, takmičeći se s domaćim kompanijama. Tržiste se slobodno razvija, ali pitanje je da li imamo instrumente kako bismo iskoristili sve prednosti širokog evropskog zajedničkog tržišta. Zbog toga još uvijek ulažemo velike napore da bismo poboljšali svoje sposobnosti i prilagodili naše ekonomske i privredne mehanizme kako bismo mogli iskoristiti sve mogućnosti koje se nude Rumuniji kao članici Evropske unije.


Nezadovoljni taksisti protestovali juče ispred Skupštine grada\nTaksisti insistirali da im se u najkraćem roku omogući rad, budući da ograničavanjem broja taksi vozila Grad krši dva zakona\nPedesetak neregistrovanih taksista, koji su, kako tvrde, ispunili sve uslove za dobijanje dozvola za rad, ali im one i dalje nisu izdate, protestovali su juče ispred Starog dvora, zahtevajući da ih primi Milorad Perović, predsednik Skupštine grada.\nUz povike "Nenade, lopove" i "izađi, Peroviću" taksisti su insistirali da im se u najkraćem roku omogući rad, budući da ograničavanjem broja taksi vozila "Grad krši dva zakona".\n- To su Zakon o drumskom saobraćaju i Zakon o preduzetništvu, kojima se ovakvo ponašanje zabranjuje, ali se dozvoljava lokalnim vlastima da povećaju standarde koje vozila moraju da ispune. Međutim, Grad to nije učinio, već je napravio listu čekanja na dozvole na kojoj se trenutno nalazi 1.174 taksista, koji su u proseku zahteve podneli još pre dve godine - ističe Miodrag Mitrović, direktor "Zelenog taksija".\nPrema njegovim rečima, vlast je dužna da u roku od 30 dana odgovori na svaki zahtev, a njima do sada nije stigao nikakav odgovor.\n- Skupština grada je jedina nadležna da tumači zakon i mi insistiramo da interpretaciju dobijemo u pismenom obliku. Kako smo nezvanično saznali, Grad je od Ministarstva za kapitalne investicije zatražio tumačenje propisa, na šta im je poručeno da malo pričekaju sa primenom zakona. Ne znam kako je to moguće malo ne primenjivati zakone, a posebno kako može biti legalno priznavati deo propisa koji se odnosi na kažnjavanje, a odbacivati deo o dozvolama - pita Mitrović.\nTaksisti, koji su protestovali uz pištaljke i transparente, poručili su da će se nastaviti da se okupljaju u sve većem broju sve dok gradska vlada ne promeni stav i izda im dozvole za rad.\nMilica Stefanović, menadžer za odnose sa javnošću iz Skupštine grada, potvrdila je da se gradonačelnik juče nije sastao sa taksistima i za potpuniju informaciju uputila nas na Vladu Markovića, koji je, međutim, u vreme svih naših poziva bio na sastanku.\nA. D. M. - V. V.


Svetski dan borbe protiv psorijaze – Epilion Dermatološki laser centar\nU Srbiji 15.000 ljudi boluje od psorijaze – hroničnog kožnog oboljenja, rečeno je u subotu povodom obeležavanja svetskog dana borbe protiv te bolesti, 29. oktobra. Društvo za borbu protiv psorijaze Srbije obeležilo je taj datum akcijom „Rukuj se sa mnom, psorijaza nije zarazna„ kojoj se pridružio i ministar zdravlja Zoran Stanković.\nNa konferenciji za novinare tim povodom Stanković je rekao da u svetu 125 miliona ljudi boluje od psorijaze, bolesti koja nije infektivna i prenosiva, a manifestuje se pojavom malih crvenih mrlja ili tačkica na koži.\nNačelnik Odeljenja za dermatovenerologiju KBC „Zvezdara“ Predrag Majcan je rekao da uzrok oboljevanja od psorijaze nije poznat i naveo da je zabeleženo da ti pacijenti češće oboljevaju i od još nekih bolesti medju kojima su gojaznost i slabost srca.\nPromene na koži izazvane psorijazom najčešće pojavljuju na kolenima, laktovima, glavi i torzu, ali i na bilo kom drugom mestu, uključujući nokte, dlanove, tabane, lice, genitalije, pa čak i na zglobovima. Obično se javljaju simetrično, na istom mestu na levoj i desnoj strani tela, a ne bole i ne svrbe.


Rada Manojlović: Prevara je za muškarce kao sport, važno je da vas voli – Tračara\nRada Manojlović nastavlja da iz dana u dan fascinira svojim izjavama, koje degradiraju na više nivoa.\nU novom intervjuu koji je dala za nedeljnik Star, folk pevačica podsetila se izjave da bi oprostila prevaru, a onda dodatno objasnila šta je time htela da kaže, odnosno – zbog čega smatra da to nije ništa loše.\n“Žene me osuđuju jer sam jednom rekla da bih oprostila prevaru, ali mislim da se one mnogo opterećuju. One samo treba da budu svesne da svi muškarci varaju, da oni to ne doživljavaju kao mi” rekla je ona, a potom “poentirala”:\n“Za njih je prevara fizička stvar, sport, trošenje kalorija, dokazivanje u čoporu ko je više žena imao i ko je uspšeniji. Oni su ko deca, samo se nešto takmiče i nadmeđu između sebe tako da – žene, ne opterećujte se, važno je da vas voli i da zna da ga vi volite i neće on nigde od vas.”\nOstatak intervjua, kao i ostale priče iz tabloida Star pročitajte na sajtu Novinarnica.net.\nPrevPrethodna vestAca Lukas napušta ‘Zvezde Granda’\nNaredna vestDuško Tošić zabranio Jeleni Karleuši da snima realityNext


Steel Security DN021 poseduje licence i sertifikate izdate od strane MUP-a Republike Srbije\nSteel Security DN021 je svoj rad usaglasio sa ISO sistemima za upravljanje:\nISO 9001– sistem upravljanja kvalitetom (obuka radnika i sertifikacija za sistem upravljanja kvalitetom);\nISO 14001 – sistem za upravljanje zaštitom životne sredine;\nISO 45001– sistem upravljanja zaštitom zdravlja i bezbednosti na radu;\nISO 22301 – sistem upravljanja kontinuitetom poslovanja - društvena bezbednost;\nISO 27001 – sistem upravljanja bezbednošću informacija - tehnika bezbednosti.\nSteel Security DN021 poseduje licence za vršenje poslova privatnog obezbeđenja u skladu sa Zakonom o privatnom obezbeđenju ,a izdate od strane MUP-a:\nLicenca za procenu rizika u zaštiti lica, imovine i poslovanja (LF1); Licenca LF1\nLicenca za vršenje poslova fizičko-tehničke zaštite lica i imovine i održavanje reda na sportskim priredbama, javnim skupovima i drugim mestima okupljanja građana sa nošenjem oružja (LF2); Licenca LF2\nLicenca za vršenje poslova montaže, puštanja u rad i održavanja sistema tehničke zaštite i obuke korisnika, Licenca LT1\nLicenca za vršenje poslova planiranja sistema tehničke zaštite, Licenca LT2\nLicenca za vršenje poslova projektovanja i nadzora nad izvođenjem sistema tehničke zaštite, Licenca LT3\nLicence u skladu sa Zakonom o smanjenju rizika od katastrofa i upravljanju vanrednim situacijama (Sl. Glasnik RS br. 87/2018):\nSastavni deo poslovne politike Steel Security DN021 d.o.o. je politika integrisanog sistema menadžmenta koja definiše opšte namere i ciljeve integrisanog sistema menadžmenta.\nVlasnik Steel Security DN021 d.o.o. kao najviši organ rukovođenja, utvrđuje i dokumentuje politiku integrisanog sistema upravljanja.\nRukovodstvo Steel Security DN021 d.o.o. je obavezno da objasni politiku integrisanog sistema upravljanja zaposlenima, učini je dostupnom zainteresovanim stranama i ujedno da je preispituje u cilju utvrđivanja njene adekvatnosti i usklađenosti sa strategijom firme.\nDirektor Steel Security DN021 d.o.o. je odgovoran za definisanje i saopštavanje Politike integrisanog sistema menadžmenta.\nSteel Security DN021 d.o.o. ispunjava sve zahteve integrisanog sistema menadžmenta u skladu sa zahtevima standarda ISO 9001:2015, ISO 14001:2015 i OHSAS 18001:2007.\nIntegrisani sistem menadžmenta je sastavni deo poslovne politike i sve aktivnosti na njegovom uspostavljanju , održavanju i kontinualnom poboljšanju su usaglašeni sa relevantnom zakonskom regulativom.\nPoslovnim procesima uspostavljamo otvoreno i iskreno korišćenjem znanja naših zaposlenih i metoda i alata kvaliteta sa ciljem da odgovorimo potrebama naše organizacije i naših korisnika. Težimo da ostvarimo potpuno zadovoljstvo korisnika, društvene zajednice i zaposlenih kroz obezbeđenje kvaliteta usluga i proizvoda, eliminisanje ekoloških incidenata i povreda na radu. Kvalitet usluga i proizvoda i performanse naših procesa, posvećenost zaštiti životne sredine i bezbednosti na radu su funkcije održivog razvoja naše organizacije i lokalne zajednice.\nOsiguravamo da naši poslovni procesi budu realizovani na način koji obezbeđuje minimalno korišćenje prirodnih resursa i prevenciju zagađenja. Kroz monitoring i merenje naših performansi i kroz implementaciju dokumentovanih ciljeva, mi smo u stanju da demonstriramo da kontinualno poboljšavamo naše performanse po pitanju kvaliteta, zaštite zivotne sredine i zdravlja i bezbednosti na radu.\nPromovisanje mera za ispunjenje zahteva integrisanog sistema menadžmenta je zadatak rukovodstva na svim nivoima. Naša politika je da su zdravlje i bezbednost ljudi, zaštita životne sredine i sposobnost naših procesa u odgovornosti rukovodstva i zaposlenih na svim nivoima. Pratimo trendove u kvalitetu, zaštiti životne sredine i upravljanju rizikom, kroz izučavanje stručne literature, učešće na seminarima i stručnim skupovima, kako bismo znanje stečeno ovim putem implementirali u integrisani sistem menadžmenta.\nNaše rukovodstvo daje punu podršku ostvarivanju politike integrisanog sistema menadžmenta, promoviše i ohrabruje sve zaposlene i isporučioce da uzmu aktivno učešće u aktivnostima poboljšanja procesa, performansi zaštite životne sredine i zdravlja i bezbednosti na radu.\nSprovodimo permanentno obrazovanje i obuku u cilju poboljšanja kompetentnosti i podizanja svesti o značaju kvaliteta, zaštite životne sredine i zdravlja i bezbednosti na radu.\nNajviše rukovodstvo uspostavlja politiku i ciljeve integrisanog sistema menadžmenta i kontinualno ih preispituje u želji da osigura da se zahtevi za kvalitetom, zaštitom životne sredine i zdravlja i bezbednosti na radu razumeju i ispunjavaju. Zaposleni se upoznaju sa politikom integrisanog sistema menadžmenta kako bi je razumeli i dali doprinos ostvarenju ciljeva integrisanog sistema menadžmenta.\nRukovodstvo na svim nivoima treba da pruži primer i izgrađuje takvu svest. Politika integrisanog sistema menadžmenta je saopštena i objašnjena zaposlenima i od odgovornih rukovodilaca se zahteva kontinuiran rad na njenom ostvarivanju.


Za vikend šetnja po mostu na Adi | SerbianForum\nZa vikend šetnja po mostu na Adi\nBeograd -- Novi most preko Save, preko Ade Ciganlije, biće otvoren za javnu posetu svih zainteresovanih građana u subotu i nedelju, najavljeno je iz Gradske uprave.\nGrađanima će biti omogućeno da od 9 do 19 časova, neometano prelaze s jedne na drugu obalu reke.\nPristup mostu će biti moguć sa dve strane - duž Rampe 4 u Radničkoj ulici (čukarička strana) i iz Ulice Savski nasip (novobeogradska i zemunska strana).\nZa šetnju preko mosta u jednom pravcu biće potrebno oko 30 minuta, a trasa kretanja će biti obeležena i pod nadzorom gradskih službi. Kako bi svi zainteresovani građani dobili priliku da prošetaju mostom, potrebno je da se svi građani pridržavaju uputstava koja će dobijati prilikom dolaska na most.\nKorisnici javnog gradskog prevoza sa novobeogradske i zemunske strane za dolazak do novog mosta mogu da koriste liniju 60 i privremenu lokalnu liniju M1, koja će raditi dok je most otvoren za posetioce.\nSa desne obale Save, korisnici javnog prevoza za dolazak do novog mosta mogu da koriste linije 23, 37, 53, 55, 56L, 58, 88, 89, 91, 92, 511 i sezonske linije Ada1, Ada 2, Ada 3, Ada 4 i Ada 5, koje imaju stajalište "Jugopetrol" u Radničkoj ulici, u blizini rampe 4, dodaje se u saopštenju.\nČukarička i novobeogradska obala reke spojene su mostom na Adi 8. avgusta. Nakon završetka, most će imati šest saobraćajnih traka, dva koloseka za metro i dve pešačko-biciklističke staze.\nMost dugačak 969 metara i širok 45 metara, sa pilonom visokim 200 metara, jedinstven je u Evropi.


Uspešno završena treća regionalna konferencija „Move.Link.Engage – Rethinking Europe and Western Balkans“ - Dobro upravljanje\nUspešno završena treća regionalna konferencija „Move.Link.Engage – Rethinking Europe and Western Balkans“\nBeogradska otvorena škola organizovala je u saradnji sa Kancelarijom za saradnju sa civilnim društvom Vlade Republike Srbije treću godišnju regionalnu konferenciju „Move.Link.Engage – Rethinking Europe and Western Balkans“, 18. i 19. septembra, u Beogradu. Konferencija je podržana od strane programa „Evropa za građane i građanke“ i Kraljevine Švedske.\nCilj konferencije bio je da promoviše i ohrabri regionalni pristup rešavanju zajedničkih problema i bolju saradnju između građana i organizacija civilnog društva u procesu evropskih integracija. Na svečanom otvaranju Konferencije, Vesna Đukić, generalna direktorka Beogradske otvorene škole istakla je: „Budućnost Zapadnog Balkana je vezana za Evropsku uniju i mi smatramo ovaj region ravnopravnim učesnikom u svim dijalozima i debatama koje se vode i koje će se voditi u vezi sa njenom ali i našom budućnošću. Svi izazovi sa kojima se danas susreće Evropska unije se tiču svih nas koji nismo deo EU, ali želimo da nas o ovim izazovima konsultuju, da ih zajedno promišljamo, da se o mogućim rešenjima slažemo ili ne slažemo ali da smo priznati i prepoznati kao ravnopravni učesnici u dijalogu.“\nNJ.E. Jan Lundin, ambasador Kraljevine Švedske u Srbiji, otvorio je konferenciju podsećanjem na značaj jačanja civilnog društva kao neophodnog za jačanje demokratije i smanjenje totalitarnih tendencija u društvu.\nVršilac dužnosti direktora vladine Kancelarije za saradnju sa civilnim društvom, gospodin Žarko Stepanović, rekao je da je ova konferencija pokazatelj koliko je važna saradnja civilnog i državnog sektora. „Uveren sam da će ova konferencija pokazati da civilno društvo u regionu ima značajan potencijal i da može uticati na kreiranje zajedničke evropske budućnosti“, istakao je Stepanović.\nKljučni panel konferencije „Western Balkans in Motion: Berlin Process Aftermath“ održan je uz učešće dr Tanje Miščević, šefice Pregovaračkog tima za vođenje pregovora o pristupanju Srbije EU, Biljane Borzan, predstavnice Kluba zastupnika Progresivnog saveza socijalista i demokrata u Evropskom parlamentu, gospodina Džeremi Langa, drugog sekretara Ambasade Velike Britanije i gospodina Igora Bandovića iz Evropskog fonda za Balkan. Panel je preneo poruku o značaju Berlinskog procesa koji se ogleda u vraćanju fokusa na ekonomska i socijalna pitanja i doprinosu evropskim integracijama svake od država regiona. Istaknuti su pomaci u procesu, poput povezivanja privrednika i mladih iz regiona, ali je istaknuto i da se Berlinski proces ne sme posmatrati kao zamena za proces EU integracija.\nUčesnici sesije posvećene učešću civilnog društva u evropskim integracijama došli su do zaključka da je civilno društvo most između nosilaca vlasti i građana, te da je potrebno graditi savezništva utemeljena na evropskim vrednostima i odgovorno pratiti odluke koje nosioci vlasti donose u ime građana. U okviru sesije koja je bila posvećena saradnji mladih na Zapadnom Balkanu najavljeni su novi fondovi i programi koji treba da pospeše tu saradnju, a istaknuta je i preporuka da se uzme u obzir i podrška održivosti dobrih rešenja, kao i mogućnosti za uključivanje šireg kruga omladinskih organizacija koje nemaju prethodnog iskustva u regionalnim projektima. Tokom panela posvećenog Energiji, klimi i životnoj sredini učesnici su se složili da je regionu neophodo veće učešće obnovljih izvora energije u energetskom miksu, uzimanje u obzir skrivenih troškova korišćenja fosilnih goriva. Što se tiče dosadašnjeg toka Berlinskog procesa, uočeno je da nije bilo dovoljno prostora da civilno društvo predstavi svoje preporuke donosiocima odluka, ali da civilno društvo mora da nastavi predano da radi na koncipiranju politika „odozdo na gore“, budući da je to jedini način koji garantuje uspeh i politike koje odgovaraju na potrebe građana.\nNa završnoj sesiji u okviru Konferencije učesnici dodali su i da glavni akteri u regionu Zapadnog Balkana, uključujući i civilno društvo, moraju zajedno raditi na stvaranju prostora za razgovor o fundamentalnim vrednostima poput integriteta, solidarnosti i različitosti u okviru procesa proširenja EU. Okupljenje organizacije civilnog društva složile su se u konstataciji da bez snažnih institucija i zajedničkih vrednosti nema napretka u procesu evropskih integracija i istakle da proces evropskih integracija mora biti utemeljen na učešću građana u kreiranju javnih politika, transparentnosti i odgovornosti javnih vlasti.\nPored pomenutih na konferenciji su učešće uzeli i gospodin Ola Anderson, šef Odeljenja za razvojnu pomoć pri ambasadi Kraljevine Švedske u Beogradu, Tobi Fogel iz briselskog Centra ze evropske studije praktičinih politika, dr Mihal Vit iz češke „think-tank“ organizacije Europeum, dr Nataša Vunš iz Nemačkog saveta za međunarodnu saradnju, Barbora Pojner iz Energestske zajednice, Đuro Blanuša, generalni sekretar Regionalne kancelarije za saradnju mladih, Đerđ Mura, direktor Fonda za Zapadni Balkan, Željana Buntić Pejatović iz hrvatskog udruženja „Cenzura Plus“, Igor Milošević iz crnogorske organizacije „Zid“, Dejan Anastasijević iz nedeljnika Vreme, Srđan Đurović iz Centra za primenjene evropske studije, Jelena Pajović Van Reenen, izvršna direktorka udruženja Naša zadužbina, kao i drugi eksperti iz zemlje i inostranstva.\nTokom konferencije održana je i regionalna radionica o pripremi projekata u okviru programa “Evropa za građane i građanke”, kao i svečana ceremonija dodele diploma 24. generaciji studenata i studentkinja programa „Studije budućnosti“ Beogradske otvorene škole.\nKonferencija je okupila oko 200 učesnika, brojne predstavnike organizacija civilnog društva iz zemlje i regiona, država, institucija i fondacija, kao i predstavnike medija, istraživače, aktiviste, studente.\nImate pitanje za nas? bos@bos.rs Masarikova 5/16 Beograd, Srbija 381 11 3061 372


Završni skupovi | Politika, 23. decembar\nBeograd -- Do parlamentarnih izbora ostalo je još nekoliko dana. Izborna tišina počinje u četvrtak u ponoć i traje do zatvaranja birališta u nedelju, 28. decembra.\nSve stranke i koalicije za naredne dane planiraju završne skupove. Danas u 17 sati G17 plus organizuje miting na beogradskom Trgu Republike, a u 13 sati u Centru "Sava" koalicija Za narodno jedinstvo ima završnu konvenciju.\nReformisti Vojvodine održaće u utorak u 14 sati u Srpskom narodnom pozorištu u Novom Sadu završnu konvenciju. Večeras u 17 časova završni skup na Trgu slobode u Novom Sadu imaće i Srpska radikalna stranka.\nU sredu na Trgu Republike, sa početkom u 17 sati, miting organizuju Srpski pokret obnove i Nova Srbija.\nIstog dana, takođe u 17 sati, završni skup u beogradskoj sali "Pionir" ima i Demokratska stranka.\nLiberali Srbije organizuju završnu konvenciju u sredu u 18 sati u Domu sindikata.\nU četvrtak u 17 sati u hali "Pionir" završni skup održaće DSS. Istog dana na Trgu Republike zakazan je miting Socijalističke partije Srbije.\nDemokratska alternativa organizuje završnu konvenciju u četvrtak u podne u "Zvezdara teatru".\nKoalicija Zajedno za toleranciju ima završni skup u 13 sati u Kragujevcu, u sali bioskopa "Pionir".\nZaštita branilaca od komandne odgovornosti: Predsednik Liberala Srbije Dušan Mihajlović izjavio je juče da se ta stranka zalaže za zaštitu "učesnika odbrane otadžbine" od komandne odgovornosti pred Haškim tribunalom.\nKako se navodi u saopštenju LS, Mihajlović je u Šidu precizirao da se Liberali Srbije zalažu za očuvanje i zaštitu dostojanstva i ugleda vojske i policije, kao osnovnih stubova države.\n"To podrazumeva zaštitu integriteta i dostojanstva svih učesnika odbrane otadžbine, posebno od komandne odgovornosti pred Haškim tribunalom", rekao je Mihajlović.\nLider Demohrišćanske stranke Srbije Vladan Batić ocenio je juče u Prokuplju da će blok demokratskih stranaka nakon izbora morati da nastupa opet zajedno kako bi započete reforme bile nastavljene.\nNastavak reformi, prema Batićevim rečima, ubrzaće i ulazak u Evropsku uniju.\nOn je ponovio zalaganje DHSS-a za samostalnu Srbiju, ukazujući da ta stranka nema ništa protiv drugih ljudi, ali "da će Crnogorci morati da napuste rukovodeća mesta u privredi i drugim institucijama".\nDA – Suđenje za ubistvo Đinđića otvoreno do kraja: Predsednik Demokratske alternative Nebojša Čović izjavio je juče da očekuje da će suđenje za ubistvo Zorana Đinđića biti "otvoreno do kraja" i da neće biti "nedodirljivih".\nOcenio je da je Srbija u velikim problemima zbog siromaštva i nezaposlenosti i dodao da se Demokratska alternativa bori za socijalno odgovornu državu.\nČović je kazao da će parlamentarni izbori u Srbiji biti održani i na Kosovu i Metohiji, uprkos odlukama Skupštine Kosova.\nPredsednik DA nije želeo da govori o mogućim postizbornim koalicijama.\nIsakov: Reformisti blizu da dostignu parlamentarni cenzus – Predsednik Reformista Vojvodine Miodrag Isakov izrazio je juče očekivanje da će koalicija reformista preći cenzus i da bi u tome mogli da im pomognu građani Beograda.\nIsakov je, u razgovoru sa građanima na beogradskom Trgu Republike, rekao da će novu vladu formirati više partija\nLider Reformista je procenio, kako je rekao, na osnovu saznanja iz više izvora, da će u Skupštini Srbije najviše mesta imati Demokratska stranka Srbije.\nO budućim koalicijama će se pitati stranke koje imaju najviše glasova, a za reformiste bi partneri mogli da budu Demokratska stranka i G17 plus, rekao je Isakov.\nOdbrana i pravda: Ko finansira stranke u predizbornoj kampanji – Jedan od nosilaca liste koalicije Odbrana i pravda Vuk Obradović zatražio je od nadležnih organa da ustanove ko finansira predizborne kampanje političkih stranaka i grupacija na predstojećim parlamentarnim izborima.\n"Građani moraju dobiti odgovor na pitanje otkud novac za tolike bilborde širom Srbije, silne televizijske, radio i novinarske oglase i za ogromne količine svakovrsnog reklamnog materijala", rekao je Obradović u Leskovcu, navodi se u saopštenju te koalicije.\nSRS: Ispitaćemo aferu "Mercedes-Benca" - Srpska radikalna stranka će u budućem parlamentu Srbije pokrenuti inicijativu za formiranje anketnog odbora koji bi ispitao aferu "Mercedes-Benca".\nFunkcioner SRS-a Vjerica Radeta rekla je na konferenciji za novinare da je Okružno javno tužilaštvo 13. novembra 2003. godine stavilo zahtev za prikupljanje potrebnih dokaza i obaveštenja Upravi kriminalističke policije MUP-a Srbije povodom krivične prijave protiv odgovornih lica preduzeća "Mercedes-Benc".\nUGS i G17 plus potpisali načelni socijalni pakt: Predstavnici UGS "Nezavisnost" i G17 plus potpisali su načelni socijalni pakt o zapošljavanju i razvoju, kojim se G17 plus obavezuje da će, ako uđe u vladu, takav dokument potpisati u prvih sto dana vlasti.\nNa konferenciji za novinare, predsednik UGS-a Branislav Čanak istakao je da je taj sindikat rešio da slične sporazume potpiše i sa drugim strankama demokratske orijentacije koje imaju razumevanja za socijalne teme i šanse da učestvuju u budućoj vladi.\nOn je kazao da je UGS već potpisao sporazume sa Otporom i Socijaldemokratskom partijom, čiji su kandidati za poslanike inače na listi G17 plus, a najavio je da će u sredu potpisati sporazum i sa Demokratskom strankom Srbije.\nNa pitanje da li bi takav sporazum potpisali i sa radikalima, ako dođu na vlast, Čanak je odgovorio: "Ne mogu da kažem da bismo potpisali socijalni pakt sa onima koji su nas dovde doveli". Upitan da li su o tome razgovarali sa Srpskim pokretom obnove, kazao je: "To moramo sa kraljem, ako je raspoložen".\nKoalicija Zajedno za toleranciju veruje u uspeh na izborima - Rukovodstva stranaka okupljenih u koaliciji Zajedno za toleranciju – Čanak, Kasa, Ljajić uverena su u uspeh na parlamentarnim izborima, koji će im omogućiti dvadesetak poslaničkih mesta u Skupštini Srbije, rečeno je novinarima u Novom Sadu.\nBeogradski odbor DS-a: Besplatni diskovi "Sve za srpski 2004": - Besplatni primerak kompakt diska "Sve za srpski 2004", poklon Gradskog odbora Demokratske stranke, Beograđani mogu da dobiju na promotivnim punktovima Demokratske stranke, od 23. do 25. decembra, saopšteno je iz Gradskog odbora DS-a.\nPromotivni punktovi DS-a će se nalaziti na Terazijama, kod restorana "Ruski car", ispred Filozofskog, Pravnog, Građevinskog i Saobraćajnog fakulteta.\nDačić: DOS je uništio Srbiju - Predsednik Glavnog odbora Socijalističke partije Srbije Ivica Dačić rekao je juče u Pukovcu, nedaleko od Doljevca, da je DOS u protekle tri godine, dok je bio na vlasti, "mnogo učinio na uništavanju Srbije, naroda i srpskog identiteta".\nPrema njegovim rečima, DOS je više uništio Srbiju u tom periodu nego što su i najveći neprijatelji priželjkivali.


SUPRUGA MI JUTROS OSTAVILA CJENOVNIK SVOJIH USLUGA: Kad sam pročitao koliko naplaćuje za “HOPA-CUPA U SPAVAĆOJ”, SVE MI JE BILO JASNO – Alternativa\nAli i pored svega toga mi za vas danas imamo jednu priču koja se jako brzo proširila cijelim Balkanom i svakog je šokiračla. Naime, radi se o jednoj priči koju je muškarac podijelo sa nama.\nNaime, jednog dana kada se ona vratio sa posla na stolu ga je sačekala ceduljica. Na početku on nije obraćao pažnju ali kada je vidio da i njegova supruga nije tu odlučio je da pročita.\nNa njoj je pisala cijena svih usluga koje ona radi za njega i porodicu. Međutim zadnja stavka ga je malo zbunila i tek poslije nekog vremena je shvatio o čemu se radi.\nPogeldajte šta je pisali na ceduljici i kako bi reagovali da se nađete u ovoj situaciji.


Brisel spasio piletinu i jaja iz BiH - GraniceDoboja.info\nNaime, kako kažu bh. peradari, EU je izašla u susret BiH, jer da nije prolongirala rok, odobreni bh. izvoznici industrijskih jaja i svježeg pilećeg mesa i prerađevina, uključujući „Agreks“, „Brovis“, „Madi“, „Ovako“ i „Perutninu Ptuj“, ostali bi bez teško stečenih dozvola za izvoz u EU.\nEdin Jabandžić, predsjednik Koordinacijskog odbora peradara/živinara BiH, za „Nezavisne“ ističe da još nije ispunjen uslov prema Evropskoj uniji, odnosno da nisu urađena potrebna testiranja peradi u BiH, koja se sprovede jednom godišnje.\n„Nađeno je neko kompromisno rješenje gdje je produžen rok za dostavu testiranja. Tako je Evropa napravila ustupak BiH“, ističe Jabandžić i dodaje da Savjet ministra BiH trenutno radi na sistemskom rješavanju.\n„Testiranje na bolesti je trebalo da izvrši Veterinarski fakultet u Sarajevu i Veterinarski institut Republike Srpske ‘Vaso Butozan’, ali budući da to nisu uradili, vjerovatno će se dodijeliti neke nove referentne laboratorije“, dodaje Jabandžić.\n„Ono što je jako bitno jeste da imamo informacije da neće doći do obustave izvoza piletine i svježih konzumnih jaja na tržište EU“, kazao je Jabandžić.\nPredrag Miličić, predsjednik Zajednice živinara RS, koji je ujedno i direktor preduzeća „Agreks“ iz Donjeg Žabara, kazao je za „Nezavisne“ da su dobili potvrdu od nadležnih institucija da neće doći do obustave izvoza industrijskih jaja i pilećeg mesa i prerađevina.\n„Upozoravali smo naše vlasti na neophodnost ispunjavanja svih propisanih uslova koji su im zadati. Dobili smo potvrdu od nadležnih da će institucije uraditi ono što je od njih zahtijevano i da izvoz u EU neće biti obustavljen“, kazao je Miličić. Prema njegovim riječima, do problema je došlo jer nisu precizno bile definisane nadležnosti i obaveze nosioca testiranja.\n„Veterinarski ured BiH identifikovao je Veterinarski fakultet u Sarajevu i Veterinarski institut Republike Srpske kao institucije sertifikovane za sprovođenje testiranja, ali nije dogovorio uslove pod kojima bi se takvo testiranje sprovodilo i tu je došlo do zastoja. Rekao bih da je to tipičan primjer bh. organizacije, jer su se obaveze prebacivale sa jednih na druge“, kazao je Miličić.\n„Prije svega to bi bio fijasko institucija, odnosno da organi vlasti prokockaju teški rad svih naših firmi. Mogla se i izgubiti prilika da naši proizvođači budu prisutni na tržištu EU“, zaključio je Miličić.\nIzvor: nezavisne.com / Autor: Dajana Vujatović\nPPDIVUT: Ni minimalna plata od 1.000 KM nije dovoljna\nMadi Tešanj: Instalirana najveća solarna elektrana za vlastite potrebe\nEdin Dedić (27) iz Doboj Istoka vlasnik dva uspješna preduzeća\nPRETHODNI POST Previous post: Od prokišnjavanja do novog sjaja dobojskog Centra za kulturu i obrazovanje\nSLJEDEĆI POST Next post: TK: Od danas kazna za nenošenje maski i preko 100 KM


Kina – velika šansa za Balkan i Srbiju | SRBIJA I KINA\nO knjizi “Srbija na Putu svile” Branka Žujovića\nKada se članovi delegacije Srbije upute kasnije ove godine u Peking na četvrti samit Narodne Republike Kine i 16 zemalja Centralne i Istočne Evrope (ZCIE), dobro bi bilo da uz sebe imaju tek objavljenu knjigu “Srbija na Putu svile”, novinara i publiciste Branka Žujovića.\nU 12 odeljaka naći će pregršt istorijskih, socijalnih, a pre svega ekonomskih podataka o do sada najvećem i najambicioznijem poduhvatu Kine za XXI vek, koristima po našu zemlju od Novog puta svile, odnosima Srbije i Kine, ali i, u aktuelnom kosovskom kontekstu, odnosu zvaničnog Pekinga prema otcepljenoj provinciji Tajvanu.\nŽujović, višegodišnji novinar u Kineskom međunarodnom radiju u Pekingu, podseća u knjizi koja je izdanje Nove srpske političke misli da se kopnom pored Himalaja, u više pravaca, ka centralnoj Aziji, a odatle prema Bliskom istoku, Maloj Aziji, Balkanu i dalje zapadno, ka ostatku Evrope, ili kroz Mongoliju ka Rusiji, vekovima kao pratilac karavanskih espapa, slivalo i znanje. Zahvaljujući Putu svile, znamo za vakcine, papir, barut, busolu, seizmograf, štampu, rakete, moderan popis stanovništva…\nZa izgradnju novih trgovačkih puteva širom Centralne Azije do Evrope je predsednik Si Đinping u septembru 2013. objavio inicijativu “Ekonomski pojas Put svile” (SREB). Sledećeg meseca je obelodanio Pomorski put svile (MSR) za XXI vek, za povezivanje luka na kineskoj obali sa ostalim azijskim zemljama, istočnom Afrikom, Bliskim Istokom i Mediteranom. U Kini se kombinacija tih inicijativa naziva “Jedan pojas jedan put” (OBOR).\nOBOR uključuju tri kontinenta, bar 62 zemlje i 4,4 milijarde ljudi. U tom području nastaje oko 40 odsto globalnog ukupnog društvenog proizvoda (GDP) i obuhvata 75 procenata poznatih rezervi energenata.\nŽujović konstatuje da Kina traži globalni prostor za nastavak vrtoglavog ekonomskog rasta i stasavanje u ono što u Pekingu nazivaju imućnim društvom. Jeftinu robu (“Made in China”) zamenjuju proizvodi i usluge visokih tehnologija, te značajne dodatne vrednosti koje treba prodavati po svetu.\nUlaganja Kine u velike infrastrukturne objekte čine osnovu OBOR, koji je, inače, otvoren za sve zemlje sveta. U Pekingu je formiran Fond Puta svile vredan 40 milijardi dolara, a na raspolaganju će biti i sredstva iz nedavno osnovane Azijske banke za ulaganja u infrastrukturu (AIIB), čiji je planirani kapital 100 milijardi dolara. Kineska razvojna banka je objavila da će uložiti više od 890 milijardi dolara u preko 900 projekata u zemljama uključenim u OBOR.\nU savremenoj eri se sa Kinom neizbežno menja i svet. Ukoliko samo polovina područja OBOR – čiji su stanovništvo, BDP ili trgovina dva ili 2,5 puta veći nego kineski – ponovi ono što je NR Kina ostvarila u proteklih četrdesetak godina, čovečanstvo će biti mnogo drugačije mesto.\nNo, Žujović upozorava da je veliko pitanje kako će sile na OBOR uskladiti interese. Evropska unija na krajnjem zapadu, Rusija sa Evroazijskom ekonomskom zajednicom (EEZ) delimično na zapadu, severu i u centralnim delovima Azije, Indija i Pakistan na jugu, Turska na zapadu, ali i Sjedinjene Američke Države. Naime, Put svile je centralna žila kucavica onoga što je ser Halford DŽon Makinder (1861-1947), jedan od otaca geopolitike i geostrategije, nazivao stožernom oblašću unutrašnje, ključne oblasti Evroazije i sveta.\nTako, uprkos dobrim privrednim motivima, izgradnju SREB nije moguće posmatrati van geopolitičkog okvira. Žujović navodi kako su zapadni analitičari skloni da istaknu da bi proizvod inicijativa za OBOR moglo da bude širenje kineske meke moći na Evroaziju.\nSmatra se i da Rusija zbog dominantnog uticaja na prostorima centralne Azije, ima pomešana osećanja u pogledu ekonomskog pojasa Puta svile. Međutim, poslednjih meseci, a poslednji put pred Generalnom skupštinom UN predsednik Vladimir Putin je predložio “harmonizovanje” EEZ sa SREB. Indija je, međutim, i dalje neodređena, a tu su i domaće (ne)prilike u nizu država na OBOR na šta Kina može malo da utiče.\nBalkan i Srbija, po Žujoviću, kao prirodan evropski produžetak OBOR imaju veliku šansu. Znatan deo robe iz Pireja, sidrišta za kineske robe u Evropi, prevozi se železnicama kroz Moravsko-vardarski pravac i dalje Podunavljem ka Mađarskoj, Češkoj i drugim državama centralne i istočne Evrope. Otuda značaj modernizovanja železničkog pravca Beograd – Budimpešta. Svako povećanje prisustva Kine u istočnom Mediteranu ili Evropi, povoljno bi se odražavalo na srpsku ekonomiju i privredu regiona, ističe autor.\nŽujović u knjizi detaljno iznosi primere saradnje Srbije i Kine u oblasti infrastrukture. No, ocenjuje i da je u Beogradu bez značajnijeg odjeka ostao poziv premijera Li Kećijanga iz 2013. sa samita “1+16” u Bukureštu kompanijama iz ZCIE, da su na kineskom tržištu dobrodošle, naročito plasman poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda.\nRazmatrajući uzajamne bilateralne odnose, Žujović podseća da Srbija i Kina od 2009. imaju Ugovor o strateškom partnerstvu, kao i da je velika azijska sila jedina stalna članica Saveta bezbednosti UN koja nikada nije glasala protiv interesa Jugoslavije i Srbije. Važna spona Srbije i Kine je, takođe, podrška Pekinga teritorijalnoj celovitosti Srbije, ističe autor.\n23/10/2015 in ANALIZE, PRENOSIMO. Tags: "Jedan pojas jedan put" (OBOR), Analize, Ekonomija, Kina, Novi put svile, Politika, Prenosimo, saradnja, Srbija\n← JDP na festivalu komedije u Šangaju\nDelegacija kineske HBIS grupe u poseti železari Smederevo →


„Fejsbukove nedavne odluke da ne reaguje na statuse koji pozivaju na nasilje ignorišu priliku da se zaštiti naša zajednica. Pozivamo rukovodstvo Fejsbuka da preduzme akciju„, navela je grupa softver inženjera u zajedničkom saopštenju na Tviteru.\nZaposleni su umesto svojih profilnih fotografija postavili prepoznatljivu Fejsbukovu pesnicu samo što više ne pokazuje „lajk“, već je stisnuta.\nKompanija za onlajn terapije Tokspejs saopštila je da prekida razgovore o partnerstvu sa Fejsbukom. Direktor kompanije Oren Frenk tvitovao je da „neće podržati platformu koja podstiče nasilje, rasizam i laži“.\nZakerberg je objasnio za Foks njuz da Fejsbuk ima drugačiju politiku i da smatra da ta društvena mreža „ne treba da bude arbitar istine za sve što ljudi kažu na internetu“.\nDonald Tramp Fejsbuk Mark Zakerberg SAD Tviter\n← Stanojević: „Ćuti, bilo je i gore“ najbolji opis naše medijske scene\nZabrana spota SNS: Zekić tvrdi drugačije od kolege iz Saveta REM-a (VIDEO) →


Predsjednik Čubrilović prisustvovao proslavi Dana Republike u Ditikonu pored Ciriha: Srpska će i u budućnosti da slavi 9. januar | NSRS\nPredsjednik Čubrilović prisustvovao proslavi Dana Republike u Ditikonu pored Ciriha: Srpska će i u budućnosti da slavi 9. januar\nPredsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Nedeljko Čubrilović večeras je prisustvovao proslavi Dana Republike Srpske u Ditikonu pored Ciriha.\nPredsjednik Čubrilović je, obraćajući se prisutnima na svečanosti, istakao da je Republika Srpska garant kulturnog, prosvjetnog, nacionalnog i svakog drugog opstanka Srba u okviru BiH.\n„Proslava Dana Republike potvrđuje volju i odlučnost predstavnika demokratski izabrane vlasti, nevladinih udruženja i građana Republike Srpske da se 9. januar obilježava kao naš praznik. Dan Republike Srpske prihvaćen je od većine građana koji žive u Republici Srpskoj, kao i od naših građana koji privremeno borave u dijaspori“, istakao je predsjednik Čubrilović.\nOn je poručio da će Republika Srpska i u budućnosti da proslavlja Dan Republike.\n„Naravno, mi ne osporavamo pravo drugim narodima u Bosni i Hercegovini da slave i obilježavaju svoje praznike. Ali, mi nikada nećemo odustati od 9. januara!“, istakao je predsjednik Čubrilović.\nPrije centralne proslave, u hramu Svete Trojice u Cirihu, predsjednik Čubrilović je prisustvovao liturgiji i činu lomljenja slavskog kolača.\nČubrilović je rekao da je da veliki trud uložen da se prvi put u Cirihu obilježi 9. januar i da to govori o snazi ljudi koji žele da pokažu da je Srpska stvorena prije početka ratnih dešavanja u BiH i da je taj dan simbol državnosti i garant opstanka srpskog naroda na prostoru BiH u okviru Republike Srpske.\nOn je rekao da se samo prisustvujući takvim skupovima u dijaspori može vidjeti želja i odlučnost građana da obilježavaju Dan Republike, da im je veoma stalo do datuma koji karakterišu i koji su od značaja za Srpsku.\n„Institucije Republike Srpske treba da daju podršku našoj dijaspori, kao što je ova u Švajcarskoj, kako bi na način prihvatljiv i za njih i za nas obilježavali ove datume, a da to sve bude sinhronizovano i u organizaciji Republike Srpske“, rekao je Čubrilović.


Beta 14. juna 2021. 15:30\nPotpredsednica Nezavisnog društva novinara Vojvodine (NDNV) Maja Ledjenac izjavila je danas da bez ozbiljnih ulaganja u zajednicu, nezavisni mediji gube glavnog saveznika, a to su gradjani.\n„U nestabilnom medijskom okruženju u regionu Zapadnog Balkana, gde raste politički i finansijski pritisak na nezavisne medije, obnova odnosa sa zajednicom može doneti pravog saveznika u borbi za opstanak medija“, kazala je Ledjenac na Global Media Forumu.\nPrema njenim rečima, kvalitetno novinarstvo danas zahteva i promenu razmišljanja o zajednici unutar same redakcije.\n„Promena razmišljanja treba da ide u pravcu svakodnevne komunikacije novinara, urednika i redakcije sa zajednicom, jer redakcije treba da se oslanjaju na mišljenje i potrebe zajednice“, rekla je Ledjenac.\nOna je dodala da je konačno i u regionu Zapadnog Balkana moguća saradnja medija sa publikom i zajednicom, jer je bolje regulisano internetsko plaćanje i korišćenje e-komerca.\n„Ono što je i dalje problem jeste činjenica da banke ne prepoznaju male medije kao ozbiljne i važne klijente. Potrebno je da i ‘veliki igrači’ promene pristup i da im omoguće korišćenje svih servisa koji mogu doprineti poboljšanju slobode medija, jer je to važno za celu zajednicu i sve gradjane“, ocenila je Ledjenac.\nPredsednik NDNV Norbert Šinković rekao je da je izgradnja zajednice dugoročni proces, „poput maratona, a ne sprinta“, koji donosi različite izvore finansiranja.\n„Zahvaljujući e-komercu, danas i najmanji lokalni medij može lako da pokrene donacijski ili model pretplate, da organizuje kraudfanding kampanje, a posebno ako ima podršku i drugih organizacija. Zajednice na lokalnom nivou su aktivne i željne kvalitetnih informacija, potrebno je samo komunicirati sa njima“, kazao je Šinković.\nDodao je da je potrebna i promena u razmišljanju samih medijskih profesionalaca i novinara, jer u današnjem svetu punom informativne buke i lažnih vesti „nije dovoljno samo proizvoditi kvalitetan sadržaj“.\n„Publika je tu, ali zaglušujuća buka na društvenim mrežama i drugim platformama, otežava im pristup. Mali mediji moraju da budu tamo gde je njihova publika, inače proces komunikacije neće uroditi plodom niti će doneti nove izvore prihoda za održivost“, istakao je Šinković.\nSesija pod nazivom „Zajednica je važna – onlajn fandrejzing u medijskom poslovanju“ održana je u okviru Global Media Foruma u organizaciji nemačkog javnog emitera Dojče Vele.\nDvodnevna interdisciplinarna i medjunarodna konferencija na temu „Disrupcija i inovacije“ održava se u Bonu, ali zbog pandemije koronavirusa, deo sesija odvija se i onlajn.


Sve bezbednosne službe pripravne i spremne da zaštite granicu Srbije – Studio B\nObjavljeno: 29.02.2016. 12:12 Izmenjeno: 29.02.2016. 12:12\nVulin je istakao da su sve bezbednosne službe, po naređenju premijera i predsednika Republike, pripravne i spremne da zašite granice i građane Srbije.\nSituacija na grčko – makedonskoj granici trenutno je relativno mirna, a kako prenose tamošnje agencije, izbeglice u znak protesta sede na pruzi u pograničnoj zoni sa grčke strane, dok makedonske vlasti popravljaju probijenu ogradu.\n„Vidite da je mnogo migranata i da je situacija veoma složena i specifična.Mi smo iz humanitarne dečije organizacije i pokušavamo da pomognemo deci koja putuju sama. Naravno pomažemo koliko smo u mogućosti“, rekla je Tanjugu Jota Hatsi iz organizacije Ćildren.


KO ĆE BITI NOVI AMBASADORI: U toku diplomatska seča, ambasade u Skoplju, Sarajevu i Beču će\nAmbasador Srbije u Moskvi Slavenko Terzić je na ovom mestu od 2012. godine i sada mu je istekao je mandat. Njega će zameniti novinar i poslanik Srpske napredne stranke Miroslav Lazanski. On je poznati rusofil, naklonjen Putinu i njegovoj administraciji, tako da je on već neko vreme kandidat za ovo mesto.\nUroš Balov, doskorašnji saradnik Maje Gojković, karijeru nastavlja kao ambasador u Iraku.\nNjega je na ambasadorsko mesto preporučilo iskustvo koje je stekao kroz međunarodnu saradnju srpskog parlamenta, a njemu se pripisuju zasluge za strane delegacije koje su posetile Skupštinu Srbije, među kojima je i poseta princa Čarlsa.\nDejan Šahović je postavljen za ambasadora Srbije pri Malteškom Viteškom Redu, a prethodno je sa tog mesta opozvan Mirko Jelić. Inače, Malteški Viteški Red sa sedištem u Rimu ima status subjekta međunarodnog prava, iako nema sopstvenu teritoriju.\nNekadašnji direktor BIA Rade Bulatović koji je na mestu ambasadora Srbije u Ukrajini od 2013. godine ubuduće će nas predstavljati u Skoplju, gde dolazi na mesto Dušanke Divjak Tomić.\nNebojša Rodić, nekadašnji šef BIA i ministar odbrane, iz Azerbejdžana prelazi u Beč, gde će zameniti dosadašnjeg ambasadora Pera Jankovića. On je važio za čoveka od poverenja i predsednika Vučića i bivšeg predsednika Srbije Tomislava Nikolića, a po mišljenju državnog vrha, u Azerbejdžanu je dobro radio, što ga je preporučilo za austrijsku prestonicu.\nAleksandar Đorđević, takođe bivši prvi čovek bezbednosne službe, biće novi ambasador naše zemlje u Sarajevu, gde će zameniti Damira Kovačevića, koji je trenutno na mestu otpravnika poslova u BiH.\nAmbasador Srbije u Unesku Darko Tanasković je odlučio da se povuče sa ove funkcije i to je trenutno jedan od većih izazova za ministra spoljnih poslova Ivicu Dačića, da nađe adekvatnu zamenu.\nAmbasadoru u Francuskoj Rajku Ristiću ističe mandat, a nakon skandala i sukoba sa direktorom Kulturnog centra u Parizu Radoslavom Laletom Pavlovićem koji je dospeo u javnost, neophodno je da se Ristiću nađe zamena, a neophodno je da budući ambasador u Parizu odlično govori francuski jezik i da na najbolji način predstavlja Srbiju.\nUpražnjeno je mesto u Londonu još od prošle godine kada je opozvan Ognjen Pribićević sa dužnosti izvanrednog i opunomoćenog ambasadora Srbije u Ujedinjenom Kraljevstvu Velike Britanije i Severne Irske.\nDačić: Nema vraćanja viza, njima smeta nešto drugo


Firme koje se zadužuju za investicije uglavnom su prinuđene da uzimaju kredite banaka, koje su kod nas dominantni finansijeri. Banke "drže" više do 90 odsto aktive finansijskog sektora.\nZa već postojeća preduzeća to i nije tolii problem koliko za mala kao i ona početnička. Banke imaju stroge standarde kreditiranja, zahtevaju dobro obezbeđenje, solidnu kreditnu istoriju tokom nekoliko godina i dobre finansijske izveštaje.\nZbog toga Svetska bankakonstatuje da ovdašnji finansijski sektor treba produbiti i "proširiti". Jer nove i mlade firme, koje bi mogle na taj način da obezbede sredstva jesu lideri po otvaranju radnih mesta u budućnosti bi mogle da imaju veću produktivnost, piše Jovana Rabrenović za "Politiku".\nPrema izveštaju Svetske banke, odnos mase kredita odobrenih privatnom sektoru i bruto domaćeg proizvoda (BDP) je oko 44 odsto u Srbiji, u poređenju sa 80 odsot u Evropskoj uniji. Ako bi Srbija udvostručila kreditiranje privatnog sektora u odnosu na BDP na 80 odsto, godišnji realan rast bi se mogao ubrzati za oko 1,3 procenta.\nPrema njihovom mišljenju, finansijski sektor ne čini sve što može da bi pružio podršku privrednom rastu.\nInstitucije koje pružaju razvojno finansiranje i postojeći programi podrđke nisu u stanju da podrže razvoj privatnog sektora kao pokretača privrednog rasta. Zbog toga treba unaprediti finansiranje iz privatnog sektora poput faktoringa, lizinga , međunarodnih finansijskih transakcija, inovativnih finansijskih usluga i mikrokreditiranja.\nU zemljama sa dobro razvijenom mikrofinansijskom delatnošću male firme mogu da dobiju kredite bez obezbeđenja ili kreditne istorije. uvođenje operativnog lizinga može da obezbedi za mala i srednja preduzeća dodatno finansiranje na nivou od 0,5 odsto BDP, što je oko 250 miliona dolara. Kada bi faktoring (prodaja kratkoročnih potraživanja preduzeća uz popust) bio na nivou kao u EU mogao bi ovim preduzećima da obezbedi dodatno finansiranje od oko pet procenata BDP ili 2,5 milijardi dolara.


Cvijanović: Do kraja ove godine novi zakon o radu - Reforma.ba | Monitoring implementacije socio-ekonomskih reformi u BiH\nCvijanović: Do kraja ove godine novi zakon o radu\nPredsjednik Vlade Republike Srpske Željka Cvijanović izjavila je danas u Banja Luci da bi Prijedlog zakona o radu trebalo da bude usvojen do kraja ove godine.\n"Sjednica Narodne skupštine RS na kojoj će biti razmatran Prijedlog novog zakona o radu trebalo bi da bude naredne sedmice, ali će skupštinski Kolegijum odlučiti o njenom terminu", rekla je Cvijanovićeva novinarima.\nOna je ponovila da će novi zakon o radu u RS biti povoljniji i bolji u odnosu na Zakon o radu u Federaciji BiH.\n"Mogao je ovaj zakon ići u formi nacrta da smo ušli u razgovore sa Savezom sindikata i da se čeka još mjesec dana, ali sada više nema smisla. Prepustićemo poslanicima u Narodnoj skupštini RS da amandmanima kreiraju neka eventualno bolja rješenja u novom zakonu o radu", dodala je Cvijanovićeva.\nOna je navela da su predstavnici Vlade RS juče razgovarali sa poslodavcima o novom zakonu o radu i da nisu prihvaćeni određeni njihovi zahtjevi.\nPrema njenom mišljenju, legitimno je pravo Saveza sindikata RS da organizuje proteste zbog novog zakona o radu.\n"Nije bilo usvajanja novog zakona u radu niti u jednoj državi u regionu, a da nije bilo protesta. Žao mi je što je Savez sindikata odbio ponudu za ozbiljnim partnerstvom da bi svi socijalni partneri definisali rješenja u novom zakonu o radu", kaže Cvijanovićeva.\nOna je izrazila žaljenje što su sindikalci u medijima komentarisali radnu verziju zakona o radu.\n"Šta ne valja trebalo je da kažu na našim zajedničkim sastancima da bi se pronašlo rješenje, što je bila namjera Vlade RS. Žao mi je što je propuštena prilika da RS dobije novi zakon o radu koji će podržavati svi socijalni partneri", rekla je Cvijanovićeva.\nOna je ponovila da su u Ekonomskoj politici za narednu godinu definisane mjere u razgovoru sa socijalnim partnerima te navela da je niko nije ucijenio da li će u Skupštini biti usvojen ovaj dokument i budžet za narednu godinu.\nGovoreći o prisustvu ministara skupštinskim sjednicama kada se obraćaju poslanici opozicije, Cvijanovićeva je rekla da Vlada nije donijela zvaničnu odluku.\n"Nema potrebe da donosimo zvaničnu odluku, a naši ministri su samo odlučili da ne prisustvuju kada se obraća opozicija. Ne zamjeram opoziciji na ponašanju kada se obraćam u skupštini, jer imaju pravo da odluče kako će se ponašati kada je riječ o pojedincima i institucijama", kaže Cvijanovićeva.\nOna je svim građanima u narednoj godini poželjela mir, stabilnost i poboljšanje standarda.\n"Vlada RS predano radi na budžetskoj stabilnosti i trudi se da izvršava sve zadatke. Želja mi je da živimo u miru, da nemamo bezbjednosne rizike, da one koji postoje budu umanjeni, te da postoji koordinacija institucija koje brinu o bezbjednosti građana", zaključila je Cvijanovićeva.\nObjavljeno: 23 Decembar 2015


Srbija spremnija da se suoči sa posledicama klimatskih promena - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Društvo » Srbija spremnija da se suoči sa posledicama klimatskih promena\nSrbija spremnija da se suoči sa posledicama klimatskih promena\nZ. Nikolić17.10.2018. 16:42\nPredstavnici učesnika u projektnim aktivnostima iz Srbije Foto: A. C.\nU Skoplju je, juče, okončan dvodnevni skup posvećen završetku dvogodišnjih aktivnosti projekta „Izgradnja akcione mreže otpornosti u Jugoistočnoj Evropi-See urban“ koji je sprovođen na prostorima zemalja Jugoistočne Evrope u organizaciji UNDP a koji je najvećim delom finansiran sredstvima Evropske Unije.\nPartneri u relaizaciji ovog projekta u Srbiji su, pored Kanelarije za javna ulaganja Vlade Srbije , bili i Ministarstvo za državnu upravu i lokalnu samoupravu ,Ministarstvo unutrašnjih poslova (Sektor za vanredne situacije ) i Stalna konferencija gradova i opština.\nČini se da su zainteresovani akteri u Srbiji ovaj projekat iskoristili kao dobar alat za udruživanje i povezivanje među brojnim sektorima, na svim nivoima organizovanja, u cilju jačanja kapaciteta kroz njihovo udruživanje. Činjenice poput nedavnih izmena Zakona o lokalnoj samoupravi koje daju novi normativni okvir, i impuls, udruživanju opština i gradova ili pak formiranje asocijacija lokalnih samouprava u rečen slivove koje su, za sada, u četri sliva, obuhvatile 55 lokalnih smouprava, što je trećina od ukupnog broja u Srbiji, rečito govore u prilog ostvarenih benefita i od realizacije projekta See urban.\n„Srbija je spremnija da se i na lokalnom nivou, suoči sa elementarnim nepogodama koje su direktna posledica klimatskih promena i tome je , u predhodne dve godine doprinela i realizacija projekta „Izgradnja akcione mreže otpornosti u Jugoistočnoj Evropi-See urban“ ali i velika zainteresovanost i posvećenost ovim poslovima institucija i organizacija partnera na projektu. Značilo bi nam mnogo za dalje jačanje naših kapaciteta uključenih u borbu sa elementarnim nepogodama ako bi se ovaj projekat nastavio, u ovom ili sličnom formatu, što, prvenstveno, zavisi od Evropske Unije kojoj smo , inače , zahvalni i za dosada pruženu pomoć“, rekla je za „Danas“ Sandra Nedeljković sumirajući svoje utiske , kao vođe delegacije Srbije na sastanku u Skoplju.


Cvijanović: Tesliću potrebni ljudi koji sarađuju sa institucijama Srpske | eTeslic\nCvijanović: Tesliću potrebni ljudi koji sarađuju sa institucijama Srpske\nAutor: eTeslic February 25, 2019\nPotpredsjednik SNSD-a Željka Cvijanović rekla je da je Teslić jedna od rijetkih lokalnih zajednica koja ne komunicira sa institucijama Srpske, te očekuje da će građani 3. marta, neposrednim izjašnjavanjem o opozivu načelnika Milana Miličevića, prepoznati priliku za ovu opštinu da u saradnji sa republičkim vlastima najbolje iskoristi resurse.\n“Svaki put kada oraganizujete referendum ili opozivate načelnika to podrazumijeva da je riječ o ozbiljnim stvarima i temama. Bilo je potrebno da se premijer /Radovan Višković/ i ja upoznamo o motivima, razlozima i šta ovdje okupljeni odbornici misle o ovoj situaciji, zašto su se upustili u ovu političku aktivnost”, rekla je Cvijanovićeva novinarima, nakon održanih sastanaka sa dijelom političkih subjekata i odbornika u Skupštini opštine Teslić, a nakon toga i sa teslićkim odborom SNSD-a.\nOna kaže da je tokom sastanaka, kojima je prisustvovao i Višković, koji je potpredsjednik SNSD-a, dobila isti odgovor, a to je da Teslić zaslužuje bolje, da ime odgovorne ljude koji mogu kandidovati projekte, te da znaju razgovarati sa Vladom Republike Srpske i ostvariti kontakte i sa institucijama na nivou BiH.\n“Ono što je problematično za Teslić je da nekoliko godina živi u izolaciji. Moram sa žaljenjem da konstatujem da lokalna vlast nije iskoristila sve one prilike koje je mogla činjenicom da ima nekoliko ljudi koji su visokopozicionirani na političkom nebu Republike Srpske, a koji su mogli da budu najbolji zagovornici i pomagači u realizaciji takvih projekata”, navela je Cvijanovićeva, koja je i predsjednik Republike Srpske.\nOna je ocijenila da to sve nije realizovano prvenstveno zbog, kako je rekla, “mržnje prema SNSD-u” i što ti ljudi nisu uspjeli formirati vlast na nivou Republike Srpske.\n“Vjerovatno su zbog sve te frustracije i mržnje odlučili zapravo da Teslić vuku nizbrdo, umjesto da se ide stepenicama naprijed. To je bila poruka svih nas sa ovih sastanaka”, rekla je Cvijanovićeva.\nOna je najavila novi ciklus projekata u Tesliću koje dijelom vodi Vlada i predsjednik Srpske, kada je riječ o rekonstrukciji škola i izgradnji fiskulturne sale, te izrazila nadu da će to sredstvima podržati i Vlada Srbije.\nCvijanovićeva kaže da je potrebno realizovati komunalne projekate u izbjegličkim naseljima, čije su liste prioriteta već napravljene.\n“Republička vlast nastupa sama gdje god može, donosi odluke i definiše potrebe. Svuda gdje zavisimo od lokalne vlasti moram reći da nismo uspjeli realizovati projekte”, rekla je Cvijanovićeva.\nVišković: Institucije Srpske spremne da pomognu stanovnicima Teslića.\nPremijer Republike Srpske Radovan Višković izjavio je da pitanje opoziva načelnika opštine Teslić Milana Miličevića izlazi iz sfere politike, budući da se za to izjasnila većina odbornika, da nije usvojen ovogodišnji lokalni budžet, ni rebalans, kao i da lokalna zajednica ne funkcioniše.\nVišković je danas u Tesliću, nakon sastanaka sa loklanim političkim subjektima i odbornicima, te teslićkim odborom SNSD-a, kojima je prisustvovala i predsjednik Srpske Željka Cvijanović, rekao novinarima da su institucije Srpske spremne da pomognu stanovnicima ove opštine.\nOn je napomenuo su među odbornicima koju su glasali za opoziv Miličevića skoro sve političke opcije, kao i stranka iz koje je načelnik opštine.\nNavodeći da je uočio loše stanje i stagnaciju u opštini Teslić, Višković je ocijenio da su odbornici donijeli pravu i zakonitu odluku, s namjerom da ova lokalna zajednica krene nabolje, te izrazio nadu da će to prepoznati i Teslićani i o tome se izjasniti 3. marta.\nPredsjednik teslićkog Opštinskog odbora SNSD-a Dragan Bogdanić rekao je da je zahvalan što su Višković i Cvijanovićeva upoznati o tome da odluka o opozivu načelnika opštine Teslić nije hir, već potreba svih stanovnika, s obzirom na to da postojeći sistem vlasti ne funkcioniše u ovoj lokalnoj zajednici.\nOn je istakao da je uvjeren da će stanovnici Teslića podržati opoziv Miličevića, da bi se poslije 3. marta ova lokalna zajednica vratila na mjesto koje zaslužuje, a uz podršku institucija Republike Srpske i BiH.\nBogdanić je pozvao i lokalni SDS da učestvuje u izgradnji boljeg Teslića.\nKandidat SNSD-a na izborima za načelnika opštine Teslić je Bogdanić. NJegova kandidatura usvojena je 20. februara na zajedničkoj sjednici Izvršnog komiteta i Predsjedništva Opštinskog odbora SNSD-a Teslić.\nIz teslićkog SNSD-a navode da će Bogdanićevu kandidaturu predložiti koalicionim partnerima sa kojima čine novu skupštinsku većinu u Tesliću, te poručuju da su spremni da čuju i njihove prijedloge.\nU odluci o opozivu navedeno je da Miličević “nije obezbijedio izvršavanje zakona, drugih propisa i opštih akata, te da ne sprovodi odluke Skupštine opštine Teslić i strateška razvojna dokumenta”.\nU teslićkom SNSD-u ističu da opoziv predstavlja i odgovor na šestogodišnju “lošu vladavinu SDS-a u ovoj opštini”.


Brisel: EU bi trebala da preuzme glavnu ulogu u procesu rešavanja statusa Kosova\nEvropski lideri su se složili danas da postojeća rezolucija UN-a o Kosovu, 1244 daje dovoljno prostora za evropsku civilnu misiju- to je i razlog zašto je misija danas dobila političko zeleno svetlo šefova država ili vlada EU. Rečeno je da je sadašnji kosovski status neodrživ i da u njegovom rešavanju Unija mora da ima ključnu ulogu. U isto vreme, poručuje se kako je mesto Srbije unutar evropskog članstva i da će se, čim se ispune poznati uslovi, učiniti sve kako bi se integracijski proces Srbije sa EU ubrzao.\nEvropski lideri su danas nastavili ono što su u prošli ponedeljak njihovi ministri spoljih poslova započeli- definisanje koliko-toliko jednoglasnog stava Unije prema završnici Kosovskog procesa. Za sada, jedna od tačaka oko koje je postignut konsenzus je, prema zaključcima skupa, uverenje kako su iscrpljene mogućnosti pregovaranja Beograda i Prištine. S tim u vezi, sa žaljenjem se konstatuje kako dve strane nisu bile u stanju da dodju do obostrano prihvaljivog rešenja kosovske budućnosti, i pored pomoći kakvu im je pružila medjunarodona Trojka.\nAko ima nešto dobro što je prizašlo iz pregovora, to je svakako obećanje dve strane da će se uzdržati od poteza i izjava kojima bi mogli da naruše bezbednost.U svakom slučaju, a to je druga tačka evropskog dogovora, stvari ne mogu ostati kako sada stoje- status Kosova je neodrživ i traži hitno rešavanje- mora se sve učiniti kako bi Kosovo bilo i ostalo multietničko, demokratsko, uz vladavinu zakona , zašitu manjina i njhovog religijskog i kultunog nasledja.\nEvropljani su odlučili - civina misija na Kosovu ima od danas političku podršku, a konstatovano je da sadašnja rezolucija UN-a daje dovoljno prostora za nju. Britanski premijer, Gordon Braun:\n" Svi smo se složili da Evropa mora da ispuni svoje obaveze na Kosovu. Obje strane smo pozvali na uzdržanost i želimo da radimo sa njima. Rezolucija 1244 daje legalnu osnovu za misiju, a to su nedavno potvrdili i ministri NATO. Evropa želi da organizuje narednu kosovsku fazu na aktivan način- zato ćemo pokrenuti bezbednosno-odbrambenu misiju na Kosovu a ta će odluka biti primenjena nakon narednog sastanka ministara spoljnih poslova EU".\nPredsednik EK, Manuel Baroso:\n"Debata na samitu je bila veoma pozitivna; Svakako da su članice Unije iskazale osetljivost, ali i volju da se postigne konsenzus i dogovorili smo se da se pošalje evropske misija koja bi trebala da pomogne stabilizaciji prilika. To je već veoma pozitivno i nadam se da će članice Unije uspeti da zadrže jedinstvo ".\nPredsedavajući EP, Hans Gerd Potering:\n" Evropski lideri su jedinstveni u zaštiti prava na samoopredeljenje stanovnika Kosova, ali verujem da treba biti snažnih principa, ali i fleksibilan u proceduri. Ne smemo da zaboravimo da su pred nama izbori u Srbiji i to treba imati na umu pri donošenju odluka".\nSa pažnjom se u Briselu iščekuju rezultati predsedničkih izbora a zvaničnom Beogradu je i danas poručeno ga je ceka mjesto u evropskoj porodici- kada se ispune poznati uslovi, evropska strana će sve učiniti kako bi ubrzala proces pristupanja Srbije Uniji, uključujući i njen status kandidata.


Šta se desilo sa "poslom stoljeća"\nMjesto gdje su tri premijera oznacila početak radova na autoputu 15.10.2009 snimljeno 10. decembra ove godine\nSve je vjerovatnije da će se gradnja prvog crnogorskog autoputa, koji bi trebalo da od Bara, do sela Boljare, na granici Crne Gore sa Srbijom, poveže primorje i brdoviti sjever, odložiti za budućnost u kojoj bi se, uz drukčiji pristup, raspisao novi tender.\nNakon otpadanja prvoplasiranog na tenderu za realizaciju ovog projekta, hrvatskog konzorcijuma Konstruktor IGH, sada i grčko-izraelski konzorcijum Aktor HCH gubi bitku za obezbijeđivanje neophodnih finansijskih garancija.\nSaobraćajni stručnjak Emin Duraković, kaže da je vrijeme pokazalo da je projekat autoputa pripremljen na neodgovarajuć i neprofesionalan način, a da se cijena takvog pristupa iskazuje u daljem prolongiranju procesa, odnosno, činjenici da Crna Gora i dalje neće imati nijedan kilometar autoputa.\nGradnja autoputa Bar - Boljare posao vijeka\n"Na žalost, zbog toga niko do sada nije snosio bilo kakvu odgovornost. Moja su očekivanja bila da od ovoga ponovo, na žalost neće biti ništa zato što Crna Gora ni u finasijsko-ekonomskom ni u saobraćajno – transportnom smislu ne može to da izdrži", kazao je Duraković.\nI potpredsjednik opozicionog Pokreta za promjene Branko Radulović, koji je bio jedan od najupornijih kritičara Vladinog pristupa projektu autoputa, komentarišući novi debakl, kaže da je vrijeme da neko odgovara.\n"Ako ima i malo moralne odgovornosti, da ne kažem i stručne i svakakve druge ministar Lompar treba da da ostavku. Pošto se radi o poslu stoljeća trebalo bi cijela Vlada da padne", smatra Radulović.\nVlada je, polovinom maja, prihvatila ponudu grčko-izraelskog konzorcijuma Aktor-HCH za izgradnju 64 kilometara autoputa Bar-Boljare, za nešto manje od milijardu i 600 miliona eura. Time bi Crna Gora dobila najskuplji autoput na svijetu, jer bi svaki njegov kilometar koštao 25 miliona eura.\nSvojevrstan politički teatar\nPrethodno su, oktobra 2009. Vlada i hrvatski konzorcijum Konstruktor IGH sklopili Ugovor o koncesiji za izgradnju autoputa Bar–Boljare, koji je, prema tadašnjim procjenama, trebalo da bude gotov za sedam do devet godina, po cijeni od dvije milijarde i 770 miliona eura, od čega bi učešće Crne Gore bilo milijardu i 740 miliona.\nMirko Cvetković, Jadranka Kosor i Milo Đukanović na otvaranju početka radova, oktobar 2010. Foto: Savo Prelević\nUpriličena je i svečanost povodom početka radova, tokom koje su presjecanjem vrpce premijeri Crne Gore, Hrvatske i Srbije: Milo Đukanović, Jadranka Kosor i Mirko Cvetković, obilježili početak - kako su tada govorili "posla stoljeća".\n"Čini mi se da je jako dobro da kroz realizaciju ovako značajnih projekata pokazujemo da neke stranice koje smo, manje ili više neumješno ispisali prije 10, 15 ili 20 godina sada zatvaramo i otvaramo stranice novog povjerenja. Na ovaj način naš region pokazuje novu zrelost. Pokazuje da i ovdje postoje kompanije i konzorcijumi koji su u stanju da izvedu i ovako zahtjevne građevisnke poduhvate", kazao je premijer Crne Gore, oktobra 2009.\nPosao je, međutim, propao prije nego što je i počeo. Hrvatski konzorcijum nije uspio da obezbijedi finasijske garancije, a nije pomogao ni dva puta produžavan rok, pa je početak radova kod mjesta Gornje Mrke, u javnosti ostao upamćen, kao svojevrstan politički teatar.\nPotreban nov pristup\nCrnogorska Vlada je, potom prihvatila ponudu drugorangiranog na tenderu, grčko-izraelskog konzorcijuma Aktor HCH, koji se, dok su još Hrvati bili u igri, razmetao tvrdnjom da oni nemaju problem sa finansijama. Sada, međutim, umjesto garancija, ovaj ponuđač šalje "pismo o namjerama" i traži novo produžavanje roka.\nSada se priča nova priča o navodnoj želji Kineza da uđu u posao gradnje crnogorskog autoputa sjever - jug, a plasirana je i teorija o mogućnosti povratka hrvatskih firmi uz\nnovac kineskih banaka.\nCrnogorski ministar saobraćaja Andrija Lompar je u ponedjeljak saopštio da su, ukoliko ne bude potpisan ugovor sa grčko-izraelskim Aktor-HCH-om, Kineske kompanije spremne su da u vrlo kratkom roku daju ponudu za prvu dionicu autoputa Bar-Boljari, a ministar finansija Igor Lukšić da je za realizaciju tog projekta interesovanje pokazala, kako je rekao, najveća kineska banka.\nKineski ambasador u Crnoj Gori Li Mančang je, međutim, nedavno rekao da njih zanima izgradnja pojedinih manjih, lokalnih projekata i, eventualno, izgradnja jadransko-jonske magistrale, koju ovdje više niko i ne pominje.\nEmin Duraković: Bez značajnih, kredibilnih, međunarodnih finansijskih institucija i bez ulaska puta u trans evropsku transportnu mrežu mi ne možemo očekivati da bilo koja ozbiljna strana finansijska institucija uđe u taj posao.\nEvropska investiciona banka sada preporučuje nov tender i nov pristup, što korespondira sa sugestijama Vladinih kritičara.\n"Bez značajnih, kredibilnih, međunarodnih finansijskih institucija i bez ulaska puta Bar – Beograd, kao dio šireg koridora, Bari, Bar, Begorad, Budimpešta ili Bukurešt u trans evropsku transportnu mrežu mi ne možemo očekivati da bilo koja ozbiljna strana finansijska institucija uđe u taj posao", smatra Emin Duraković.\n"Treba napraviti kvalitetnu tehničku dokumentaciju i to na nivou detaljnog projekta i to može napraviti Univerzitet. Treba zajedno sa Srbijom, Italijom i Mađarskom formirati komisiju koja će lobirati u Evropskoj komisiji, treba formirati konzorcijume, treba ići ka nečemu što će imati pozitivne dugoročne efekte. Samo na taj način, sa izglednom izgradnjom autoputa od Italije preko Barija do Bara, Beograda, Budimpešte i Bukurešta taj autoput će biti vrlo interesantan za međunarodne finansijske institucije", ocjenjuje Branko Radulović, iz Pokreta za promjene.\nU igri su Kinezi\nKineske kompanije spremne su da u vrlo kratkom roku daju ponudu za prvu dionicu autoputa Bar-Boljari, ukoliko ne bude potpisan koncesioni ugovor sa grčko-izraelskim konzorcijumom Aktor-HCH, saopštio je ministar saobraćaja, pomorstva i telekomunikacija, Andrija Lompar, prenosi MINA–BUSINESS.\nLompar je kazao da se crnogorska delegacija, prilikom nedavne posjete Kini, sastala sa kompanijama koje su pokazale interes za izgradnju ostalih faza jadransko-jonskog autoputa.\n"Od njih sam dobio vrlo jasne naznake da ukoliko bi se desilo da na ovaj način završimo proceduru, odnosno ne potpišemo koncesioni ugovor sa grčko-izraelskim konzorcijumom, da su oni spremni da u vrlo kratkom roku daju ponudu i za prvu dionicu", rekao je Lomparn novinarima nakon sastanka sa mekedonskim ministrom saobraćaja, Miletom Janakievskim.\nLompar je saopštio da je Vladi u ovom trenutku predugo da produži rok za dostavljanje bankarskih Aktoru do marta naredne godine.\n"Da imamo snažnije dokumente koji prate realizaciju tog projekta, ne bi bio nikakav problem i do tada da se sačeka, ako bi sve to bilo izvjesno", rekao je Lompar.On je dodao da, kada bi u Vladi bili ubijeđeni da će se cijela procedura završiti do marta i da će konzorcijum obezbijediti novac, moglo bi se sačekati.\n"Pitanje je da li mi zaista vjerujemo da će oni do marta uspjeti to da završe", kazao je Lompar.


Vesti online / Vesti / Srbija / Drecun: Kosovo - generator nestabilnosti u regionu\nDrecun: Kosovo - generator nestabilnosti u regionu\nPredsednik skupštinskog odbora za Kosovo i Metohiju Milovan Drecun izjavio je da je teritorija Kosova i Metohije generator nestabilnosti u regionu i da ne može da dobije puno međunarodno priznanje.\nDrecun je, povodom 11 godina od jednostrano proglašene nezavisnosti Kosova, rekao za RTS da režim u Tirani ima razloga da slavi, jer je na dobrom putu da teritoriju KiM nasilno pripoji.\nOn je dodao da razloga za slavlje imaju i velikoalbanski separatisti, globalna albanska mafija i radikalni islamisti, ali da nemaju razloga za slavlje oni koji žive na Kosovou i Metohiji, a posebno oni koji nisu Albanci.\nDrecun kaže da je reč o propaloj, neuspešnoj tvorevini i neuspešnom zapadnom eksperimentu.\nKako kaže, sve više država povlači priznanje i danas se formalno 102 države vode da priznaju Kosovo ali će i taj broj uskoro opasti.\n- Oni nemaju nikakvu mogućnost da napreduju na bilo kom planu u međunarodnom pravcu - rekao je Drecun ističući da je reč o potpunom neuspehu lažne tvorevine.\nKada je reč o unutrašnjem planu, Drecun kaže da mladi žele da odu i podseća na talas migracije, ukazujući na ogromnu nezaposlenost, najveću u Evropi.\n* "Građani na KiM nemaju razloga za slavlje"\n* Tači: Želimo da tesno sarađujemo i postignemo sporazum\n* "Priština priča, ali ne radi to što priča"\nDrecun kaže i da je reč o crnoj rupi Evrope kada je reč o kriminalu i korupciji i dodaje da su ljudska prava na KiM u kolapsu i potpuno obesmišljena.\nPrema njegovim recima, sprovedeno je brutalno i zločinačko etničko čišćenje Srba i Roma, a proteranima se onemogućava povratak i oduzima im se imovina.\n- Srbi su nebezbedni, nemaju ekonomsku perspektivu, tretiraju se kao građani drugog reda - kazao je Drecun i dodao da Albanci nisu spremni da se suoče sa sopstvenom odgovornošću za zločine nad Srbima.\nOn je naveo i da oni nisu spremni da prihvate Srbe i da je pravosuđe jednonacionalno i upereno protiv srpskog naroda.\nDrecun ukazuje da bi napredak sa poboljšanje kvaliteta života na KiM bilo podizanje optužnica od strane specijalnog tužilaštva za zločine OVK protiv vodećih političara među Albancima.\nOn je naveo da je reč o pripadnicima bivše OVK i da su oni najodgovorniji za užasna ubistva, mučenja, zlostavljanja i etničko cišcenje.\nDrecun očekuje da optužnice budu podignute i da je zato pred Beogradom velika obaveza da prikupi što je moguće više dokaza i da ih preda tužilaštvu.\nTo bi, navodi Drecun, bio mač za raščišćavanje albanske političke scene, jer ako ljudi poput Haradinaja nastave da destabilizuju situaciju u regionu, Kosovo će nastaviti da bude problem i nečinilac razrešenja nagomilanih problema.\n- Ne smemo da zaboravimo da je Kosovo nosilac velikoalbanskog separatizma u regionu a iza svega stoji režim u Tirani - poručio je Drecun.\nGovoreći o dogovoru Beograda i Prištine, Drecun navodi da je nerealno da se očekuje da će on biti postignut do kraja godine ako Albanci nastave ovako da se ponašaju, i ukoliko EU nastavi da se ponaša kao da ne zna da iskoristi svoju meku moć, kao i ako SAD "ne udare tamo gde su albanske političke vođe".\nDrecun smatra da je najveći problem platforma za dijalog koja je usvojena u Prištini i da je ona velikoalbanska i dodaje da to mora da se poveže sa izjavom Edija Rame koji je rekao da je Kosovo sastavni deo Albanije i da će doći do ujedinjenja.\nOn je pojasnio da je platforma konkretizacija onoga što Albanci žele, a cilj je da ne dođe do nastavka dijaloga i da se kao u Rambujeu, ponudi papir za koji se zna da će biti odbijen pa da se odgovornost prebaci na Beograd.\nSRBIJA Tači: Kada bi se Preševo priključilo Kosovu, Srbija bi kao nagradu dobila EU budućnost\nSRBIJA Uskoro novi udar Albanaca na Srbe?\nSRBIJA Drecun: Priština dodatno podiže tenzije


U Copy Shop-u možemo Vam ponuditi realizaciju štampe bilo da je ona crno-bela ili u boji (color). Mi možemo odštampati sve što zamislite: postere, reprodukcije slika na slikarskom (canvas) platnu, tehničke crteže i dr.\nTakođe Vam možemo ponuditi štampu crteža za diplomske radove i projekte, bez obzira da li vam oni trebaju za Arhitektonski fakultet, Građevinski fakultet, Mašinski fakultet, Šumarski fakultet, Elektrotehnički fakultet ili pak za projektni biro.\nFajlove za štampu nam možete poslati putem elektronske pošte ili ih možete doneti na bilo kom uređaju (USB-u, Hard Drive-u, memorijskoj kartici i sl.). Naša je preporuka da fajlove za štampu velikih formata dostavite u nekom od formata kao što su: DWG, PDF ili JPG.\nŠtampa velikih formata nalazi široku primenu u projektovanju, multimediji, arhitekturi, građevinarstvu, elektrotehnici, kroz planove, mape, nacrte. Za Vas štampamo i fajlove nastale u programima za tehničko crtanje, poput programa AutoCAD i sličnih. Cena je u skladu sa uslugom koja je brza i kvalitetna a Beograd je mesto gde se nalazi štamparija tj. na Banovom Brdu. Cena se može proveriti u dole navedenim uslugama.\nŠtampa velikih formata omogućava da na efikasan način reklamirate svoj posao.\nŠTAMPA VELIKIH FORMATA -USLUGE I CENA\nPlotovanje - Tehničko linijski crteži\nSavijanje i Sečenje Crteža na A4 na A3 Format\nŠtampa na PVC Folijama - Nalepnica\nCerada , Baneri I ROLL Up Baneri\nPređite na bilo koju sekciju o velikim formatima koja vas zanima:\nVeliki formati i njihova štampa\nTipovi mašina i karakteristike\nBoje koje se koriste unutrašnje i spoljne\nPriprema materijala kada je u pitanju štampanje velikih formata je malo specifična. Za razliku od PC, gde je na primer dovoljno pritisnuti “Print” i sačekati par trenutaka da se odštampa ono što se vidi na ekranu, kod velikih formata je drugačije. Dodatno se komplikuje za svaku drugačiju namenu, da li je materijal za napolje ili za unutra, na čemu se štampa, pa i sama priprema zahteva da se precizno postave cajtne i big linije.\nDigitalna štampa velikih formata podrazumeva da se koriste kompjuteri u procesu pripreme i same štampe. Međutim kada se dođe do materijala na kojima se štampa, tu se vidi sva raznolikost i veliki broj mogućnosti. Štampa se može obaviti na redovnom papiru različite gramaže, paus papiru, samolepljivoj foliji, PVC foliji, platnu. U poslednjih par godina se otvaraju nove mogućnosti kada je u pitanju štampa velikih formata na platnu, te se stalno pojavljuju nove mogućnosti.\nDa bi malo dočarali šta sve spada pod velike formate, navešćemo ovde nekoliko slikovitih primera. Prvo da spomenemo tehničke crteže (arhitektonske, građevinske i mašinske), koji se nakon štampe dodatno sastavljaju i pakuju na specifičan način radi lakšeg korišćenja na terenu ili arhiviranja. Tu su i bilbordi koji osim veličine trebaju biti sposobni da opstanu izloženi vremenskim uslovima nekoliko meseci bez vidljivih promena.\nVeliki formati se koriste i za potrebe brendiranja automobila i kamiona, gde je pored lepog i jasnog prikaza štampe potrebno da folija koja se koristi može da lepo nalegne na krivine vozila i da tako ostane bez nekih promena par meseci. U poslednjih par decenija je prisutan i trend one-way folika kada se radi brendiranje izloga, prikaz onoga što je odštampano treba biti jasan, a ta folija u isto vreme treba da propusti dovoljno prirodne svetlosti u objekat.\nOvim smo samo načeli oblast velikih formata koji se štampaju, tu su i sajmovi gde je potrebno opremiti kompletne štandove, zatim sportski događaji i kocerti gde je potrebno da se promotivni materijal jasno vidi sa veće udaljenosti i to je moguće uraditi samo ako se odradi štampa velikih dimenzija.\nOvde se uglavnom misli na štampu tehničkih crteža, koja se u principu obavlja iz dva izvora. Prva opcija je da se poseduje digitalna verzija urađena sa programom AutoCAD, druga opcija je da se starija papirna verzija crteža skenirala pa da se tako dobijen fajl odštampa na ploteru. Nakon štampe se tako dobijen dokument treba saviti i spakovati na odgovarajući način da se ispoštuju standaradi i da bude lako upotrebljiv na terenu.\nPored štampe tehničkih crteža koji predstavljaju elemente u 2D ravni, štampaju se i tehnički crteći koji objekat prikazuju u perspektivi kao 3D. Najčešće se za štampu koriste arhitektonski, građevinski i mašinski crteži.\nKada je u pitanju štampa velikih formata na folijama, obično to podrazumeva da se misli na one samolepljive. Najčešće se takve nalepnice lepe na staklo, leksan ili lim, bitno je samo da je podloga dobro očišćena i odmašćena. Same folije mogu biti mat ili sjajne u zavisnosti šta se želi postići.\nOvde treba posebno da se izdvoji One-way vision folija, koja se dobro pokazala za brendiranje prodavnica. Zahvalan je materijal kada se radi digitalna štampa velikih formata za izloge, a na njoj se nalaze manje perforirane rupice koje omogućavaju prodor svetlosti, dok se sa spoljne strane jasno vidi motiv koji je odštampan.\nPostiji opcija sečenja takvih folija, što se inače radi sa katerima nakon štampe. Nakon što se na ploteru odštampa željeni motiv, PVC folija se prebacujena na kater koji je opseca prema potrebi. Ovim se mogu dobiti velike nalepnice nepravilnog oblika koje su atraktivne da privuku pažnju prolaznika.\nMada se kod nas izraz cerada uglavnom koristi kao izraz za kamionsku opremu, njena upotreba je postala mnogo šira. A za to je zaslužna digitalna štampa velikih formata, koja je omogućila po povoljnim cenama da se dobiju unikatni objekti za promociju. Zahvaljujući kvalitetu materijala koje se upotrebljava kao podloga boje su nakon štampanja jasne i dobro izgledaju.\nPod pojmom cerada se u štamparstvu misli na banere velikih formata koji se koriste za reklamu, na primer dosta se koriste na koncertima ili sportskim događajima. Pored toga se upotrebljavaju da se oglase kuće i stanovi koji su na prodaju, zbog većih dimenizija dobro se mogu primetiti i iz daljine. Kvalitet opreme i materijala koji se koriste su na visokom nivou, toliko da se na odštamapn materijal često daje i garancija od 2 godine, bez obzira što će se upotrebljavati na otvorenom.\nDigitalna štampa velikih formata na platnu ima prednost jer se za potrebe značajno većih formata lako može obatiti spajanje iz više delova. Ovako sastavljen materijal dobija dugu garanciju da neće doći do raspadanja na mestima sastava.\nOsim izrade za spoljnu dekoraciju, štampane cerade se koriste iz unutrašnje prostore, posebno se dobro pokazalo za sajmove i druge tipove promocija. Tu su popularni roll up baneri i X baneri, koji imaju dosta veliku površinu za prikaz reklamne poruke, ali zauzimaju malo mesta.\nBrendiranje vozila je takođe jedna oblast gde je dosta zastupljena štampa velikih formata. Ovo se radi takođe sa PVC folijama, međutim kako ima i svojih specifičnosti, malo ćemo to pobliže predstaviti. Radi se brendiranje automobila za potrebe firmi, ali i kamiona, kombija, autobusa. Što se tiče automobila tu moramo spomenuti taksi volzila jer se kod njih najjbolje vidi sva koristi od brendiranja vozila.\nU ovom slučaju digitalna štampa velikih formata ide na poseban tip PVC folije koji se naziva cast folija. Zahtev koji se postavlja pred ovaj materijal je da dobro podnosi savijanje pri lepljenju, te da da može da par godina izdrži vremenske uslove bez toga da bude ozbiljno oštećen ili da boje na njemu izblede.\nVozilo pre lepljenja folije sa odšampanim motivom treba da bude dobro očišćeno i temeljno odmašćeno. Zatim se sa njega uklanjaju sitniji delovi koji mogu da ometaju lepljenje folije. Tek nakon toga radnik koji ima iskustva pristupa lepljenju, pri tom pazeći da ne ostane mehurića vazduha zarobljenih između folije i vozila. Potom se na vozilo vraćaju elementi prethodno skinuti.\nTreba imati u vidu da za jedan auto prosečne veličine treba od 18 pa do 24 metra kvadratna folije.Tako da se tu može razumeti zašto se kaže štampa velikih formata.\nKod štampe materijala koji će se lepiti na bilborde postoje dve najčešće varijante. Prva je da se koriste posebne vrste papira i to se upotrebljava u situacijama kada će se reklama kampanja raditi do 6 meseci. Ukoliko se reklamna kampanja radi na period koji traje duže od 6 meseci pristupa se štampanju na platnu.\nKada je u pitanju outdoor reklamiranja bilbordi su nezamenljivi. Zbog izloženosti atmosferskim prilikama ( i neprilikama) papir koji se koristi je blueback i on obezbeđuje obezbeđuje postojanost u svim uslovima. Pored samog kvaliteta podloge, velika pažnja se se poklanja i bojama koje trebaju duži period biti svežeg izgleda, a ne da izblede pod suncem.\nSame dimenzije površina bilborda nisu toliko bitne, jer su dimenzije papira uglavnom 400cm x300cm i one se potom lepe jedna pored druge. Ovo je jedna od opcija kada su dimenzije u pitanju, na terenu i u praksi se mogu sresti i druge.\nU savremenom uređenju enterijera se upotreba foto tapeta može primeniti na mnogo načina. Neka gruba podela bi bila na porodične kuće, ugostiteljski objekti i poslovni prostori. Ovde je tokom planiranja potrebno dostaviti sliku koju želimo odštampati i navesti dimenzije koje su nam intresantne, te da nam stručnjak kaže da li se time može postići jasna slika na kraju. Uobičajno je da onaj ko radi štampu može da ponudi predloge nekih slika ili tekstura, ukoliko mi ne posedujemo svoju.\nDigitalna štampa velikih formata se radi sa bojama koje su ekološki prihvaljive, obavezno je i odsusto mirisa nakon štampe. Razlog za ovo je očigledan, taj materijal će se postavljati u prostoru gde se ljudi duže zadržavaju. Na samim fototapetama se može storiti osećaj 3D jer se na površini može odštampati i neka tekstura.\nPodne nalepnice su interesantan segment, ali neznamo da li bi ih mogli svesti pod fototapete. Koriste se u poslovnim objektima i namena im može biti raznolika. Radi se brendiranje i promocija proizvoda, navođenje kupaca da se lakše snađu u prodavnici, u bankama se postavljaju kao linje da se zna kako ljudi da stoje u redu.\nKad je u pitanju digitalna štampa velikih formata potrebne su posebni štampači koji mogu da prihvate veće dimenzija materijala i da na njega prenesu kvalitetno boju. Opšti naziv za njih je ploter, međutim kako ima raznih materijala na kojima se štampa i raznih boja koje se koriste, postoji i više različitih mašina za ovu delatnost.\nPloteri na vodenoj bazi spadaju u grupu takozvanih ink jet štampača. Mada bi pre par godina fraza “boja na vodenoj bazi” bila znak za oprez je kupci nisu znali koliko su trajne i otporne, sada je situacija značajno drugačija, ta vrsta boja se dokazala u mnogobrojim oblastima, a ne samo u štamparstvu. Bitno je napomenuti da se na ovaj način rade najčešće materijali za unutrašnju upotrebu.\nDrugi tip štampača su eko solvent i solvent, koji koriste posebne tipove boje. Na njima se može štampati materijal i za spoljno i za unutrašnju upotrebu.\nSubilacioni štampači za velike formate se koriste jer mogu da kreiraju određenu teksturu na površini koja se štampa. Takođe su u mogućnosti da obrade i veći broj različitih materijala na kojima se štampa obavlja. Jedan od primera gde se dobro pokazuju je štampa velikih formata na platnu, omogućuju prikaz određene teksture na površini, što je veoma zanimljivo.\nPovremeno se uz same plotere nalaze i mehanizmi za namotavanje rolne na kojoj je odrađeno štampanje. Ovi se na efikasan način rešava problem slaganja materijala kada se štampa materijal dužine nekoliko metara. Na taj način se za neke materijale omogućava i ravnomerna zategnutost, te se time smanjuje mogućnost za neke nepravilnosti tokom štampe.\nMada se upravljanje ovim uređajima može obavljati preko displeja koji je na njemu ugrađen, uvek postoji opcija i za povezivanje na kompjuter, ta veza može biti kao LAN (Ethernet ), USB, WiFi ili ređe blututooth. Sami proizvođači se uvek potrude da uz ploter koji prodaju dostave i program za kompjuter koji je za njega posebno prilagođen\nRefil sistem je opcija koja se može instalirati uz sam štampač, a omogućava da se povećaju tankovi za boju. Plus jeste olakšano korišćenje jer ne treba voditi računa konstantno koliko ima boje, jer se ipak radi štampa velikih formata i veća je potrošnja po jednom prolazu. Minus je sa druge strane što se ne mogu baš uvek nabaviti boje koje je preporučio proizvođač mašine u litarskim pakovanjima, te se koriste zamenske boje koja mogu na ubrzati habanje glave za štampu.\nParalelno sa ploterima koji štampaju, postoje i kateri koji seku. Na materijalu se odštampaju markeri koji pomažu da se tokom opsecanja sam sistem dobro pozicionira i ne napravi grešku. Veoma je zgodan sistem da se seče samo lepljiva folija na kojoj je digitalna štampa velikih dimenzija, dok se papir koji se nalazi ispod kao nosač ostavlja ceo. To omogućava lakše transportovanje nakon štampanja do pozicije gde će se lepljenje obaviti.\nU novije vreme su se pojavile mašine gde su ploter i kater iskombinovani, te se nalaze na jednom postolju. Ta integracija u nekim slučajevima ide do toga da sve poslove odrade u jednom prolazu.\nRezolucija je nešto što je neophodno da se definiše pre početka štampe. Što je veća rezolucija, to će biti i veća cena odštampanog materijala.\nVeća rezolucija je neophodna kada se radi štampa velikih formata na platnu, kao što su reprodukcije umetnihkih slika ili fotografija. Ovde se radi o pojedinačnoj proizvodnji, što pokazuje da to nije problem. Sa druge strane tehnički crteži se mogu odraditi u nižim rezolucijama, ali oni se prave u više primeraka pa je niža cena poželjna.\nUpotreba boja je posebno osetljivo pitanje, najčešće se koriste osnovne boje koje daju sasvim dobre rezultate. Međutim za neke posebno zahtevne stvari se koristi 9 različitih boja da bi se dobio dobar ART print, a kada su u pitanju crno bele fotografije i njihova štampa koriste se 4 različite nijanse crne, što omogućava vrhunske rezultate.\nEko solvent i solvent boje su slične, spadaju u istu grupu. Za prve je karakteristično da nemaju jak miris ili ga nema uopšte. Solvent boje sa druge strane mogu imati jak miris. Ovde treba napomenuti da uprkos oznaci eko u nazivu i prva grupa boja može imati neka toksična jedinjenja u svom sastavu, te je najsigurnije se posavetovati sa deklaracijim koja stiže uz pakovanje.\nLatex štampa je jedan od primera kako nove tehnologije donose poboljšanja. Boja koja se koristi za ovu vrstu štampe omogućava da je materijal odmah posle štampe suv i spreman za dalju upotrebu. Jedan od segmenata gde je sitem dosta koristan jeste proizvodnja zastava, to jeste njihovo štampanje.\nUV boje su takođe veoma zanimljivo rešenje, veoma postojane u spoljnim uslovima i dobro prijanjaju za sve podloge. Naziv dolazi od tehnologije kako se boje suše nakon nanošenja, za to se koriste UV lampe na samim štampačima. Ovim se postiže određena vodootpornost štampe i veća izdržljivost na bleđenje materijala od sunca\nKada se radi digitalna štampa velikih formata postoji opcija da se uradi laminacija odštampanog. Laminacija mođe da se odradi u situacijama kada će odštampani materijal biti izložen spoljnim uticajima, kao što je prljanje, mehanička oštećenje ili vremenski uslovi. Ovaj postupak se naziva još i plastifikacija.


source.ba | 'Zlatni septembar' u Zenici i Tuzli - mjesec podizanja svijesti o dječjem raku\nUdruženje “Srce za djecu oboljelu od raka” i ove godine obilježava 'Zlatni septembar' - , nizom aktivnosti u septembru pod sloganom „Budi zlatan“.\nU saopćenju ovog udruženja se navodi da je borba koju prolaze mališani oboljeli od raka, ali i njihove porodice, mukotrpna, teška i duga, a nerijetko nakon izlječenja prisutne su i brojne posljedice samog liječenja s kojima se moraju nositi.\n- Upravo tokom ovog, nama bitnog mjeseca, želimo ukazati na probleme s kojima se susreću mališani i porodice nakon intenzivnog bolničkog liječenja, te na njihove potrebe nakon izlaska iz bolnice. Cilj 'Zlatnog septembra' i jeste da podignemo svijest o svim aspektima borbe sa dječjim rakom, kako u periodu boravka u bolnici, tako i o periodu povratka u matičnu sredinu nakon liječenja – navodi se u saopćenju.\nDodaje se kako su u mjesecu septembru planirali mnogo aktivnosti, jer žele „ovaj septembar obojiti u zlatno, podići svijest našeg društva i poslati jednu jaku poruku da postoje različiti životi puni poteškoća poslije raka, kako kod tri djeteta koji se uspješno izliječe tako i kod porodica djece koja izgube bitku“.\nJedna od aktivnosti je posjeta Zenici i Tuzli 19.septembra, gdje će postaviti info pultove, kako bi građani imali priliku da se informiraju o dječjem raku, problemima s kojima se susreću, ali i da kupovinom zlatne vrpce i posebno dizajnirane zlatne maske pruže podršku djeci oboljeloj od raka.\nIz Udruženja "Srce za djecu oboljelu od raka" pozivaju medije i građane da zajedno s njima pozlate ovaj septembar i pomognu da se glas djece oboljele od raka i njihovih porodica što dalje čuje.\nTagovi: DjecaZlatni septembarRak


Zvezdino potencijalno pojačanje Onazi igra u Turskoj do 26. jula - SPORTSKI ŽURNAL\nOgenji Onazi, potencijalno pojačanje Crvene zvezde u veznom redu, oporavio se od povrede i igrao je u finišu utakmice turskog šampionata Denizli – Gacijantep\nFOTO: EPA/Robert Gemnet\nZa desetak minuta na terenu Ogenji Onazi nije uspeo da spreči minimalan poraz ekipe, ušao je pri vođstvu gostiju od 1:0. Propustio je nekoliko mečeva, ali problem nije ozbiljan i spreman je za finiš prvenstva i mogući transfer u ekipu srpskog prvaka.\nDenizli ne uspeva da pobedi u nastavku prvenstva, posle pauze zbog koronavirusa, pa takva situacija uslovljava potrebu da sve raspoložive snage ostanu na okupu od 26. jula i završetka prvenstva. Onazijev klub čeka borba za opstanak, ali i dalje nije u ugroženoj zoni.\nTakva situacija može, a ne mora da bude loša za Crvenu zvezdu i Onazija. Ukoliko je želja za angažovanjem Nigerijca potpuno jasna, bolje je da dođe što pre.\nSa druge strane, eventualni ostanak igrača do kraja jula u Turskoj ostavlja mogućnost da se stvori prostor za dodatno ulaganje prodajom nekog od defanzivnih vezista.\nCrvena zvezda na platnom spisku ima čak šest zadnjih veznih, tu su NJegoš Petrović, Branko Jovičić, Seku Sanogo, Dušan Jovančić, Miloš Vulić i Hoze Kanjas. Procena u klubu je, međutim, da je potrebna sveža krv, ali ne uz gomilanje kadra...\nBzzz · 05 juli, 2020 11:11\nJovancic i Petrovic ce biti prodati, za njih imamo ponude. Kanjas takodje napusta klub e sad za obestecenje ili kao slobodan igrac videcemo. Sto se tice Vulica on nije zadnji vezni drugari, tako da ostaju Sanogo i Bakula.\nsrbijanac · 05 juli, 2020 14:32\nJa bih dao sansu Kanjasu mislim da on ima neku psiholosku barijeru koja mu smeta da pruZi dobre partije ali ako vec treba neka ide ali smatram i da treba dati nekom Zvezdinom klincu sansu da pokaze svoj talenat kako bi Zvezda mogla kasnije dobro da ga proda..nisam pritalica da mladi odu u neki jaci klub i propadnu i budu samo tamo neki talenti..\nLeva spojka · 05 juli, 2020 19:01\nDa li neko zaista misli da ovaj izvesni Onazi, koji je sa neke pozajmice došao u tamo neki turski Denizli, koji nikada Evrope nije gledao, može igrati u Evropi?! Ja mislim da ovaj nije sposoban da igra ni u SLS! Vreme će pokazati da li sam u pravu?!