Sava Centar – BeoWiki.com\nHome / Tag Archives: Sava Centar\nBioskopi: Jesen samuraja\n27. septembra 2016.\tUskoro u bioskopima Komentari su isključeni na Bioskopi: Jesen samuraja\n„JESEN SAMURAJA” je romantična komedija sa mnogo smeha, ali i nežnih osećanja. Glavni junak, Vladica (Petar Strugar) je profesionalni karatista, šarmantni bonvivan koji je nekada bio veliki talenat, ali nije napravio veliku karijeru zbog prevelike sklonosti ka provodu i noćnom životu. Po okončanju karijere vraća se u rodni grad i …\nBalkan Tube Fest 2016 u Sava Centru\n25. septembra 2016.\tAktuelno u Beogradu Komentari su isključeni na Balkan Tube Fest 2016 u Sava Centru\nBalkan Tube Fest predstavlja direktan susret jutjub zvezda i njihovih fanova sa ciljem da se i offline druže. Nosioci programa Festivala su Jutjub zvezde Yasserstain, Kovalska, PC AXE i Srpski tutorijali, kojima će se pridružiti i mnogi popularni Jutjuberi sa Balkana. Među poznatim Jutjuberima na BTF-u će prisustvovati i Deni …\nPOZORIŠNA PREDSTAVA „BUBA U UHU“\n13. septembra 2016.\tAktuelno u Beogradu, Mesta kulture, Pozorišni repertoari Komentari su isključeni na POZORIŠNA PREDSTAVA „BUBA U UHU“\nPre 45 godina, 7. juna 1971. godine održana je beogradska premijera Fejdoove „Bube u uhu“. Ova diplomska predstava Ljubiše Ristića zadržala se pune 44 godine na repertoaru Jugoslovenskog dramskog pozorišta, izvedena je 1680 puta i videlo je preko milion gledalaca. U cilju brige o čuvanju tradicije ove predstave, ponoseći se …\nBioskopi: Dnevnik mašinovođe\n13. septembra 2016.\tUskoro u bioskopima Komentari su isključeni na Bioskopi: Dnevnik mašinovođe\nČinjenica da voz ne može da se zaustavi najmanje 700 metara nakon što je kočnica aktivirana, oslobađa mašinovođe svake odgovornosti. Nevinost za nebrojene žrtve – čini ove masovne ubice grupom ljudi sa posebnim mentalnim i psihološkim profilom. Ovo je tragično-humorna melodrama o nevinim ubicama i njihovim životima. Ilija je šezdesetogodišnji …\n8. maja 2016.\tAktuelno u Beogradu Komentari su isključeni na Hor bečkih dečaka u Sava Centru\nPosle više od trideset godina, slavni Hor bečkih dečaka, jedan od najprepoznatljivijih kulturnih brendova i „ambasadora“ Austrije i grada Beča, nastupiće pred beogradskom publikom, 21. maja u Velikoj dvorani Sava Centra. Hor bečkih dečaka poznat je, kako po jedinstvenom zvuku, tako i po prepoznatljivoj garderobi – stilizovanim mornarskim odelima. Njihova …\nBeogradski festival pisaca za decu – “Vitezovo proleće“\n5. maja 2016.\tAktuelno u Beogradu Komentari su isključeni na Beogradski festival pisaca za decu – “Vitezovo proleće“\nU Sava Centru će 15. maja biti održan četrnaesti Beogradski festival pisaca za decu “Vitezovo proleće“. U okviru programa biće dodeljene nagrade za životno delo, dok će se u festivalskom programu mališanima predstaviti pisci iz lektire i čitanki: Matija Bećković, Dobrica Erić, Krstivoje Ilić, Radomir Andrić, Milovan Vitezović, Raša Popov, …


Društvene mreže, 13.09.2021, 09:30 AM\nTwitter je najavio uvođenje oznaka za automatizovane (bot) naloge, tačnije funkciju koja omogućava da se nalozi označe kao bot nalozi, kako bi ljudi mogli da razlikuju automatizovane naloge od naloga koje vode ljudi.\nKompanija je navela primere „dobrih botova“, kao što su nalozi koji vam mogu pomoći da zakažete vakcinaciju ili nalozi koji upozoravaju na prirodne i druge katastrofe.\n„Kada znate da su ovi nalozi automatizovani, bolje razumete njihovu svrhu kada komunicirate sa njima“, rekla je kompanija.\nU početku, tokom test faze, mali broj programera će biti pozvan da primeni oznake na svoje naloge, a do kraja godine, nova funkcija biće dostupna svim programerima. Za naloge u testu koji su aktivirali oznake, oznaka „Automatizovano“ će se pojaviti na stranicama profila i na samim tvitovima.\nOznake, međutim, neće biti obavezne.\nKompanija će nastaviti da uklanja neautentične naloge za koje smatra da krše pravila platforme.\nBotovi su često povezani sa dezinformacijama na platformi i predstavljaju veliki problem za kompaniju.\nStudija Univerziteta Karnegi Melon prošle godine pokazala je da skoro polovina naloga na Twitteru koji objavljuju informacije na platformi o pandemiji korona virusa su verovatno automatizovani nalozi.\nTwitter je uklonio desetine miliona sumnjivih bot naloga poslednjih godina.\nIpak, Twitter smatra da neki automatizovani nalozi imaju pozitivan uticaj na platformu.\nJedan takav nalog koji je istaknut kao “dobar bot” objavljuje uživo tvitove svaki put kada dođe do zemljotresa u San Francisku.\nTwitter smatra da će oznake povećati legitimnost takvih naloga i izgraditi poverenje i transparentnost kod njihove publike.


Svetoj arhijerejskoj liturgiji koju je u Hramu Hrista Spasitelja u Banjaluci služio patrijarh srpski Irinej povodom Svetog arhiđakona Stefana prisustvovao predsjednik Čubrilović | NSRS\nSvetoj arhijerejskoj liturgiji koju je u Hramu Hrista Spasitelja u Banjaluci služio patrijarh srpski Irinej povodom Svetog arhiđakona Stefana prisustvovao predsjednik Čubrilović\nPredsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Nedeljko Čubrilović prisustvovao je danas svetoj arhijerejskoj liturgiji koju je Njegova svetost patrijarh srpski Irinej služio u Hramu Hrista Spasitelja u Banjaluci povodom Svetog arhiđakona Stefana.\nSvetoj arhijerejskoj liturgiji prisustvovali su predsjednica Republike Srpske Željka Cviijanović, predsjednik Vlade Republike Srpske Radovan Višković, srpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik, ministar odbrane Srbije Aleksandar Vulin, načelnik Generalštaba Vojske Srbije general Milan Mojsilović, ministar rada i boračko-invalidske zaštite Republike Srpske Duško Milunović, te predstavnici udruženja proisteklih iz odbrambeno-otadžbinskog rata.\nLiturgiji su prisustvovali i ministar energetike i rudarstva Republike Srpske Petar Đokić i predsjedavajući Savjeta ministara BiH Zoran Tegeltija.\nNakon liturgije, slavski kolač su prelomili patrijarh srpski Irinej, predsjednik Srpske Željka Cvijanović, predsjednik Narodne skupštine Nedeljko Čubrilović, srpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik i predsjednik Vlade Republike Srpske Radovan Višković.\nNjegova svetost patrijarh srpski Irinej je, obraćajući se mnogobrojnim vjernicima nakon Svete arhijerejske liturgije, pozvao srpski narod na jedinstvo i da svoju vjeru veže za istinu i vjeru u Boga.\nNjegova svetost je naglasio da mnogi ustaju i protiv Republike Srpske i njene slave - Svetog arhiđakona Stefana, ali da niko nije dobio bitku protiv Boga i Crkve.


Rusija: SAD da utiču na grupe koje krše primirje u Siriji\nM. K. 13. septembra 2016. 18:44\nRusija je danas pozvala SAD da utiču na neke od oružanih grupa u Siriji koje odbijaju da prekinu borbu protiv vladinih snaga, navodeći da njihove akcije ometaju zajedničke napore Moskve i Vašingtona da pokrenu mirovni proces u Siriji.\n„Mi snažno pozivamo sve one koji imaju uticaja na ove prekršioce primirja, prvenstveno američku stranu, da se konačno pozabave svojim klijentima“, navodi se u saopštenju ruskog ministarstva spoljnih poslova, prenosi Rojters.\n„Ne bi se smelo dozvoliti da njihove očekivane provokativne akcije osujete šansu za povratak političkom rešenju sirijske krize“, dodaje se.\nNeke od tih grupa otvoreno kažu da ne žele da se distanciraju od Džabhat Fatah al Šama, grupe koja se ranije zvala Nusra front, navodi rusko ministarstvo.\nPrimirje u Siriji koje je dogovoreno uz posredovanje Rusije i SAD se uglavnom poštuje u gradu Alep, saopštila je ranije danas ruska vojska.\nRusija je uputila opremu za izviđanje i nadzor artiljerije u Alep kako bi mogli da se prate pokušaji kršenja primirja, saopštio je visoki zvaničnik ruskog Ministarstva odbrane Viktor Poznikir, prenosi Rojters.\nSnage sirijske vlade su obustavile vatru osim u područjima gde se bore protiv IS i Nusra fronta koji je sada promenio naziv u Džabhat Fatah al Šam.\nRusija je istovremeno saopštila da su pobunjenici prekršili prekid vatre 23 puta, prenosi AFP.\npobunjeniciprimirje u Sirijirusija


Mali: Nema razloga da država bude suvlasnik Komercijalne banke\nOn je za TV Prva kazao da će sutra biti potpisan ugovor sa francuskim Lazardom koji će biti savetnik Vlade Srbije u privatizaciji Komercijalne banke gde država ima vlasnički ulog od 41,74 odsto.\n“Razne opcije su na stolu, ali je sigurno da će se tražiti strateški partner za Komercijalnu banku. U maju ili junu će biti raspisan tender za pronalaženje strateškog partnera i nadamo se da će taj postupak biti zavšen do kraja godine i nema razloga da držaba bude suvlasnik te banke”, kazao je Mali.\nMinistar je istakao da su u januaru rezultati republičkog budžeta značajno bolji nego što je bilo planirano, i da će, “ako se po jutru dan poznaje” 2019. godina za gradjane Srbije biti bolja od prošle godine.\n“Bolje stanje u budžetu znači da se stvara mogućnost za povećanje plata i penzija. Pratićemo stanje narednih meseci i ako rezultati budu dobri nema razloga da ne idemo na još veće povećanje plata i penzija”, rekao je Mali.\nDodao je da očekuje da do kraja godine stopa nezaposlenosti u Srbiji bude jednocifrena, što će se obezbediti rastom investicija.\nMali je rekao da predstoje, kao što je i Medjunarodni monetarni fond preporučio, strukturne reforme, odnosno reforma javnih preduzeća i javne uprave, kao i poreske administracije.\nNajavio je da će biti pripremljen set poreskih olakšica za privredu koje bi se primenjivale od iduće godine.\nVlada pomaže dolazak turista: Za Ruse do 30 evra, a za Kineze i Japance do 50 evra


22. novembar 1868. (1868-11-22)\n7. novembar 1967. (dob: 98)\nDžon Nans Garner, IV (engl. John Nance Garner, IV; Detroit, 22. novembar 1868 — Juvaldi, 7. novembar 1967), je bio američki političar koji je služio kao 32. potpredsednik Sjedinjenih Država u periodu od 1933. do 1941. godine, za vreme mandata predsednika Frenklina D. Ruzvelta.\n1932, Garner je pokušao da izbori kandidaturu Demokratske stranke na predsedničkim izborima. Međutim, kada je postalo očigledno da je Guverner Njujorka, Frenklin Ruzvelt najjači kandidat (iako još nije bio dobio podršku većine delegata), Garner je napravio sporazum sa Ruzveltom i postao njegov potpredsednički kandidat.\nNakon izborne pobede Garner se, kao konzervativac, protivio politici Nju dila, ali je sa predsednikom u veći sukob došao tek u drugom mandatu, kada je 1937. organizovao opoziciju njegovom kontroverznom planu proširenja Vrhovnog suda. Pred izbore 1940. se pokušao kandidovati za predsednika, ali je glatko poražen od Ruzveltovih pristaša na stranačkoj konvenciji.\nUmro je u dobi od 98 godina i 350 dana, postavši najdugovečniji od svih predsednika i potpredsednika u američkoj istoriji.\nJohn Nance Garner na Wikimedijinoj ostavi\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 16:14, 21 novembar 2016.


Parma pod istragom tužilaštva.. - Sportske novosti\nNaslovna Sportske novosti Parma pod istragom tužilaštva..\nParma pod istragom tužilaštva..\nIako smo se svi radovali zbog povratka Parme u najelitniji rang italijanskog fudbala, postoji mogućnost da smo se radovali bez potrebe. Naime, Parma je pod istragom tužilaštva zbog nameštanja utakmica i direktnog plasmana u prvu ligu Italije.\nUtakmica koja je sumnjiva jeste poslednje kolo druge lige Italije kada su igrali Para i Specija. Parma je slavila rezultatom 2:0, te tako pretekla Frosinone koji je igrao 2:2 sa Fođom i zauzeo drugo mesto. Prvim mestom Parma je obezbedila direktan plasman u “Seriu A”, a sporne su bile poruke koje su razmenjivali igrači Parme i Specije.\nSvi iz Parme su dostupni i na raspolaganju istražiteljima, a ovaj slučaj neće komentarisati javno. Žele da dokažu da su u prvu ligu stigli zahvaljujući vrednom radu, trudu i sjajnim igrama, a ne nameštanjem.\nPrethodni tekstMitrović: Nisam se ispucao za Rusiju!\nSledeći tekstJuče je stao na granici, da li će i danas?\nPosle 19 godina su se vratili u elitu!


Carigradske slike i prilike Čedomilj Mijatović – Biblioner online knjižara\nNaslovna / Online knjižara / Karpos, Putopisi / Carigradske slike i prilike Čedomilj Mijatović\nAutor: Čedomilj Mijatović\nDelo „Carigradske slike i prilike – putopisne crte Čede Mijatovića“ objavljeno je 1901. godine u Novom Sadu, u izdanju Matice srpske i od tada, ovo delo nije preštampavano. U njemu Čedomilj Mijatović (1842–1932), srpski istoričar, diplomata i državnik, vešto prepliće putopisnu prozu, istoriografiju i lična sećanja i iskustva u uverljivom i dragocenom slikanju Carigrada.\nCarigradske slike i prilike Čedomilj Mijatović quantity\nKategorije: Karpos, Putopisi\nU tome mu je nesumnjivo najviše pomoglo to što je pred sam kraj XIX i početkom XX veka bio srpski diplomata u Istanbulu, što je bio vrstan poznavalac vizantijske i srpske istorije, ali i njegov nepretenciozni stil (prema Slobodanu Jovanoviću „Čeda Mijatović ima divan stil, živo priča, fino opisuje i slika“). U deset poglavlja knjige, Mijatović opisuje Svetu Sofiju i carigradske zidine, Saraj i Jildiz palatu sultana Abdulhamida II (koga je i lično sretao i zadržao ga u izuzetno povoljnom sećanju), Bosfor, istanbulske kvartove Peru i Terapiju, govori o istoriji grada (često upućujući na veze sa Srbijom) i, ono što je možda najvrednije, ostavlja zapise o svakodnevnom životu i običajima Istanbula tog vremena.\nImajući u vidu važnost teksta i autora, ovo novo izdanje Carigradskih slika i prilika, priređeno je uz brojne dodatke: rečnik manje poznatih reči, brojne istorijske i filološke komentare, indeks toponima (uz dodate nazive na turskom), retke i dokumentarne fotografije, hronologiju grada. Da bismo delo približili savremenom čitaocu (a i putniku), u ovom izdanju osavremenjeni su pravopis i brojne transkripcije (s dodatom listom svih izmenjenih reči).\nBudi prvi koji će recenzirati “Carigradske slike i prilike\nČedomilj Mijatović” Poništi odgovor\nŠta je srednji vek


NTC radna sveska - Ranko Rajović: knjiga | KorisnaKnjiga.com\nCilj NTC Programa je podsticanje dece da na lak i jednostavan način bez opterećenja, tj. kroz igru, budu pravilno stimulisana u periodu života kada se najviše formiraju obrasci razmišljanja, zaključivanja i povezivanja.\nNTC radna sveska pomaže u razvoju funkcionalnog znanja uz pomoć misaonih klasifikacija, serija čija i asocijacija, a dodatno razvija i finu motoriku. Razvoj misaonih procesa u ranoj fazi života je odlična osnova za kasnije dobro razmišljanje, učenje i povezivanje naučenog. Kada dete nauči zastave i asocijacije iz sveske, ali i nove asocijacije koje će samo crtati u radnu svesku, onda roditelji ili vaspitači mogu da postavljaju pitanja na kojoj zastavi je plava boja ili šta mu pada na pamet kada se kaže Srbija ili Francuska itd. Dete od pet-šest godina to može da radi bez gledanja u radnu svesku i na taj način razvija misaone klasifikacije i asocijacije, koje su dobra osnova za razvoj matematičko logičkog razmišljanja.\nUz pomoć radne sveske dete razvija interesovanje za zastave i simbole, pa ga treba podsticati da nauči nove zastave i simbole, a kada nauči više asocijacija može se postaviti pitanje šta povezuje špagete i picu (Italija) ili piramide i pustinju (Egipat).\nNajnovija istraživanja govore da logičko razmišljanje i brzo rešavanje problema može da se vežba i da mozak može da ostvari određeno stanje forme. Detaljno uputstvo o primeni Programa nalazi se u knjigama NTC sistem učenja.\nNeregistrovani korisnik, 10.12.2020 02:05\nJako korisna i obavezan deo kućne biblioteke.


Irački vojnici prolaze tenkovima kroz selo Bazvaja, oko 8 kilometara od centra Mosula, 31. oktobra 2016.\nIrački general Sami al-Aridi izjavio je da su specijalne jedinice u okviru ofanzive, čiji je cilj oslobađanje Mosula od pripadnika Islamske države, preuzele kontrolu nad zgradom državne televizije u tom gradu.\nIračke snage ušle su u Mosul prvi put od 2014, pošto je ofanziva prethodno bila fokusirana na oblasti oko drugog najvećeg iračkog grada. General major al-Aridi je rekao da je iračka vojska jutros ušla u predgrađe Mosula, Godžali, gde je naišla na snažan otpor ekstremista Islamske države.\nPortparol udruženih oružanih snaga pukovnik Džon Dorijan rekao je novinarima da će, ukoliko nastave da pružaju otpor, ekstremisti Islamske države, poznate i kao Daeš - biti ubijeni.\n"Ukoliko pripadnici Daeša nastave da se bore I pružaju otpor, biće ubijeni. Nema sumnje u to. Ukoliko odluče da beže, biće ili uhvaćeni ili ubijeni. Neće im biti dozvoljeno da pobegnu. Mnogo su zla naneli ljudima u Mosulu i iračke snage bezbednosti im neće dozvoliti da tu ostanu".\nIrački zvaničnici kažu da su pripadnici Islamdske države kroz ceo Mosul postavili betonske barikade u pokušaju da zaustave napredovanje iračke vojske.\nNapredovanje iračke vojske usledilo je posle teških vazdušnih napada na uporišta ekstremista u Godžaliju. Džihadisti su uzvraćali na napade protiv-tenkovskim raketama i ručnim bacačima.\nPreokret u borbama za Mosul usledio je posle dvonedeljne ofanzive koalicije iračke vojske i kurdskih pešmerga snaga potpomognutih šiitskim paravojnim jedinicama i američkim vazdušnim napadima. Radi se o najvećoj vojnoj operaciji u zemlji od 2003. godine.\nJuče je irački premijer Haider al-Abadi upozorio sve preostale borce Islamske države u Mosulu da je njegova vojska spremna da ih napadne sa svih strana.


IZDAHNUO NA PUTU DO URGENTNOG CENTRA U BEOGRADU: Iznenada preminuo Mladen Milutinović\nNa putu iz Opšte bolnice u Loznici prema Urgentnom centru u Beogradu, u sanitetu je, u ponedjeljak, iznenada umro Mladen Milutinović (66), ugledni ekonomista, koji je bio na čelu Hotelsko-turističkog preduzeća (HTP) "Banja Koviljača", pune dvije decenije.\nNa tu poziciju je došao sa rukovodećeg mjesta u preduzeću za gazdovanje šumama "Boranja", koja je dio JP "Srbija šume".\nBanja Koviljača (Foto: YT printscreen)\nMilutinović je na čelo HTP "Banja Koviljača" došao u vrijeme velike hiperinflacije, teškim uslovima poslovanja, ali je uspio da je konsoliduje. Borio se, kao lav, i da sačuva imovinu te firme, bez obzira što su lokalni političari početkom devedesetih uspjeli da preuzmu dio imovine, kao što je slučaj sa restoranom "Bled" i da kontraverznim investitorima podare lokacije za stanbeno-poslovni prostor. Kako su godine prolazile, problema je bilo sve više, ali je uspio, sa zaposlenima, da sačuva svu imovinu na svom mjestu, koju je preuzela država da uređuje, od "Kur salona", koji je početkom godine zasijao sjajem kao nikad ranije, pa do drugih zdanja.\nUz njegovu pomoć i razumijevanje na hiljade izbjeglih i prognanih ljudi našlo je valjan boravak, godinama, u ovdašnjim vilama "Bosna" i "Koviljača", kroz saradnju sa Komesarijatom za izbjeglice i CK Srbije i nekadaše Jugoslavije. U mladosti je bio zapažen fudbaler, šahista i glumac u KUD "Karadžić" u Loznici.\nVišegodišnji je bio predsjednik Šah kluba u Banji Koviljači, koji je u to doba ostvario velike uspjehe, a Koviljača je bila domaćin najboljim šahistima zemlje i svijeta. Višegodišnji je aktivista u Regionalnoj privrednoj komori.\nDirektor Banje Koviljače Mladen Milutinović (Foto: YT printscreen)\nDobitnik je mnoštva nagrada i priznanja, među kojima i ona za najuspješnijeg poslovnog čovjeka koji dodjeljuje Klub novinara koji prate Privrednu komoru Srbije. Bio je velikih prijatelj novinara i medija.\nIza sebe je ostavio dva sina, budućeg građevinskog inženjera i inženjera geodezije i suprugu.


Počelo testiranje brze pruge Beograd - Novi Sad, otvaranje za putnički saobraćaj u martu - Izazov\nPočelo testiranje brze pruge Beograd – Novi Sad, otvaranje za putnički saobraćaj u martu\nRadio-televizija Srbije\t 2. januara 2022. 11:12\nJoš dva "Štadlerova" brza voza uskoro stižu u Srbiju, jedan krajem januara, a drugi početkom marta, rekao je Tomislav Momirović i podsetio je prvi od ukupno tri voza koji je Srbija kupila od te švajcarske kompanije stigao u našu zemlju krajem oktobra.\nMinistar Momirović rekao je za Tanjug da je Srbija te vozove već platila i da je reč o najboljim vozovima u svetu u toj kategoriji.\nNapominje da će pruga biti puštena u martu, za sada, samo za putnički saobraćaj.\n"To je revolucionarni projekat u srpskoj železnici, posle više destina godina mi imamo jedan projekat koji će u tehnološkom, saobraćajnom i bilo kom smislu promeniti perspektivu železnice u našoj zemlji", rekao je Momirović.\nNaši vozovi i dalje idu sporo\nIstiče da je do pre 30 godina osnova saobraćaja u našoj zemlji bila železnica, ali da to davno više nije, kao i da bi trebalo da ima mnogo veće učešće u prevozu putnika, pošto je to i ekološki najispravniji vid saobraćajaj.\nMeđutim, ukazuje da naši vozovi i dalje idu sporo, iako je država poslednjih godina uložila dosta novca u obnovu pruga.\nOstaje, kaže, da se obnovi još dosta pruga i da se nabavi još dvadesetak novih putničkih kompozicija.\n"Promene u železnici postoje, ali ova izgradnja će biti revolucionarna i dovešćemo železnicu na takav nivo da postane poželjan vid saobraćaja za mlade, poslovne ljude i sve one koji se železnice sećaju iz nekog prethodnog perioda, iz 70-ih i 80-ih godina prošlog veka", rekao je Momirović.\nRekonstrukcija pruge od Subotice do Segedina\nKaže da je u toku i rekonstrukcija pruge od Subotice do Segedina koja je počela tokom 2021. godine i da je ona važna i za projekat brze pruge Beograd-Budimpešta.\nMomirović je naglasio da će Beograd, Novi Sad, Subotica i mnogi drugi manji gradovi u Vojvodini biti dobro saobaćajno povezani sa Budimpeštom.\nTakođe, naglasio je da je izgradnja brze pruge velika prilika za naš turizam, industriju, kao i razvoj čitave ekonomije.\n"Očekuje se da ćemo do 2025. godine pustiti brzu prugu Beograd-Budimpešta, ali to ne zavisi samo od nas", napomenuo je Momirović.\nSrbija će svoj deo pruge do Subotice završiti do kraja 2024. godine ili najkasnije do 2025. što će, kako kaže, značiti da je Srbija u saobraćajnom smislu već deo EU.


Peticija protiv bojkota "DELIJA" u ABA Ligi - Peticije.online\nPokrecemo ovu peticiju iz revolta prema vodjama navijaca "Delija" jer hocemo da se navija u ABA Ligi.\nRoster ekipe KKCZ je nikad slabiji u zadnjih 5 godina i zbog toga nasim momcima je potrebna podrska sa tribina.\nZato citiramo naseg trenera Dejana Radonica "Pionir mora da progovori ako hoćemo Evroligu naredne sezone!".\nNCZ Kontaktirajte autora peticije\nPotpisivanjem, ovlašćujem NCZ da preda moj potpis onima koji imaju moć odlučivanja po ovom pitanju.\nDodajte peticiju "Peticija protiv bojkota "DELIJA" u ABA Ligi" ovom spisku


Šef PSA grupe: Nastavićemo da nudimo dizel sve dok bude bilo potražnje - Auto Republika\nPrvi čovek francuske grupacije, Karlos Tavarez, uveren je da u bliskoj budućnosti ima prostora za dizel agregate u automobilskoj industriji.\nTavarez je u razgovoru sa novinarima naglasio da je dizel deo ponude PSA grupe, i da neće nestati iz game sve dok bude bile potražnje za takvim automobilima. “Nastavljamo da prodajemo dizel vozila jer to potrošači traže od nas. Naša prodajni miks je stabilan i dizel ima udeo od 30%. Pre nekoliko godina imao je učešće veće od 50%”, rekao je Tavarez.\nSposobni menadžer ipak ističe da će elektrifikacija uzeti danak dizel motorima kad-tad. “Sigurno je da ćemo doći u situaciju da u pogonima gde proizvodimo dizel agregate počnemo da vršimo montažu delova za pogonski sklop kod električnih modela. To će biti ogroman pritisak -, stvaraće dodatne troškove, a i okupiraće preveliki broj inženjera. Jasno je da će tada biti neophodno relocirati te resurse”, navodi izvršni direktor PSA grupacije. On je dodao i da će dizel ostati u ponudi sve dok to budu tražili potrošači, i dok to bude bilo moguće zbog emisionih pravila.\nIzvršni direktor francuske kompanije navodi i da nemaju problem sa smanjivanjem emisije štetnih gasova i elektrifikacijom. “Mi smo lideri u Evropi po brzini umanjivanja svoje flotne emisije. To znači da smo donosili prave odluke u pravo vreme, i da smo tehnologiju implementirali tamo gde je to neophodno”, kazao je Tavarez. Šef PSA grupe dodao je i da su svi aktuelni EV i hibridni modeli u suštini predviđeni 2014. godine.\nIpak, pragmatični direktor ističe da ga brinu najave u vezi sa novim pravilima koja stupaju na snagu 2030. godine. “Suštinski kažu prestanite da proizvodite SUS motore, pređite na baterijska vozila. To će predstavljati ogroman pritisak na automobilsku industriju”, navodi Karlos Tavarez.\n“Kompanije koje ne budu mogle da isprate ovaj trend u elektrifikaciji biće primorane ili da nestanu ili da se spoje sa drugim preduzećima”, dodao je prvi čovek PSA grupe. On je izjavio i da treba imati u vidu da u automobilskoj industriji u Evropi radi 14 miliona ljudi, i da je to čitav jedan ekosistem o kom treba voditi računa.\ntags: dizel motori elektrifikacija karlos tavarez psa grupa\nprevious Lamborghini i Ducati ostaju deo VW grupacije\nnext Od 2040. godine neće biti novih kamiona sa SUS motorima u Evropi


Saopštenje za javnost: Licenciranje SOS telefona - nemoguća misija, a licenca uslov konkursa Ministarstva - Autonomni ženski centar\nSaopštenje za javnost: Licenciranje SOS telefona - nemoguća misija, a licenca uslov konkursa Ministarstva\nMinistarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja je 10.11.2017. raspisalo Javni poziv za udruženja radi pružanja usluga SOS telefona za žene sa iskustvom nasilja (u vrednosti od 30 miliona dinara). Jedan od zahteva ovog poziva je posedovanje licence za pružanje ove usluge, iako je licenciranje ove usluge nemoguća misija, kao i da na datum objavljivanja Javnog poziva ni jedna organizacija u Srbiji nije posedovala licencu, što bi Ministarstvo, kao organ koji izdaje licence, moralo da zna.\nPitanje je zašto od 327 licenci za usluge socijalne zaštite niko ne poseduje licencu za pružanje usluge SOS telefona? Odgovor je zato što nije uspostavljen sistem za licenciranje ove usluge. Ni Pravilnik o licenciranju organizacija, niti Pravilnik o uslovima i standardima za uslugu SOS telefona za žene sa iskustvom nasilja ne propisuje šta je potrebno podneti da bi organizacija ušla u proces licenciranja. Ako toga nema, zaključuje se da je ostavljeno organizacijama na slobodnu procenu koje uslove da ispune i koja dokumenta da podnesu. Treba istaći i da je do nedavno odgovor Republičkog zavoda za socijalnu zaštitu na pitanje organizacija o licenciranju bio da se usluga SOS telefona za žene ne može licencirati.\nAko bi se neka organizacija licencirala, uprkos nedostajućim procedurama, u toku trajanja konkursa i u ovako kratkom roku, to bi moglo da se tumači kao unapred određen rezultat konkursa.\nIstičemo da je ovakvim javnim pozivom prekršen i Zakon o socijalnoj zaštiti, jer on propisuje da se usluge socijalne zaštite obezbeđuju putem javne nabavke, a ne putem konkursa.\nZbog svega navedenog Autonomni ženski centar se pita da li Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja kroz objavljeni konkurs zaista želi da finansira uslugu SOS telefona za žene sa iskustvom nasilja, u skladu sa potrebama žena i standardima Konvencije Saveta Evrope protiv nasilja nad ženama.\nPodsećamo javnost da ovu uslugu već 25 godina pružaju ženske organizacije civilnog društva organizovane u Mrežu Žene protiv nasilja.


Cadez: Brzo ukljucivanje u trziste EU snazan podsticaj za ZB\nTanjug 13. maja 2022. 15:07\nBEOGRAD – Privrede Zapadnog Balkana tesno su povezane sa Evropskom unijom, a što skorije uključivanje ovog regiona u jedinstveno tržište Unije bio bi snažan podsticaj boljem poslovanju i jačanju konkurentnosti naših kompanija i ekonomija, rekao je danas Marko Čadež, predsednik Privredne komore Srbije (PKS).\nČadež je na godišnjem onlajn sastanku sa predsednicima privrednih komora Austrije, Slovačke, Italije, Hrvatske i drugih podsetio na predlog poslovne zajednice Zapadnog Balkana za bržu integraciju regiona u EU kroz stvaranje evropske ekonomske zajednice jugoistočne Evrope i ubrzanje procesa ka punopravnom članstvu, saopštila je PKS.\nTo bi, po mišljenju Čadeža, donelo velike koristi privredama Zapadnog Balkana, ali i EU.\nPredsednik PKS ističe da je Evropska unija glavni spoljnotrgovinski partner Srbiji gde odlazi 75 odsto srpskog izvoza, da su ekonomije kompatibilne i tesno povezane kao i da dele rizike i izazove kao što su energetska kriza, rast cena hrane, sirovina, inflacije…\nMihailo Vesović, direktor sektora za internacionalizaciju PKS, podsetio je da je Srbija u turbuletnim vremenima održala makroekonomsku stabilnost, zaposlenost i nivo investicija.\nDodaje da je PKS bila snažna podrška privredi kako tokom pandemije tako i danas u vreme ukrajinske krize.\n„Odmah po početku krize u Ukrajini, pokrenuli smo info servis za privredu, uspeli smo da izvučemo veliki broj vozača i kamiona koji su se zatekli u Ukrajini krajem februara. Svakodnevno pružamo važne informacije kompanijama od situacije na graničnim prelazima do finansijskih analiza“, rekao je Vesović.\nNaš prioritet je, kako je rekao, da pomognemo kompanijama da se pozicioniraju i na novim tržištima kao što su Bliski istok i Severna Afrika, a cilj nam je potpisivanje što više sporazuma o slobodnoj trgovini sa što više država kako plasman naših proizvoda ne bi bio opterećen visokim cariskim dažbinama.\nOcenjujući da se Evropa nalazi u velikoj krizi, Luk Frajden, predsednik Unije evropskih komora- Euroćambers ukazao je je da su potrebne strukturne mere i subvencije kako bi se kompanijama pomoglo da prevaziđu probleme u poslovanju.\nPoručuje da je neophodna saradnja privrednih komora i poslovnih zajednica jer samo zajedničkim aktivnostima mogu da se prevaziđu izazovi.


Naš cilj je da pravovremeno, točnim, objektivnim i profesionalnim informiranjem javnosti o stanju sigurnosti, operativnim akcijama i drugim aktivnostima SIPA-e izbjegnemo plasiranje dezinformacija u javnost, da iniciramo proaktivnu i kooperativnu komunikaciju koja će povećati transparentnost i odgovornost rada SIPA-e te da promoviramo rezultate rada SIPA-e i na taj način povećamo osjećaj sigurnosti građana BiH.\nOdnosi s javnošću u SIPA-i regulirani su Zakonom o slobodi pristupa informacijama u Bosni i Hercegovini, Vodičem za pristup informacijama Državne agencije za istrage i zaštitu, Pravilnikom o unutarnjoj organizaciji Državne agencije za istrage i zaštitu i Instrukcijom o standardnim procedurama ostvarivanja odnosa s javnošću Državne agencije za istrage i zaštitu. Sukladno navedenoj Instrukciji, osobe nadležne za ostvarivanje odnosa s javnošću su ravnatelj i glasnogovornik.\nOdnosi s javnošću u SIPA-i regulirani su Zakonom o slobodi pristupa informacijama,Vodičem za pristup informacijama Državne agencije za istrage i zaštitu, Pravilnikom o unutarnjoj organizaciji Državne agencije za istrage i zaštitu i Instrukcijom o standardnim procedurama ostvarivanja odnosa s javnošću Državne agencije za istrage i zaštitu. Sukladno navedenoj Instrukciji, osobe nadležne za ostvarivanje odnosa s javnošću su ravnatelj i glasnogovornik.\nGlasnogovornik SIPA-e, viši inspektor Jelena Miovčić, zaduženа je za kontakte sa medijima i sva pitanja medija koja se odnose na rad i operativno djelovanje SIPA-e te na događaje koji su u svezi s radom SIPA-e, kao i za pitanja građana i obradu zahtjeva sukladno Zakonu o slobodi pristupa informacijama u Bosni i Hercegovini.\nBudući da je javnost rada policije jedno od temeljnih načela u demokratskom društvu, policija ima obvezu, a u pojedinim slučajevima i potrebu, da žurno informira javnost o događajima koji su od interesa za javnost i koji u datom trenutku utječu na stanje sigurnosti. Imajući u vidu navedeno, ali i prirodu poslova iz nadležnosti SIPA-e, rukovodstvo SIPA-e, zajedno sa glasnogovornikom, svakodnevno nastoji da odredi koje je informacije potrebno dati u javnost, tako da njihovo objavljivanje ne naškodi aktivnostima koje inspektori provode na terenu.\nTemelj kvalitetne komunikacije je kontinuirano informiranje javnosti o redovnim aktivnostima, realiziranim operativnim akcijama, ali i drugim zanimljivostima u svezi s radom SIPA-e. Ovakva komunikacija predstavlja temelj dobrog odnosa sa građanima, odnosno partnerskog odnosa sa lokalnom zajednicom, čemu SIPA pridaje posebnu pažnju.\nSIPA o svom radu građane i medije informira putem priopćenja za javnost, organiziranja press-konferencija i davanja pojedinačnih izjava. Priopćenja za javnost dostavljaju se putem e-maila svim predstavnicima medija koji su uključenu u mailing listu. Mailing lista SIPA-e za kontakte sa medijima ima više od 300 domaćih i stranih kontakata. Ukoliko želite biti uključeni na našu mailing listu za primanje priopćenja za medije, molimo da nam pošaljete zahtjev putem e-maila na adresu portparol@sipa.gov.ba.\nGrupa za odnose sa javnošću, također, organizira davanje intervjua i izjava medijima, kao i gostovanja u radio i TV emisijama službenika SIPA-e. Glasnogovornik je dostupan poslije redovnog radnog vremena za vrijeme trajanja operativnih akcija SIPA-e i u slučaju vanrednih događaja iz nadležnosti SIPA-e.\n„Krimolovci“ u ožujku zaprimili 368 poziva od kojih je 36 sa korisnim informacijama\nPolicijski službenici Državne agencije za istrage i zaštitu (SIPA) u ožujku 2022. godine registrirali su ukupno 368 poziva, od kojih je 36 sa korisnim informacijama o kaznenim... }}


Peskov o referendumu o pridruživanju Južne Osetije Rusiji: Moskva ne preduzima nikakve korake - 31.03.2022, Sputnik Srbija\nPeskov o referendumu o pridruživanju Južne Osetije Rusiji: Moskva ne preduzima nikakve korake\nKremlj ne preduzima nikakve radnje, uključujući pravne, u vezi sa izjavom predsednika Južne Osetije Anatolija Bibilova o planovima za referendum o pridruživanju... 31.03.2022, Sputnik Srbija\n„Ne mogu da iznesem nikakav stav. Mi nismo preduzeli nikakve pravne ili druge radnje u vezi sa tim, ali u isto vreme, radi se o izražavanju mišljenja naroda Južne Osetije. Prema njemu se odnosimo sa poštovanjem“, rekao je Peskov novinarima.Bibilov je ranije izjavio da će Južna Osetija uskoro preduzeti pravne korake da uđe u sastav Rusije. On je napomenuo da je mogućnost za realizaciju ovog „strateškog cilja“ bila još 2014. godine, kada se Krim ponovo ujedinio sa Rusijom nakon referenduma.\nrusija, rusija – politika, južna osetija, dmitrij peskov\nKremlj ne preduzima nikakve radnje, uključujući pravne, u vezi sa izjavom predsednika Južne Osetije Anatolija Bibilova o planovima za referendum o pridruživanju Rusiji, izjavio je portparol ruskog predsednika Dmitrij Peskov.\n„Ne mogu da iznesem nikakav stav. Mi nismo preduzeli nikakve pravne ili druge radnje u vezi sa tim, ali u isto vreme, radi se o izražavanju mišljenja naroda Južne Osetije. Prema njemu se odnosimo sa poštovanjem“, rekao je Peskov novinarima.\nBibilov je ranije izjavio da će Južna Osetija uskoro preduzeti pravne korake da uđe u sastav Rusije. On je napomenuo da je mogućnost za realizaciju ovog „strateškog cilja“ bila još 2014. godine, kada se Krim ponovo ujedinio sa Rusijom nakon referenduma.\nNarod Južne Osetije se pita: Na pomolu referendum o ulasku u sastav Rusije\n30 Mart, 21:30


Mržnja, laži i patrole: Srbijanska antimigrantska brigada se igra vatrom - Detektor\n21. Septembra 2021.10:45\nOn je visok i atletski građen, kratko ošišan i u crnoj kožnoj jakni. U svojim dvadesetim profesionalno se bavio košarkom igrajući za klubove iz Bosne i Hercegovine i Švajcarske, dok, kako kaže, nije došla ekonomska kriza i tu više nije bilo novca. Sada, u ranim tridesetim, ima svoj biznis – čišćenje i održavanje fasada beogradskih solitera. Danju visi sa užeta iznad grada čijim ulicama uveče šeta, uzimajući stvar u svoje ruke.\nKneževićeva ekipa sebe naziva Narodnim patrolama. U grupi koja se okupila da ga čuje u beogradskom parku prošlog oktobra bilo je tek nekoliko stotina ljudi. U digitalnom javnom prostoru, njegova publika broji nekoliko stotina hiljada ljudi i preklapa se sa članstvom Fejsbuk grupe „Stop cenzuri“, koja okuplja više od 320.000 članova. U zemlji od oko osam miliona ljudi, od čega, prema procenama, oko tri miliona ima nalog na Fejsbuku, „Stop cenzuri“ je jedna od najuticajnijih aktivističkih grupa – otprilike svaki deseti korisnik Fejsbuka u Srbiji je njihov član.\nGrupa je stara manje od dve godine. Pokrenuta je u martu 2020. godine kao forum za komentarisanje tekstova o tome kako migranti i izbeglice siluju, ubijaju i pljačkaju. Tokom pandemije koronavirusa, grupa se strateški okrenula ka „antivakserskim“ pričama, uz izražavanje nezadovoljstva zbog zatvaranja i vakcinacije. Sadržaji na grupi izgledaju kao vesti u kojima se otkriva ono što su vlade i mediji odlučili da sakriju, ali su im izvori nekredibilni, tvrdnje uglavnom neproverene, a često ne mogu ni da se provere.\nDamnjan Knežević potiče okupljene pristaše Narodnih patrola u središtu Beograda da “preuzmu stvari u svoje ruke”. Foto: Marija Vučić\nPlatforme poput Fejsbuka navode da rade protiv govora mržnje, dezinformacija i podstrekivanja na opasne akcije, a da pritom čuvaju pravo na slobodu izražavanja. U praksi, da li će nešto biti skinuto ili će ostati, ne zavisi samo od onoga šta je rečeno, već i od konteksta u kome je rečeno. Ova priča istražuje ko su ljudi u ovoj grupi, šta oni govore i u kom kontekstu.\nGrupa „Stop cenzuri“ deo je globalnog pokreta na društvenim mrežama koji promoviše razne teorije zavere u koje su uključene teme od migracije do elitne pedofilije i pandemije koronavirusa. Većina ovih grupa privlači publiku krajnje desničarskih stavova. Fejsbuk i Tviter su neke od naloga, poput onih povezanih sa sledbenicima Qanona, agresivno cenzurisali. Drugi, poput grupe „Stop cenzuri“, i dalje ostaju aktivni. BIRN je 15. septembra kontaktirao Fejsbuk kako bi dobio odgovore na pitanja postavljena u ovom tekstu, ali odgovora još uvek nema. U kratkom mejlu BIRN-u, PR Fejsbuka je navela da su zbog pandemije koronavirusa i dalje smanjeni kapaciteti kompanije da pregleda sadržaje i odgovara na upite.\nGrupa „Stop cenzuri“ promoviše rad Narodnih patrola, aktivističke organizacije čiji su članovi naoružani biber sprejevima i – prema Kneževićevim rečima – dešavalo se da tuku migrante „u samoodbrani“ pre nego što ih predaju policiji. Ovo nasilje se događa u kontekstu široko rasprostranjene brutalnosti i od strane ovlašćenih: graničari kojima je povereno obezbeđivanje granica EU, rutinski napadaju migrante i izbeglice duž tzv. Balkanske rute, prepuštajući ih smrti.\nKomentari koje ljudi pišu u grupi „Stop cenzuri“ pokazuju i animozitet prema vakcinama protiv koronavirusa, i to u zemlji sa sve starijim stanovništvom, lošim zdravstvenim sistemom i stopom vakcinacije od oko 40 odsto.\nNakon žestokog početka kampanje vakcinacije, frustrirana Vlada Srbije je nedavno nudila nagrade kako bi podstakla ljude da se vakcinišu. „Stop cenzuri“ se suprotstavlja vlasti i optužuje je za ograničavanje individualnih sloboda. Iz različitih razloga protivnici vlasti sa svih krajeva političkog spektra optužuju je za autoritarne tendencije i ograničavanje sloboda.\nPravila o tome šta se može, a šta se ne može reći na Fejsbuku se menjaju. Početak pandemije koronavirusa i kraj Trampovog mandata izazvali su nova ograničenja slobode govora na platformi koja se u prošlosti ustručavala da ih sprovodi. Istovremeno, sve veće oslanjanje Fejsbuka na moderaciju putem algoritama – veštačke inteligencije koja zamenjuje ljude – nedvosmisleno dovodi do situacija kada se ili zanemaruje sadržaj koji bi trebalo sankcionisati, ili se sankcioniše legitiman sadržaj. U teoriji, ovi prvi sadržaji mogu da ugroze javno zdravlje ili dovedu do nasilja nad ugroženim pojedincima poput migranata i izbeglica. U ovim drugim slučajevima, narušava se pravo na slobodno izražavanje i ugrožava demokratija.\nGrupa “Stop cenzuri” jedna je od najutjecajnijih formacija te vrste u Srbiji. Foto: Facebook\n„Oni ubijaju ljude“, rekao je Džo Bajden 17. jula odgovarajući na pitanje o širenju dezinformacija o COVID-u na društvenim mrežama. Njegove zamerke isprovocirale su oštar odgovor Fejsbuka da američka vlast za društveni problem pokušava da okrivi društvene mreže. U saopštenju je kompanija navela da ankete među korisnicima pokazuju značajan pad neodlučnosti u pogledu vakcinisanja, a za takav trend su preuzeli zasluge. Platforma je takođe saopštila da je uklonjeno više od 18 miliona dezinformacija u vezi sa pandemijom, kao i da su „označili i smanjili vidljivost više od 167 miliona objava“ koje su fekt-čekeri opovrgli.\nGrupa „Stop cenzuri“, po svemu sudeći, bila je među onima koje su targetirane tako što im je smanjena vidljivost. U više objava administratori grupe su optuživali Fejsbuk da suzbija vidljivost njihovih objava jer ih ne prikazuje na „njuzfidovima“ članova grupe – taktika poznata kao shadow banning. U objavi iz prošlog oktobra, jedan od administratora je pozvao članove da razglase da Fejsbuk cenzuriše grupu, i da nastave da ulaze u grupu direktno ne bi li videli objave. Naveo je i da su izdvojili finansije i našli advokate za borbu protiv eventualne zabrane. Grupa je takođe ove godine promenila ime zbog bojazni da Fejsbuk pokušava da cenzuriše tekstove o migrantima. Do januara su se zvali „Stop naseljavanju migranata“.\nKnežević i njegove pristaše kombiniraju čvrsti srpski nacionalizam sa ksenofobijom i neprijateljstvom prema vlasti. Foto: Marija Vučić\nPrezir prema političkom sistemu prožima Kneževićev pogled na svet. U razgovoru s novinarkom, uz hamburger i pivo nakon radnog dana, uporedio je svoju karijeru sa karijerom bivših kolega u „Zavetnicima“. „I sada oni žive od politike“, rekao je, „a Damnjan Knežević visi na Novom Beogradu i popunjava fuge“. Navodi da je ponosan na svoj posao – priuštio je zahvaljujući njemu pristojan život, sa „dva automobila i brdom opreme“.\nOva tvrdnja je ušla u mejnstrim 2017. godine, nakon što je poslanica Dveri izjavila da je za pet godina oko 700.000 ljudi zatražilo azil u Srbiji. Izvor za ovaj broj nije poznat, ali verovatno potiče od podataka UNHCR-a da je u periodu od 2008. do 2017. godine oko 620.000 ljudi izrazilo nameru da zatraži azil u Srbiji.\nMeđutim, ove namere nisu bile „iskrene“: one su obaveza za migrante i izbeglice koji žele da legalno ostanu u zemlji, dok ne organizuju put dalje ka zapadnoj Evropi. Broj onih koji su na kraju zatražili azil u Srbiji u tom periodu je značajno manji. BIRN nije uspeo da dođe do preciznih podataka za period od 2008. do 2017. godine, ali brojevi kojima raspolaže Beogradski centar za ljudska prava pokazuju da su od 2012. do 2020. bila 2.993 zahteva za azil. Još je manje onih koji su na kraju taj azil zaista i dobili – odobreno je svega 156 prijava od 2008. do 2018. godine.\nDemonstranti se sukobljavaju sa policijom ispred zgrade parlamenta u Beogradu u julu 2020. Foto: Stephanie Lecocq/EPA-EFE\nSuočen sa činjenicama o Dablinskom sporazumu tokom intervjua sa BIRN-om, Knežević se malo povukao. „Da li je sporazum potpisan ili ne“, rekao je, „u svakom slučaju nešto je potpisano i imamo veliki broj migranata koji su nekontrolisani“. U početku je negirao da na grupi „Stop cenzuri“ ima lažnih vesti, ali je kasnije rekao da su administratori možda u nekim prilikama bili „prevareni“ da podele takav sadržaj.\nAnatomija „fejk njuz“ priče na grupi „Stop cenzuri“\nNajveći broj tekstova dolazi sa nekoliko sajtova: dnevnagazeta.rs, vestidana.rs, newspanel.rs, newswire.rs, newsflash.rs. Naslovne stranice ovih sajtova su neažurirane – to je znak da najveći deo saobraćaja dolazi klikom na pojedinačne tekstove koji se šeruju na Fejsbuku. Na sajtovima ne postoje podaci za kontakt a osnivači su sakrili svoj identitet iz registara. Podaci sa aplikacije Crowd Tangle pokazuju da ovi tekstovi sakupe najviše reakcija publike kada ih podele administratori grupe „Stop cenzuri“ – što sugeriše da se tekstovi i pišu da bi se delili na grupi. Neki od tekstova su kopirani sa mejnstrim medija, ali sa dopisanim senzacionalističkim naslovima, dok neki deluju kao originalan sadržaj.\nReakcija na antivakcinaški sadržaj je slična. Epidemiolog i član Kriznog štaba Predrag Kon je česta meta komentatora, kao, na primer, zbog teksta u kome se netačno tvrdilo da on zagovara nasilnu vakcinaciju. „Stavio bih ti vakcinu u oba oka“, rekao je jedan od čitalaca, a drugi su pisali da je „jevrejski šljam“ i „Mengele“ – referenca na zloglasnog nacističkog lekara u logoru Aušvic.\nGrupu „Stop cenzuri“ je osnovao Miloš Oprin. Informacije sa društvenih mreža ukazuju da je Oprin u ranim dvadesetim godinama i da je blizak Narodnim patrolama. BIRN ga je kontaktirao putem Fejsbuka, ali je on odbio intervju, navodeći da ga je advokat savetovao da ne daje izjave. On je administrator još nekoliko manjih stranica, uključujući i jednu koja se zove „Oglasi Posao Inostranstvo Svi Pasoši“ – grupa povezuje ljude koji bi da migriraju u zapadnu Evropu, sa neproverenim poslodavcima koji im nude povremeno zaposlenje.\nJedan administrator ove grupe je, međutim, pristao na intervju sa BIRN-om. Dejan Petar Zlatanović upleten je u mnogo toga. Najpoznatiji je kao urednik portala Srbin Info, popularnog desničarskog informativnog sajta. Čini se da je njegova strategija u pogledu sadržaja na sajtu uticala i na grupu „Stop cenzuri“. Zlatanović kaže da nije novinar po obrazovanju i da je počeo sa svojim portalom tako što „vesti (sa drugih portala, prim.nov) prekopiramo, dodam možda rečenicu-dve kao svoj komentar, dam naslov… to stavimo na mreže i to je eksplodiralo“.\nDejan Petar Zlatanović vodi web stranice i podcaste za ultranacionalističku publiku. Foto: Marija Vučić\nSadržaj je preuziman sa „svih sajtova“, rekao je, ali je bilo bitno da svi oni promovišu određeni desničarski pogled na svet – patriotski, rusofilski i slovenofilski. Što se tiče grupe „Stop cenzuri“, kaže da je savetovao druge administratore da malo mešaju antimigrantski sadržaj sa tekstovima o opasnostima zbog vakcina ili kritikom LGBT pokreta.\nPoput Kneževića, čini se da ni Zlatanović nema poverenja u vlast u Srbiji. Kaže da je čuo kako su neke popularne Fejsbuk grupe „prodate“ SNS-u, nakon čega su prestale da šeruju kritičke sadržaje ili su čak ugašene. Iako ne planira da proda svoje stranice, uveren je da bi mogao da dobije dobru cenu za njih. „Sad kad bih prodao Srbin Info, a stranicu Vladimir Putin pogotovo, prodao bih ih za pet do deset hiljada evra, to je sigurno“, rekao je. „Stop cenzuri“ bi otišla i za više, rekao je, „20.000 evra“.\nIntervju sa BIRN-om odigrao se u studiju u kome Zlatanović snima svoju Jutjub emisiju. Prostorija je ukrašena srpskim zastavama i pravoslavnim ikonama. Na policama ima i Ničea, ali i naslova o propasti zapadne civilizacije. Zlatanović opisuje izbeglice i migrante kao „tempirane bombe“ i smatra da su oni deo plana da se Evropa pretvori u homogeno društvo bez nacionalnih identiteta.\nHistorijske tenzije oko statusa Kosova prerasle su u nasilje 2011. godine, što je navelo međunarodne mirovne snage da pojačaju svoje prisustvo u etnički mješovitim područjima. Foto: EPA/KUSHTRIM TERNAVA\nIako podaci ne pokazuju imigrantski status zatvorenika, oko 120 od 900 zatvorenika došlo je iz zemalja povezanih sa migrantskom krizom, poput Avganistana, Iraka i Sirije. Uglavnom su osuđivani zbog krađa, ilegalnog prelaska granice i trgovine ljudima. Desetak ih je osuđeno zbog napada, jedan zbog silovanja i trojica za ubistva. Ove brojke predstavljaju delić od 1,5 miliona izbeglica i migranata koji su, prema procenama, prošli kroz Srbiju od 2015.\nDa li sadržaj grupe „Stop cenzuri“ krši smernice Fejsbuka? Politika Fejsbuka o dezinformacijama u vezi s kovidom generalno dozvoljava tvrdnje bazirane na ličnom iskustvu, sve dok one ne „promovišu ili zagovaraju štetne akcije“. Sadržaj koji nagovara druge da ne prime vakcinu je zabranjen. U dokumentu o politici u vezi s koronavirusom, tekstu od 3.800 reči, navodi se da će suzbijati sadržaj u kome se poriče postojanje pandemije ili se umanjuje ozbiljnost ove bolesti. Grupe koje učestalo objavljuju dezinformacije o kovidu, mogu se suočiti sa nizom restrikcija uključujući smanjen domet ili uklanjanje sa Fejsbuka.\nLažne vesti i dezinformacije se ne skidaju automatski sa Fejsbuka. Dok sa platforme navode da je takav sadržaj nepoželjan i potencijalno štetan, istovremeno tvrde da žele da izbegnu „gušenje produktivnog javnog diskursa“ i žele da poštuju „tanku liniju između lažnih vesti i satire ili mišljenja“. Kao rešenje, platforma nastoji da ne zabranjuje lažne vesti, već da ih umesto toga obeležava kao obmanjujuće i smanjuje im domet.\nMeđutim, neki izuzeci postoje. Na primer, iz Fejsbuka navode da će uklanjati lažne vesti i dezinformacije kojima se krši njihova politika u drugim kategorijama, poput govora mržnje. Platforma zabranjuje govor mržnje koji opisuju kao nasilan i dehumanizujući jezik kojim se neko targetira na osnovu karakteristika poput rase, porekla, veroispovesti i seksualne orijentacije. Ovde naročito spominju izbeglice i migrante i tvrde da teže da ih zaštite od „najozbiljnijih napada“. Kritika imigrantskih politika je međutim dozvoljena, ali linija između legitimne debate i zabranjenog govora, priznaju, nije uvek jasna.\nStotine hiljada izbeglica i migranata prošlo je kroz Srbiju na putu ka zapadnoj Evropi u poslednjoj deceniji. Foto: EPA/KOCA SULEJMANOVIĆ\nDa li sadržaj grupe „Stop cenzuri“ i predstavlja realnu pretnju po javnu ili ličnu bezbednost? Kada pratimo retoriku u grupi, čini se da je ovo pitanje potpuno preokrenuto. Knežević i njegove pristalice veruju da su oni žrtve, da ih ugrožavaju opasni migranti, vakcinacija i globalističke zavere, a da su njihove reči i dela vid samoodbrane.\nKorišćenje „pušbekova“ je uobičajena pojava, podrobno dokumentovana od strane medija i organizacija koje se bave ljudskim pravima. Taktika navodno ima prikrivenu podršku Fronteksa, Evropske agencije za graničnu i obalsku stražu, uprkos tome što je međunarodni zakoni definišu kao ilegalnu. Izbeglice i migranti koji prolaze preko Balkana, drugim rečima, imaju mnogo veće šanse da budu pretučeni ili ubijeni usled nezakonitog sprovođenja granične politike EU nego što će sami prekršiti zakon.\nKampanja masovne vakcinacije protiv Covid-19 počela je u Srbiji, ali značajan dio stanovništva još uvijek nema zaštitu od bolesti. Foto: EPA-EFE/ANDREJ ČUKIĆ\nPredsednik Vučić je prošle godine upozorio da država ne sme da postane „parking za izbeglice“, dok je njegov ministar odbrane u to vreme, Aleksandar Vulin, rasporedio vojsku oko migrantskih kampova blizu granice sa Hrvatskom. da bi se Srbi osećali „bezbednije“ i da bi migranti bili sprečeni da „prave probleme“. Vulin je nakon toga došao na čelo Ministarstva policije, koje je na svom Jutjub kanalu objavljivalo veoma gledane snimke policije dok privodi migrante i izbeglice pri njihovom pokušaju da napuste migrantske centre.\nU blogu iz 2017, viši Fejsbukov zvaničnik Ričard Alan, naveo je evropsku migrantsku i izbegličku krizu kao primer debate o govoru mržnje, ali i debate o politikama, u kojoj obe strane koriste „zapaljiv jezik“. U tom blogu je konstatovao da je ovo ozbiljna dilema za Fejsbuk. „Sa druge strane, mi ne želimo da gušimo diskusije o tome na koji način države odlučuju ko može a ko ne može da prelazi njihove granice. Istovremeno“, pisao je Alan, „znamo da je ta diskusija često puna uvreda“. U tom tekstu je priznao da ne postoji univerzalna definicija govora mržnje i da se i Fejsbuk često pogrešno odnosio prema tome.


Podnete 83 prijave protiv nesavesnih prodavaca – Nadlanu.com\nObjavljeno 17. maja 2014. / 22:15:34\nRasim Ljajić je, gostujući u specijalnoj emisiji RTS-a, rekao da se 55 odsto prijava odnosi na Grad Beograd i opštine koje nisu zahvaćene poplavama, gde su trgovci povećavali cene flaširane vode, a bilo je i slučajeva povećanja cena gumenih čizama.\nKazne za trgovce: Ovo ne smeju da rade!\nLjajić je dodao da je tržišna inspekcija zatvorila jednu prodavnicu u opštini nedaleko od Beograda. Najavio je i podnošenje krivičnih prijava u slučajevima kada se radi o ozbiljnim zloupotrebama.\nZASLUŽUJU KAZNU: Prijavite trgovce koji su digli cene vode i čizama!\nPotpredsednik Vlade je podsetio da građani prijave mogu podneti lokalnim kriznim štabovima, kao i lokalnim i regionalnim tržišnim inspekcijama, dodavši da kazne iznose dva miliona dinara i zabrana rada od šest meseci do dve godine.\nKada je reč o telekomunikacijama, fiksnoj i mobilnoj telefoniji, Ljajić je naveo da je obavljen hitni sastanak sa mobilnim operaterima koji su bili kooperativni, te je dogovoreno aktiviranje broja 112 koji se može koristi iz bilo koje mreže.\nGovoreći o rešavanju kvarova za 13 prioritetnih baznih stanica gde je bilo problema sa električnim napajanjem, Ljajić je rekao da su obezbeđeni agregati kako bi ljudi mogli da koriste mobilne telefone.\nLjajić kaže da sada imaju ponudu za korišćenje mobilnih baznih stanica, ali da će videti u kom periodu to može da se uradi.\nMinistar savetuje građanima, da ukoliko nemaju telefonsku komunikaciju, koriste tranzistor kako bi mogli da prate situaciju.


Savanović apelovao da se radnici ŽRS vrate na radna mesta\nGeneralni direktor "Železnica Republike Srpske" Dragan Savanović rekao je da će u toku ove sedmice, a možda i sutra, biti izmirene obaveze prema radnicima koje se odnose na dva topla obroka i dva prevoza, a da februarsku platu radnici mogu očekivati iduće sedmice.\nSavanović je apelovao da se radnici vrate na radna mesta, te da dodatno ne urušavaju preduzeće.\n- U pregovorima sa Vladom i Svetskom bankom trudimo se da obezbedimo povoljan kredit kako bismo sve obaveze mogli izmiriti u toku ove godine i po osnovu dugovanja i presuda. Siguran sam da ćemo ispuniti sve obaveze prema radnicima do kraja godine na osnovu ovog kredita - istakao je Savanović.\n- Sve ovo do sada je dovelo da trenutnog stanja. Ne možemo imati previše zaposlenih i prevelike troškove po drugim osnovama. Moramo se ponašati u skladu sa potrebama privrede - smatra Savanović.\nOn je ocenio da bi se prihod ovog preduzeća možda mogao povećati za jedan do dva odsto s obzirom na robu koja bi se mogla prevoziti "Železnicama", a ne voze se trenutno, ali da su gubici prouzrokovani neusklađenošću prihoda i rashoda, dok su najveći troškovi za radnu snagu.\nBUNT ŽELEZNIČARA Blokirali prugu u Banjaluci, odbili milostinju uprave\n- Obavešten sam da se danas u znak podrške štrajkačima glađu koji pojedinačno štrajkuju u Doboju i Banjaluci, na železničkoj stanici u Banjaluci okupilo više od 150 radnika 'Železnica', ali i sa zahtevima da se isplati februarska plata, te da se izmire obaveze koje su se do sada nakupile - pojasnio je Savanović.\nOn je napomenuo da će uraditi sve što je u njegovoj moći, te da nikada nije došlo do obustavljanja ili namernog neplaćanja obaveza, ali da nema dovoljno prihoda u odnosu na prihode radne snage i održavanja procesa rada.\n- Na današnjim sastancima u Vladi obećana su nam redovna izmirivanja grantova u ovoj godini. Naše je da se potrudimo da obaveze i potraživanja od kupaca naplatimo u najvećoj meri, iako mi imamo izuzetno dobru naplativost, ali imamo i smanjen priliv sredstava po osnovu prevoza jer u januaru nije radio jedan rudnik, a imamo i zabranu ekološkog inspektora u Banjaluci da tovarimo boksit što nam značajno umanjuje prihode - dodao je Savanović.\nPrema njegovim rečima, to je za prošlu godinu više od šest i po miliona KM prihoda manje od planiranog.\nViše od 150 radnika "Železnica", skupom u Banjaluci, iskazalo je podršku za 28 kolega koji su stupili u štrajk glađu, sa zahtevom da im u toku dana bude isplaćena februarska plata sa svim materijalnim troškovima i januarski topli obrok i naknade za prevoz.\nSavanović: Sledeće godine u „Železnicama RS“ 500 radnika manje\nSindikat železničara RS: Podrška planu penzionisanja radnika


Tekstovi o zaštiti, 15.10.2009, 01:52 AM\nOperativni sistem ili aplikacija postaju ranjivi tek onda kada se pokrenu eksterni programi, ma kako oni bili jednostavni. Većina savremenih operativnih sistema i aplikacija zahteva rad sa drugim programima, te tako postaju ranjivi. Ako neki eksterni program može biti pokrenut unutar operativnog sistema ili aplikacije, tada oni postaju ranjivi za štetne programe. Potencijalno ranjivi operativni sistemi i aplikacije uključuju:\nSve popularne desktop operativne sisteme\nVećinu office aplikacija\nVećinu grafičkih editora\nAplikacije za projektovanje (Projekat aplikacije)\nSve aplikacije sa ugrađenim jezičkim skriptom\nKompjuterski virusi, crvi i Trojanci pisani su za brojne operativne sisteme i aplikacije. Sa druge strane, još uvek je mnogo onih operativnih sistema i aplikacija koje su za sada imune na oštećenja. Zašto je to tako? Šta čini neki operativni sistem privlačnijim za tvorce virusa u odnosu na neke druge?\nŠtetni softver se pojavljuje u svakom okruženju koje ispunjava sledeće kriterijume:\nOperativni sistem ima široku primenu\nDostupna je detaljna dokumentacija\nCiljani sistem je nezaštićen ili ima brojne dokumentovane ranjivosti\nOva tri kriterijuma su ključni faktori i sva tri moraju biti ispunjena kako bi određeni sistem bio ciljan od strane tvoraca virusa.\nNa prvom mestu, da bi hakeri i drugi sajber vandali uopšte uzeli u razmatranje bilo koji sistem, meta mora biti dovoljno popularna. Jednom kada neki operativni sistem postane široko dostupan, pretvara se u metu privlačnu tvorcima virusa.\nKratak pregled brojnih štetnih programa pisanih za Windows i Linux pokazuje da je brojnost štetnih programa približno srazmerna udelu ova dva operativna sistema na tržištu.\nDetaljni opis programa je neophodan obema stranama, i legalnim tvorcima kao i hakerima, zato što takva dokumentacija uključuje opise dostupnih usluga i pravila za pisanje kompatibilnih programa.\nNa primer, većina proizvođača mobilnih telefona ne daje takve informacije, ostavljajući i ovlašćene prodavce i hakere bespomoćnim. Sa druge strane, neki proizvođači smart telefona ipak objavljuju dokumentaciju sa navedenim podacima. Prvi virusi za Symbian (Worm.SymbOS.Cabir.a) i Windows CE (WinCE.Duts.a) su se pojavili ubrzo pošto je dokumentacija o njima bila objavljena sredinom 2004. godine.\nArhitektura dobro napravljenog operativnog sistema ili aplikacija zahteva i ugrađivanje zaštite. Sigurno rešenje ne dopušta novim ili neodobrenim programima široki pristup fajlovima ili potencijalno opasnim servisima. Ovo vodi novim poteškoćama, zato što će potpuno zaštićen sistem blokirati ne samo štetan softver već i tzv. ‘friendly’, poželjne programe. Rezultat ovoga je da nijedan od široko dostupnih sistema ne može biti nazvan istinski zaštićenim.\nJava uređaji koji pokreću Java aplikacije u ‘sandbox’ modu blizu su da dostignu dobre sigurnosne uslove. Šta više, već duže vreme nema virusa i Trojanaca koji bi predstavljali ozbiljnu pretnju onom što je pisano u Javi, iako se povremeno pojavljuje po neki neodrživi dokaz mogućeg postojanja štetnog softvera. Takav štetni softver pisan u Javi pojavljuje se samo onda kada su ranjivosti u bezbednosti Java Virtual Mashine otkrivene i objavljene.


Pobednik od 14. februara ponovo na Kalemegdanu\nSpomenik "Pobednik", koji je od oktobra prošle godine na rekonstrukciji, biće vraćen na postament na Kalemegdanskoj tvrđavi u petak, 14. februara.\nPobednik se 12. februara vraća na Kalemegdan\nSpomenik "Pobednik" koji je od oktobra prošle godine na rekonstrukciji, vraća se na Kalemegdansku tvrđavu 12. februara, saopšteno je danas s radnog sastanka stručnog tima Zavoda za zaštitu spomenika kulture grada Beograda,...\nBožović zatražio uvid u dokumentaciju o restauraciji Pobednika\nPoslanik Balša Božović saopštio je danas da je zbog "nejasne izjave" zamenika gradonačelnika Beograda Gorana Vesića o radovima na reastauraciji statute "Pobednika" s Kalemegdana zatražio uvid u konzervatorsku...\nVesić: 'Pobednik' se vraća na Kalemegdan do Dana državnosti\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić izjavio je da će statua "Pobednik" na svoje postolje na Kalemegdanu biti vraćena najkasnije do 15. februara, odnosno Dana državnosti Srbije.\nKuzmanović: "Pobednik" će da izdrži 150 godina bez intervencija\nPosle restauracije beogradski spomenik "Pobednik" biće trajniji i kvalitetniji nego što je prvobitno bio, i izdržaće verovatno i 150 godina bez intervencija, izjavio je danas smederevski vajar Zoran Kuzmanović koji ga restaurira.\nBeogradski Pobednik se danas skida i odnosi na rekonstrukciju\nNa Kalemegdanu, zbog skidanja "Pobednika", gornji grad Beogradske tvrđave danas će biti zatvoren za posetioce do 13 časova.\nPripremni radovi na rekonstrukciji i restauraciji spomenika Pobednik počeće sutra\nArhitekta Nevenka Novaković kazala je danas da će pripremni radovi na rekonstrukciji i restauraciji spomenika Pobednik početi sutra, dok se prvi zvanični radovi očekuju od ponedeljka, 2. septembra.\nUskoro rekonstrukcija Pobednika na Kalemegdanu\nSpomenik Pobednik na Kalemegdanu biće uskoro rekonstruisan, a radovi će trajati šest meseci, saopštio je danas Zavod za zaštitu spomenika kulture Beograda.


Global Money Week - ove godine pod sloganom: Uči, Štedi, Zaradi\nTradicionalno u poslednjoj nedelji marta 23.03.2021. organizovana je regionalna konferencija na temu značaja finansijske pismenosti mladih.Panelisti su bili: Biljana Lazarević senior konsultant Casa Forte, prof.dr Lidija Barjaktarović Univerzitet Singidunum, Trajanka Milanovska Aleksova finansijska direktorka Pliva Severna Makedonija i članica Kontroling biznis centra, Skoplje, Renato Očko generalni menadžer Kontroling Kognosko Hrvatska i Biljana Rakić članica Veća Opštine Vračar za socijalnu i dečju zaštitu.\nPanelisti su govorili o značaju finansijske pismenosti u svakodnevnom poslovanju, za karijerni razvoj, za dugoročne životne i poslovne planove.Posebnu pažnju finansijskoj edukaciji omladine i dece su posvetile Biljana Lazarević, profesorka Barjaktarović i Biljana Rakić, koja se najvišeo osvrnula na upravljanje ličnim finansijama. Ispred organizatora dogadjaja, Casa Forte, učesnike i paneliste je pozdravila Biljana Lazarević. Ona je istakla da su finansijska pismenost i edukacija deo stremljenja Casa Forte da se primeni struktuiran pristup u svakodnevnim životnim okolnostima i u poslu.\nOna je govorila i o reginalnom povezivanje i iskoristila priliku da najavi konferenciju koja će za temu imati Prodaju i prodajni kontroling, 28.juna 2021 godine. Profesorka Barjaktarović je istakla da su Univerzitet Sinigidnum i Casa Forte na adekvatan način Svetsku nedelju novca promovisali u Republici Srbiji, uvažavajući činjenicu da prema istraživanjima Svetske banke postoji prostor za unapređenje finansijske innkluzije kod mladih, starosti od 15-24 godine, naročito primenom digitalnih alata i društvenih mreža. Shodno tome, 2019.godine su obeležili Svetske nedelju novca takmičenjem u edukativno poslovnoj simulaciji Coin&Fund u Beogradu, Novom Sadu i Kragujevcu.\nTimovi su bili sačinjeni od finansijskih stručnjaka iz prakse, studenata koji su ovladali simulacijom i dr. studenata i srednjoškolaca koji su želeli da učestvuju. Konstruktivan ton diskusiji dali studenti Poslovnog fakulteta u Beogradu, Mihailo Vranešvić (IV godina), Jovana Jovanović (IV godina) i Savo Simić (II godina). Oni su dalje istakli, da će se uvek odazvati inicijativama koje će unaprediti finansijsku pismenost mladih. Panelisti iz regiona govorili su o kontroling konferencijama, već održanoj u organizaciji Kontroling Kognoska i konferenciji koja nam predstoji 20-21.maja ove godine pod nazivom " Controlling in all area" u organizaciji Kontroling biznis centra, Severna Makedonja, o zanimanju "kontrolor" kao zanimanju budućnosti. Trajanka Milanovska Aleksova ističe- ,,Kontroling je upravljanje iz backstage-a“ i ,,Raditi više na mozak, a ne na mišiće”, Renato Očko naglašava- ,,Kontroling je posao budućnosti“.\nZa najveću pohvalu i u duhu ciljeva Global Money Week je izlaganje Biljane Rakić, članice veća Opštine Vračar za socijalnu i dečiju zaštitu koja je iznela konkretnu važnost upravljanja ličnim finansijama, ulogom roditelja u obrazovanju dece, razumevanju prihoda i rashoda, odnosno adekvantih primera šta je imovina, a šta obaveza.Ona je predočila da je deci potrebno od samog početka razviti svest o novcu i kako pametno trošiti novac, a sve to kako bi im posle u životu bilo lakše.\ntekst: Biljana Lazarević\nPovezane teme: štednja edukacija finansije obrazovanje learn


13 pravila mentalno jakih roditelja - Areté\n1,650.00 RSD 1,300.00 RSD\nNakon „13 pravila mentalno jakih ljudi” i „13 pravila mentalno jakih žena”, još jedna knjiga poznate autorke i psihoterapeutkinje Ejmi Morin stala je u red najtraženijih i najčitanijih Arete naslova!\nKnjiga „13 pravila mentalno jakih roditelja” usredsređuje se na roditelje, učeći ih kako da odgajaju mentalno snažnu i izdržljivu decu sigurnu u sebe i kako da im osposobe mozak za život pun sreće, značenja i uspeha.\nDok druge knjige govore roditeljima šta treba da rade, Ejmi Morin uči roditelje šta „ne treba raditi“. Ovo je, kako ona kaže, podjednako važno u razvoju mentalno snažne dece.\nDa li današnjoj deci nedostaje fleksibilnost i mentalna snaga koja im je potrebna da se nose sa životnim izazovima u sve komplikovanijem i zastrašujućem svetu?\nMnogi odrasli brinu da deca danas nisu dovoljno spremna da dostignu svoj najveći potencijal, jer žive u sigurnim prostorima i okružena su raznim upozorenjima i ograničenjima kako bi bila\nEjmi Morin je u knjizi identifikovala osobine mentalno jakih ljudi i na taj način roditeljima, nastavnicima i drugim vaspitačima dala alat koji će im pomoći da postanu mentori mentalne snage.\nŠifra proizvoda: 9788680426686 Kategorija: Sva izdanja\nRadeći godinama u sistemu porodičnog smeštaja dece, kao psihoterapeut i stručnjak za porodičnu i tinejdžersku terapiju, Ejmi je svedočila iz prve ruke mnogim uspešnim praksama. Kada deca imaju veštine koje su im potrebne da se nose sa izazovima u svakovnevnom životu, ona mogu da napreduju društveno, emocionalno, bihevioralno i akademski.\nUz odgovarajuću podršku, ohrabrenje i usmeravanje odraslih, deca jačaju i postaju sve bolja. Na osnovu Ejminog iskustva i uvida, knjiga „13 pravila mentalno jakih roditelja” kombinuje studije slučaja, praktične savete, konkretne strategije i jasne, oprobane vežbe kako bi pomogla deci svih uzrasta – od predškolaca do tinejdžera – da izgrade mentalni mišić i razviju se u zdrave, snažne ljude.


ZA PRAZNIKE SE PAZARILO, A BOGAMI I PILO\nIzvor: Kurir.rs/Tanjug/Lokalne novine | Obrenovac, 13.01.2021.\nZa Novu godinu Srbi kupili do 40 odsto više alkoholnih pića nego prethodnih godina\nI ove godine su 30. i 31. decembar bili najudarniji dani za kupovinu prehrambene robe, a ono što se razlikovalo u odnosu na ranije godine je da su se više kupovala alkoholna pića.\nPrema podacim Privredne komore Srbije 25 do 40 odsto se više kupovao alkohol, a sekretar Udruženja za trgovinu PKS Žarko Malinović objašnjava to time što se 2021. uglavnom čekala kod kuće, odnosno mnogo više nego ranijih godina.\nViše se kupovalo i pakovano meso i još dvadesetak namirnica, ali se zato, recimo, brašno kupovalo manje nego ranije, što Malinović objašnjava time da su verovatno ljudi pravili zalihe na početku pandemije.\nMalinović za Tanjug kaže i da se uoči praznika više kupovalo u maloprodajnim objektima, dok je prethodnih meseci primećen porast online kupovine namirnica.\n"Razloge za to treba pre svega tražiti u dve stvari. Jedna je što je određene vrste roba teško izabrati putem onlajn trgovine, a druga se tiče naših kapaciteta za dostavu, koji su prilično ograničeni i predstavljaju izazove sa kojima ćemo se nositi u ovoj i sledećim godinama", kazao je Malinović.\nKaže i da se zahvaljujući inicijativi PKS da se u drugoj polovini decembra ublaže mere za rad trgovina, delom stabilizovao promet i u drugim, neprehrambenim segmentima trgovine.\nTaj period je za njih najvažniji, jer je decembar mesec kada ostvaruju najveći promet.\nTako, recimo, kada se govori o igračkama, više od 30 odsto ukupnog godišnjeg prometa se postigne upravo u decembru.\n"Pošto se blizu14 milijradi dinara prometa u prodaji bele tehnike, igračaka, odeće, obuće ostvari u drugoj polovini decembra, insistirali smo da se uz poštovanje epidemioloških mera relaksira radno vreme. Time smo uspeli da izbegnemo gužve u radnjama ali i gubitke u neprehrambenom delu trgovine", navodi Malinović.\nUkupne podatke o prometu Komora će imati krajem meseca, ali prema onome što se do sada zna, procene su da neće biti značajnijeg pada i da su za poslednja dva poslednja vikenda u 2020. ostvareni prometi približni onima iz prethodne godine.


Potreban investicioni zamah\nPremijer Branković danas je u oproštajnu posjetu primio američkog ambasadora u BiH Daglasa Meklhenija. Susret je iskorišten za razmjenu mišljenja o političkoj i ekonomskoj situaciji u našoj zemlji, posebno u Federaciji BiH. Američkog je ambasadora interesirala i vizija budućeg razvoja i aktivnosti na pojednostavljenju procedura za osnivanje preduzeća i pokretanje biznisa sa aspekta stranih investitora.U tu je svrhu napravljen i program koji bi trebao omogućiti pokretljivost radne snage u BiH, a koji finansira i američka Vlada.\nPremijer Branković je istakao potrebu snažnog investicijskog razvoja do kojeg može doći samo uz podršku kapitala sa strane pošto se država za velike projekte ne može zaduživati.\n- Prodajom velikih kompanija u procesu privatizacije kao što je BH Telecom, trebaju se osigurati značajna sredstva kojima će se u relativno kratkom roku napraviti moderne saobraćajnice i stvoriti normalni uvjeti rada u zdravstvu i školstvu, naprimjer- istakao je federalni premijer.\nIzgradnjom modernih cesta između Sarajeva i Tuzle, Viteza i Donjeg Vakufa te Stoca i Neuma ( za što je potrebno od 1,5 do 2 milijarde KM ) stvorili bi se uvjeti za snažnije investiranje u sve dijelove Federacije i BiH , otvorili radovi i omogućilo brže zapošljavanje i ukupan ekonomski razvoj -pojasnio je Branković.


Novogodišnja putovanja 2022 Rumunija - Nova godina Rumunija\nNova godina - Rumunija\nVaše novogodišnje putovanje u Rumuniju, može da bude odlična prilika da posetite zemlju grofa Drakule, i uživate u raznim atrakcijama koje nudi ova velika zemlja. Za Rumune se smatra da su pomalo sujeverna nacija, tako da povodom novogodišnjih praznika upražnjavaju mnoštvo, za nas pomalo, neobičnih rituala. Neki od njih se odnose na to, da biste džepove trebali da napunite novcem i u Novu godinu zakoračite bogati, dok se drugi odnose na to, da spremanjem svojih domova, ulazite čisti u Novu godinu; veruje se da je to ulaznica za bogatstvo i sreću u narednoj godini.\nBilo kako bilo, Nova godina u Rumuniji može da bude prilika da se za manje novca odlično provedete. Ukoliko se odlučite da doček u nekom od velikih gradova poput Bukurešta ili Temišvara, očekuje vas luda žurka na otvorenom. Bukurešt tradicionalno pravi veliki doček na trgu ispred Parlamenta, dok se u Temišvaru glavno gradsko dešavanje odigrava na Trgu Pobede. Program podrazumeva slične sadržaje, te tako u oba grada možete da uživate uz odličnu muziku i najpoznatije svetske hitove, u živom izvođenju poznatih rumunskih bendova. Takođe, tačno u ponoć nastupiće veliki vatromet koji je nezaobilazan novogodišnji detalj u skoro svim evropskim gradovima.\nNova godina u Rumuniji može da vam ponudi i obilazak Transilvanije, gde u pomalo avanturističkom maniru možete da uživate i odlično se provedete. Savetujemo vam da na vreme pogledate ponude za novogodišnja putovanja u Transilvaniju, kako biste se blagovremeno rezervisali povoljan novogodišnji aranžman.


Sport Archives - Страница 4 од 78 - Moja Backa Topola\nVelika pobeda košarkaša\n19/03/2022\tLokalna Zajednica, Sport 0\nKošarkaši Topole su nakon prošlonedeljne pobede vezali i drugu u play – offu i to na vrućem gostovanju u Vrbasu protiv istoimenog domaćina koji je nakon regularnog dela prvenstva zauzeo prvo mesto u svojoj grupi sa samo jednim porazom. Veliki uspeh dobija na značaju jer naš tim je jedini u …\nFK TSC: „Spremamo se za tešku i žestoku utakmicu“\n17/03/2022\tSport 0\nFudbaleri TSC u petak, 18. marta od 18h na stadionu Arena, dočekuju ekipu novosadskog Proletera u 28. kolu Superlige Srbije, puni elana i pozitivne energije, sa verom da će osvojiti nova tri boda. Šef stručnog štaba Žarko Lazetić je naglasio da polusezona ulazi u samu završnicu i da je zbog …\nBITNA UTAKMICA ZA TOPOLČANKU\nU okviru 19. kola 2.ŽLS nakon dvonedeljne pauze u prvenstvu Topolčanka dočekuje ekipu Karaburme. Topolčanka čvrsto drži drugu poziciju koja vodi u Prvu ligu i pobedom bi za korak bili bliži cilju, samim tim je i važnost meča velika. Gošće iz Beograda igraju sjajno u drugom delu prvenstva gde imaju …\nPRVA POBEDA U PLAY – OFFU\n13/03/2022\tSport 0\nTreća sreća. To bi mogla da glasi krilatica bačkotopolskih košarkaša, koji su tek iz trećeg pokušaja uspeli da upišu prvu pobedu u play – offu. Savladana je ekipa Stare Pazove u neizvesnoj završnici rezultatom 87:83. Nisu briljirali izabranici Mikloša Benčika u ovom susretu, naročito u 1.poluvremenu, ali ono što je …\nFK TSC: Protivniku pre utakmice ne priznajemo da je bolji\n11/03/2022\tSport 0\nFudbaleri TSC Bačka Topola u subotu 12. marta od 19h, gostuju u Beogradu ekipi Čukaričkog u 27. kolu Superlige, sa namerom da pruže svoj trenutni maksimum, kako bi se pobedom približili četvrtom mestu na tabeli. Šef stručnog štaba Žarko Lazetić istakao je da će utakmica sa Čukaričkim biti težak duel, …\nFK Solunac: Test po meri\n10/03/2022\tSport 0\nEkipa FK Solunca odradila je do sad najjaču proveru za nastavak prolećnog dela takmičenja. Ugošćena je ekipa FK Tavankut iz Tavankuta. Rezultat na kraju utakmice bio je 2 prema 1 za goste, a jedini strelac za domaću ekipu bio je kapiten Đorđe Jerkovic. Pogotke za gostujuću ekipu postigli su Juhas …\nFK TSC: „Ponosni smo što je izabrao nas umesto Zvezde“\n09/03/2022\tSport 0\nFudbalski klub TSC je produžio saradnju sa veznim igračem Mihajlom Banjcem i potpisao novi ugovor koji važi do 30. juna 2024. godine. U klubu ističu da su ponosni što su uspeli da se dogovore i produže ugovor sa sjajnim mladim igračem (1999. godište) koji je svojim kvalitetom, odgovornim ponašanjem i …\nOČEKIVANA POBEDA TOPOLČANKE NAKON PORAZA U DERBIJU\n06/03/2022\tSport 0\nBrzo su košarkašice Topolčanke zaboravile prošlonedeljni poraz u derbiju, arhivirale ga i nastavile tamo gde su stale pre ovog duela. U okviru 18.kola 2 ŽLS žuto – crne su dočekale ekipu Rudara iz Bora koja ih je namučila u prvom delu sezone i koje se grčevito bore za opstanak u …\nOSLABLJENI U PORAZ\n05/03/2022\tSport 0\nKošarkaši Topole nakon startnog poraza na domaćem terenu protiv Železničara iz Inđije pretrpeli su i drugi na gostovanju u Srbobranu u okviru 2.kola play – off 1 SLS. Domaći tim je zabeležio prvi trijumf u doigravanju za prvaka,slavio sa 94:77 sasvim zasluženo.Topola je bila oslabljena na ovom susretu.Falio im je …\nTOPOLČANKA DOČEKUJE RUDAR IZ BORA!\n03/03/2022\tSport 0\nU okviru 18. kola druge ženske lige košarkašice Topolčanke na svom terenu dočekuju ekipu Rudara 1903 iz Bora. Gošće se nalaze u donjem delu tabele i žele trijumf kojim bi obezbedili opstanak, dok naše devojke dele lidersku poziciju sa ekipom ŽKA i pobedom zadržavaju šanse za ulazak u Super Ligu. …\nStranica 4 od ukupno 78Prva...«23456\t»\t102030...Poslednja\nDavanje predloga za Pro Urbe 2022\nOBAVEŠTENJE IZ JP „KOMGRAD”-a


Bubanja: Građani neće dozvolitu izgradnju deponije u Rujištu - Vijesti.me\n"NEĆEMO SJEDJETI SKRŠTENIH RUKU"\nBubanja: Građani neće dozvolitu izgradnju deponije u Rujištu\n"Poručujemo svima da se ne igraju žmurke sa nama, jer nećemo dozvoliti nikome da krši zakone ove države i odgovorićemo svima koji planiraju da rade na štetu građana Berana"\nFoto: Jadranka Ćetković Autor: Mina\nGrupa građana Berana poručila je da neće dozvoliti izgradnju privremene deponije u Rujištu, navodeći da su saznali da pojedine ekološke nevladine organizacije (NVO) podržavaju taj projekat, iako su se ranije tome protivile.\nPredsjednik Odbora grupe građana četiri mjesne zajednice koje se protive izgradnji deponije, Milonja Bubanja, rekao je da nije jasno koga zatupaju te NVO - Vladu, opštine ili građane Crne Gore, poručujući da, ako zastupaju Vladu, onda nijesu nevladine nego vladine.\n"Poručujemo svima, naročito pojedinim ekološkim NVO, Opštini Berane, predsjedniku Dragoslavu Šćekiću, kao i pojedincima iz Agencije za zaštitu životne sredine i Ministarstva za održivi razvoj i turizam, da se ne igraju žmurke sa nama, jer nećemo dozvoliti nikome da krši zakone ove države i odgovorićemo svima koji planiraju da rade na štetu građana Berana", naveo je Bubanja u saopštenju.\nOn je rekao da Odbor grupe građana neće sjedjeti skrštenih ruku, već će pratiti sve aktivnosti koje se u Beranama realizuju u cilju nanošenja štete građanima tog grada.\n"Pojedine NVO čija su sjedišta u Podgorici i Nikšiću sebe nazivaju ekološkim i nekada su se, dok je sadašnja opozicija bila na vlasti, borile protiv nelegalnih divljih deponija u Beranama, a sada daju podršku Opštini da nezakonito izgradi privremenu deponiju u Rujištima. Mi im poručujemo da neće uspjeti", navodi se u saopštenju.\nIz Odbora navode da je cilj okruglog stola, koji je održan u Nikšiću, da se pomogne Opštini Berane da bez zakonske procedure i stručnih mišljenja,izgradi privremenu deponiju na Rujištu.\nPrema njihovim riječima, umjesto da se ukaže na nezakonitosti koje postoje, "oni na štetu građana i njihovog zdravlja grade nelegalnu deponiju".\n"To je i razlog da tim NVO, koje će se same prepoznati, pošaljemo poruku da drže ruke dalje od Rujišta i sjevernog regiona, da se drže svojih veza iz Agencije i Ministarstva i brinu se za Podgoricu i Nikšić. Berane i Rujište neka zaobiđu", poručili su iz Odbora.\nKako su naveli, nijedna od tih NVO nije se pojavila na skupu koji su oni organizovali, a „kada treba da uzmu novac da pomognu građanima, na hiljade ih se prijave“.\nOdbor grupe građana je, kako su kazali, saznao i da su te NVO povezane sa novim predsjednikom Opštine, Dragoslavom Šćekićem i njegovom portparolkom, kao i da se u tim kontaktima pominju i novčane nadoknade.\n"Zbog toga planiramo da, ako se ta sprega nastavi, uputimo državnom tužilaštvu dopis da ispitaju ove NVO i njihovo poslovanje tokom posljednjih pet godina, kao i to da li u tim spregama ima elemenata korupcije. Treba da vidimo kako su ta gospoda trošila sredstva građana na račun ekologije", navodi se u saopštenju.\nPODGORIČANIN LIKVIDIRAN NA KONIKU\nKalezić ubijen u nastavku rata klanova?\nVAŽIO ZA BEZBJEDNOSNO INTERESANTNO LICE\nKalezić osuđen zbog ubistva, hapšen zbog eksploziva i napada na policajca


Da li se prepoznajete kao nastavnik lider? - INSTITUT ZA MODERNO OBRAZOVANJE\nDa li se prepoznajete kao…\nKada pomenemo termin liderstvo, uglavnom prvo pomislimo na poslovne lidere, vlasnike kompanija i menadžere, međutim, sve češće se poslednjih godina govori o liderstvu u obrazovanju. Činjenica je da u školskom sistemu (predškolsko, osnovna škola, srednja škola, fakultet) provedemo veliki deo života, i to upravo u godinama kada se formiramo kao ličnosti. Zato ne čudi što se sve više pažnje posvećuje razvoju uloge lidera kod nastavnika. Bili mi toga svesni ili ne, razmišljali u tom pravcu ili ne, vaspitači, učitelji, nastavnici i profesori jesu osobe koje mladi ljudi vide kao uzore i od kojih uče mnogo više negoli od programa predmeta koji predavač izlaže.\nMeđutim, postavlja se pitanje koliko smo kao predavači kod sebe osvestili ovu ulogu i šta činimo da u njoj postanemo bolji. Paradigma nastavnika lidera mogla bi se radi lakšeg razumevanja i samorefleksije razložiti na četiri različite ali nadopunjujuće perspektive – nastavnik u odnosu sa kolegama, nastavnik u odnosu sa učenicima, nastavnik u odnosu sa roditeljima i društvenom zajednicom i nastavnik u odnosu sa samim sobom. Ukoliko sagledamo sebe iz ovih perspektiva, pronaći ćemo svoje jake strane, ali i identifikovati one gde je potrebno uložiti trud kako bismo došli do bolje verzije sebe.\nNastavnik kao lider u znanju – neformalni autoritet među kolegama\nNastavnik lider u odnosu sa kolegama nastavnicima prepoznaje se kao osoba koja je, pre svega, ekspert u nastavi i specijalista za svoj kurikulum, koja razume komponente programa i njihovu korelaciju i primenjuje efikasne strategije podučavanja sa fokusom na holističko sagledavanje znanja i veština. Pored toga, takvog nastavnika kolege vide kao izvor nastavnih ideja i resursa, ali i kao mentora ili kouča sa kojim mogu objektivno razgovarati o svojoj nastavnoj praksi, razmenjivati ideje, razjasniti nedoumice i od koga mogu dobiti konstruktivnu povratnu informaciju. Međutim, uticaj nastavnika lidera ne proizilazi iz njegove pozicije nadređenog ili formalnog autoriteta, već upravo suprotno, što ujedno tu poziciju čini još konstruktivnijom i jačom. Nastavnik se tada nalazi u ulozi neformalnog autoriteta i predstavlja osobu koja se izdvojila sopstvenom stručnošću i kvalitetom, ali je i dalje u istom rangu sa svojim kolegama. Upravo mogućnost horizontalnog učenja, reflektivnog dijaloga i međusobne podrške jeste ključni činilac odnosa koji nastavnik lider gaji sa kolegama.\nNastavnik kao lider u prenosu znanja – primer koji učenici slede\nOkrećući se sada perspektivi nastavnika lidera u odnosu sa učenicima, koji predstavljaju centralne ličnosti u obrazovnom sistemu, neophodno je da takav nastavnik kod učenika na prvom mestu bude prepoznat kao posvećen, entuzijastičan i motivisan nastavnik koji želi da prenese znanje, ali i mnogo više od toga. Taj nastavnik uspeva da sa učenicima razvije odnos poverenja i podrške, ali i da izađe iz okvira svog predmeta. Na taj način kod učenika razvija ideju o poimanju šire slike društva, važnosti obrazovanja i drugih životnih vrednosti u društvenom kontekstu, ali i koncepta celoživotnog učenja kao krucijalnog za moderno doba. Zanimljivo je da učenici gotovo nepogrešivo identifikuju nastavnike lidere, a najčešće karakteristike ovakvog nastavnika jesu integritet, doslednost, otvorenost, dostupnost i savetodavni rad.\nNastavnik kao saradnički lider – osoba kojoj roditelji veruju\nVažnu kariku u nastavničkom poslu predstavlja odnos sa roditeljima, a u novije vreme javlja se i potreba za saradnjom sa društvenom zajednicom. Upravo je u ovim odnosima nastavnik lider potpuno svestan svih zainteresovanih strana u obrazovnom procesu, koji je danas defakto izašao iz okvira učionice i koji zahteva daleko sveobuhvatniji pristup nastavi od ekskatedarskog predavanja. Iz tog razloga nastavnik lider uspostavlja čvrste, otvorene i konstruktivne odnose sa roditeljima, a sve sa ciljem maksimiziranja učinka učenika. Nastavnik lider razvija sa roditeljima partnerski odnos, i to takav da su učenik, roditelj i škola na istoj strani sa zajedničkom misijom da od učenika stvore što kvalitetniju ličnost spremnu za funkcionisanje u modernom društvu. S tim u vezi, ovakav nastavnik nesumnjivo mora da razvija i gaji odnos sa institucijama i organizacijama u društvenoj zajednici kako bi u okviru takve saradnje učenicima pružio kontakt sa realnim situacijama u kojima mogu primeniti znanja i veštine iz školske klupe. Ukoliko i školu sagledamo u kontekstu društvene zajednice, nastavnik lider se izdvaja nepokolebljivom strašću da sagleda prepreke, uoči manjkavosti i poradi na njihovom rešavanju kako bi škola ostvarivala svoju misiju i što bolje se pozicionirala i bila prepoznata u zajednici kao institucija koja pruža kvalitetno obrazovanje.\nNastavnik lider kroz samorefleksiju – usmeren na celoživotno stručno usavršavanje\nNa kraju, a možda je to i najbitnije za nastavnika lidera, nalazi se odnos prema samom sebi, od koga zavise sve gore pomenute relacije. Nastavnik lider promišlja o svojoj praksi, preispituje svoje postupke, razmatra odnose u kojima se nalazi i nema strah od toga. Spreman je da se uhvati ukoštac sa svojim slabim stranama kada ih prepozna i da planira svoje usavršavanje, koje se može odnositi ne samo na profesionalni već i na personalni domen. Takav nastavnik je proaktivan i ne zadovoljava se ustaljenim metodama rada, već teži inovacijama i dolazi do novih praksi u radu. Nema otpor prema promenama, već ih inicira i implementira u svojoj ustanovi i motiviše ostale da te promene što pre i kvalitetnije prihvate. Upravo su ova refleksivna praksa prema sopstvenom učinku, svest o stalnoj potrebi unapređenja sebe i proaktivni pristup u promenama karakteristike velikih lidera i u svetu biznisa, a i te kako su važne i u obrazovanju.\nZašto je važno da svaki nastavnik kontinuirano razvija liderske osobine i teži paradigmi nastavnika lidera?\nDa se sada izrazim poslovnim rečnikom, nije teško uraditi SVOT (SWOT) analizu na osnovu ovih parametara i videti gde je svako od nas u odnosu na paradigmu nastavnika lidera i šta može da uradi kako bi joj se što više približio. Osvrćući se na početak teksta, jasno je da mladi ljudi u okruženju nastavnika i vaspitača provode previše vremena, te ne bismo mogli da dozvolimo da ti ljudi ne budu kvalitetni i da nemaju bar nešto od ovih karakteristika. Raznovrsnost uloga u modelu nastavnika lidera omogućava da nastavnik koji to želi pronađe uloge koje najviše odgovaraju njegovim talentima i interesima. Ovakvi pojedinci oblikuju svoje školske ustanove, unapređuju sticanje znanja i veština kod učenika i utiču na praksu svojih kolega, što na kraju znači da daju dodatnu vrednost celokupnom okruženju u kom se nalaze.\nCategories: blog, BLOG ZA NASTAVNIKE, ČlanciBy Institut za moderno obrazovanje Friday July 17th, 2020


Noviteti: Lexus LC500h - Lako do kola\nNoviteti: Lexus LC500h\nLexus je pre nekoliko meseci predstavio svog najnovijeg lidera po imidžu, sportski LC500, a sada na tržište stiže i njegova hibridna verzija.\nPredstavljen na ovogodišnjem sajmu automobila u Ženevi, Lexus LC500h pruža pogon na zadnjim točkovima i motor postavljen napred i, sudeći po japanskom proizvođaču vozila, treba da pruži najdinamičniju vožnju ikada ponuđenu na nekom hibridu.\nLC500h je prvi model Lexusa sa novim sistemom koji je nazvan Multi Stage Hybrid. On startuje sa benzinskim 3.5L V6 motorom od 295 ks i četiri brzine automatskim menjačem dok električni motor prenosi svoju snagu preko CVT menjača, čime vozač dobija deset brzina.\nLexus kaže da je takav menjač sličan onom sa duplim kvaličom, ali da je njegov sistem manji i lakši. Ukupna snaga LC500h iznosi 354 ks, što je dovoljno za ubrzanje do 100 km/h za ispod pet sekundi. LC500h je dugačak 4,760 mm, širok 1,920 mm i visok 1,345 ks, uz standardne 20-inčne felne i opcione od 21-inča.\nTo znači da je ovaj automobil duži, širi i niži nego Mercedes C-Class Coupe, a i pored električnog motora njegova težina nije ništa veća u poređenju sa konkurencijom.\nSlično kao i LC500, i LC500h pruža 2+2 sistem, dok je cela suspenzija inspirisana sa LFA super-automobilom. Cilj je bio da vozač sedi što je niže moguće, a za inspiraciju je služio Porsche Cayman.\nU poređenju sa standardnim LC500, Lexus kaže da će hibrid čak biti i dinamičniji za vožnju iako je reč o 5.0L V8 motoru sa 467 ks koji pruža ubrzanje do 100 km/h za 4.5 sekunde.\nLexus kaže da je LC novi početak za sam brend, ali da se neće zaustaviti na do sada postignutim rezultatima.\nU planu je i kabriolet, ali on nebi trebalo da stigne na tržište u narednih nekoliko godina. Lexus takođe planira i moćniju F verziju po uzorz na RC F i GS F, koju bi pokretao identičan V8 motor sa kompresorom, ali o njemu nema više informacija u vreme pisanja ove priče.\nDok se Toyotina premijum divizija prodaje izuzetno dobro na američkom tržištu, u Evropi je prošle godine manje od 40,000 vozila, pa je Lexusu očajnički potreban proizvod koji će se prodavati u većim serijama.\nRC500h sigurno neće biti takav automobil, ali bi mogao da promeni imidž i odnos kupaca prema celom brendu i poveća prodaju ostalih modela kompanije.


Dačić danas i sutra u Tirani\nPrvi potpredsednik Vlade Srbije i ministar spoljnjih poslova Ivica Dačić učestvovaće na godišnjem sastanku Regionalnog saveta za saradnju (RSS) i Sastanku ministara spoljnjih poslova Procesa saradnje u jugoistočnoj Evropi (PSuJIE), koji se danas i sutra održava u Tirani.\nPredsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić sastaće se danas sa predsednikom Republike Srpske Miloradom Dodikom.\nPrevazići krizu kroz konstruktivan dijalog\nPredsedavajući OEBS, šef srpske diplomatije Ivica Dačić izjavio je, posle razgovora sa specijalnim predstavnikom OEBS za zapadni Balkan, ambasadorom Å½erarom Študmanom o Makedoniji, da se samo kroz konstruktivan dijalog, može prevazići kriza, saopšstilo je večeras srpsko ministarstvo spoljnih poslova.\nKriza u Makedoniji problem i za OEBS i za region\nPolitička i bezbednosna kriza u Makedoniji predstavlja problem za Organizaciju za evropsku bezbednost i saradnju (OEBS) ali i za ceo region, uključujući i Srbiju, ocenio je večeras ministar spoljnih poslova Srbije, Ivica Dačić.\nMekalister: Trenutak za otvaranje prvih poglavlja\nIzvestilac Evropskog parlamenta za Srbiju Dejvid Mekalister izjavio je večeras u Ljubljani da je došlo vreme da u pregovorima između Srbije i EU budu otvorena prva poglavlja, prenela je agencija STA.\nSlovenija za otvaranje poglavlja što pre\nMinistarska bez portfelja zadužena za evropske integracije Jadranka Joksimović rekla je danas, posle razgovora sa slovenačkim zvaničnicima u Ljubljani, da Slovenija ostaje promoter proširenja EU na zemlje Zapadnog Balkana jer je evropska perspektiva okvir za stabilnost i razvoj regiona.\nPredsedniku Stranke demokratske akcije (SDA) Sandžaka Sujelmanu Ugljaninu upućene su posredstvom društvenih mreža pretnje smrću zbog kojih je ta stranka danas podnela krivične prijave. Ministarstvo unutrašnjih poslova (MUP) saopštilo je danas da je dobilo prijavu da je predsedniku Stranke demokratske akcije Sandžaka Sulejmanu Ugljaninu upućena pretnja smrću na negovoj zvaničnoj stranici.\nSertić sa poslanicima o zakonu o privatizaciji\nMinistar privrede Å½eljko Sertić razgovarao je danas s predstavnicima svih poslaničkih grupa u Skupštini Srbije o izmenama Zakona o privatizaciji, koje predviđaju da se preduzeća od strateškog značaja za Republike Srbiju, kao i privredni subjekti na Kosovu i Metohiji, izuzmu iz postojećeg roka za privatizaciju.


Gradski zavod za javno zdravlje - Beograd - Kvalitet bazena i površinskih voda u Beogradu\nNe preporučujemo kupanje u rekama Savi i Dunav, kao ni kupanje na kupalištu „Lido“. Ova preporuka se naročito odnosi na decu, koja prilikom kupanja piju značajnu količinu vode. Odrasle, koji ne poštuju ovu preporuku, savetujemo da se odmah nakon izlaska iz vode obavezno istuširaju higijenski ispravnom vodom.\nU našoj Ustanovi se sprovode i programi kontrole kvaliteta vode za kupanje u otvorenim bazenima sportskih centara “Milan Gale Muškatirović“, „Olimp“, „Tašmajdan“, „Košutnjak“ i „11. April“ na Novom Beogradu. Rezultati obavljenih ispitivanja pokazuju da je voda u ovim bazenima zdravstveno bezbedna. I ove kupališne sezone apelujemo na korisnike bazena da se pridržavaju preventivnih sanitarno-higijenskih mera, kao što su: korišćenje dezo barijera (kadica za dezinfekciju stopala na ulasku u krug bazena i na izlasku iz toaleta), tuširanje pre i nakon izlaska iz bazena, obavezno korišćenje toaleta.\nTakođe, obavezno je izbegavanje korišćenja bazena u slučaju postojanja akutnih respiratornih, urinarnih i digestivnih oboljenja, oboljenja kože i sluzokoža, kao i u periodu rekonvalescencije, tj. oporavka od navedenih oboljenja (7-10 dana nakon prestanka svih simptoma bolesti). Osim toga, izbegavanje ronjenja i skakanja, kao i sedenja na površinama neposredno oko bazena značajno doprinosi smanjenju rizika od infekcija, ali i povreda. Naglašavamo da samo dosledno pridržavanje svih navedenih mera može da obezbedi očuvanje kvaliteta vode u bazenima i omogući bezbedno kupanje i rekreaciju.


Veče sa ukusom Italije : Nadlanu.com\nVeče sa ukusom Italije\nObjavljeno 11. dec 2008. / 11:59:26\nVeče sa pravim mirisom, ukusom i ambijentom Italije, upotpunila je i romantična italijanska muzika za koju je bio zadužen naš poznati tenor Goran Dime, uz klavirsku pratnju. Mnogobrojni gosti koji su se zatekli u hotelu Zira, uživali su u raznim specijalitetima, sa naglaskom na vrhunskoj italijanskoj pršuti „Ruliano”\nItalijanska kuhinja jeste jedna od najpopularnijih, ali se često kaže i da je ona jedna od najpoznatijih kuhinja u svetu. Zanimljivo je što Italijani vole da prilikom kuvanja koriste sezonsko voće i povrće pa se svaki segment njihove kuhinje znatno menja sa promenom godišnjeg doba. Ona je nezamisliva bez maslinovog ulja, paradajza, žitarica, sireva i ribe. Njihov jutarnji obrok je kapućino, ručak im je prvi, a večera drugi obrok. Ono što je bitno je da se, bilo da se radi o ručku ili o večeri, nigde ne sme žuriti. Jede se polako, uz neko dobro crno ili belo vino, potpuno se posvećujući uživanju u ukusu svakog pojedinog dela obroka.\nTako smo i mi uživali u maštovito i spretno dekorisanom švedskom stolu, koji je delo višestruko međunarodno nagrađivanog majstora fine kuhinje, Gaetana, glavnog gastronoma hotela "Zira", koji je godinama bio glavni kuvar prestižnog beogradskog hotela "Hajat". On je uklopio mesne specijalitete sa sirom i pecivom, pitu od šunke i sira je upotpunio suvom šljivom, škampe je servirao sa paradajz sosom, pire krompir sa pečurkama, dok je palačinke zapekao sa paradajz sosom i sirom. Ono što je bitno za Italijane jeste da se kafa pije uvek posle jela, a posle kafe liker od grožđa, limuna ili bilja, da bi ublažio njen ukus.\nAko bismo hteli da damo neku opštu karakteristiku italijanske kuhinje, moglo bi se reći da ona nije ni masna, ni ljuta, ni jednolična, već puna soka, mirisa i boje. U bogatom posluženju najfinijih italijanskih specijaliteta i divnoj prednovogodišnjoj večeri uživale su i mnoge poznate ličnosti


Novi zakon o geoprostoru podataka povećava rast BDP-a Srbije - PKS-RPK Novi Sad\nFinansije, bankarstvo, osiguranje i obrazovanje, Institucije\n„Na osnovu urađenih studija, efikasna nacionalna infrastruktura o prostornim podacima može da pospeši ekonomski razvoj neke države i utiče na rast BDP-a do 1,5 odsto. Investitori će nakon usvajanja ovog zakona lakše i brže dolaziti do informacija o položaju, obliku i površini parcele, kao i mogućnosti gradnje, a broj neophodnih procedura će se duplo smanjiti“.\nUkrštanjem podataka iz različitih državnih institucija, na primer, površine parcela u određenim delovima grada, strukture stanovništva u tim delovima grada, nivoa obrazovanja građana, njihove platežne moći, navodi Vučetić, investitor dobija informacije na osnovu kojih procenjuje da li će na tom mestu nešto da gradi i investira.\n„U razvijenim zemljama, preko 90 odsto svih odluka koje se donose na državnom nivou se donose na osnovu podataka iz geosektora. Zahvaljujući uređenom geosektoru, Australija ima 1,1 odsto veći BDP, a Irska čak 1,6 odsto povećanje BDP-a“, objašnjava Vučetić.\n„Svi podaci će biti skladišteni u sistem portala GeoSrbija. Ovaj nacionalni portal biće unapređen i osavremenjen u skladu sa najnovijim tehnologijama do sredine sledeće godine“, kaže Vučetić i objašnjava da će dosadašnji problemi nedovoljne standardizacije državnih dokumenata i neefikasno korišćenje geoprostornih podataka, ovim zakonom, biti rešeni.\n„Tražili su da im fizički dostavimo dokumenta. Nama je trebalo nekoliko meseci da to uradimo, a njima, preko godinu i po dana da te podatke unesu u svoj sistem uz obostrano angažovanje velikog broja zaposlenih“, objašnjava Vučetić.\n„Na ovom polju su ostvareni određeni rezultati koji su preduslov za dalji razvoj, a koji su se reflektovali na značajan skok Srbije na Duing Biznis listi. Na inicijativu Ujedinjenih nacija, sve zemlje članice, su septembra 2015. godine usvojile 17 ciljeva održivog razvoja za period 2016. do 2030. godine, a geoprostorni podaci su na direktan način prepoznati kao glavni preduslov za postizanje tih ciljeva“, navodi Vučetić.\nPored toga, kaže on, donošenje ovog Zakona i njegova puna primena je preduslov za pristupanje Srbije EU i deo je Pregovaračkog poglavlja 27 – Životna sredina.\nRepubličke finansijske institucije\nMinistarstvo finansijaAdresa: 11.000 Beograd, Kneza Miloša 20Tel: 011/ 3614-007 ; 011/ 361-89-61http://www.mfin.gov.rs/\nPoreska upravaAdresa: 11.000 Beograd, Save Miškovica 3-5Tel: 011/…


Snažni vezista razmišlja da napusti Crvenu zvezdu - Crvena zvezda info\nSrbija / 3204 pregleda\nSnažni vezista razmišlja da napusti Crvenu zvezdu\nVezisti iz Obale Slonovače se nije svidela odluka da se ne nađe u startnoj postavi u nedavnom finalu Kupa Srbije protiv Partizana\nPočetkom aprila delovalo je više nego izvesno da će Seku Sanogo staviti paraf na novi ugovor do juna 2024. godine, ali je izgleda došlo do promene planova kada je u pitanju više nego pouzdani vezista iz Obale Slonovače.\nKako saznaje Mozzart Sport, stameni prvotimac crveno-belih razmišlja da napusti stadion Rajko Mitić šest meseci pre isteka aktuelnog ugovora.\nSanogu se nije svidela odluka da se ne nađe u startnoj postavi u nedavnom finalu Kupa Srbije protiv Partizana.\nŠef struke Dejan Stanković odlučio se za tandem Gelor Kanga - Slavoljub Srnić, ispred kojih je bio Mirko Ivanić, dok je defanzivni vezista iz Obale Slonovače čitavu utakmicu presedeo na klupi za rezervne igrače.\nPre toga vladalo je opšte mišljenje u fudbalskoj javnosti da se Crvena zvezda ne može zamsliti bez Sanoga u tako fizički zahtevnim mečevima, ali se Stanković odlučio za određeni rizik i pogodio u metu.\nCrveno-beli su uspeli da odbrane duplu krunu, ali su dobili i nezadovoljnog Sanoga, pa ostaje da se vidi da li će to sve rezultirati i iznenadnim rastankom.\nOdlični vezista je makslimalno odradio minute i poverenje u prethodne dve i po godine. U Crvenu zvezdu je došao na pozajmicu iz Al Itihada, a godinu dana kasnije zvanično je postao igrač crveno-belih.\nU međuvremenu je osvojio tri šampionske titule i dva nacionalna kupa, te igrao dve grupne faze Lige Evrope. Sakupio je 78 nastupa u dresu srpskog šampiona i postigao četiri gola uz pet asistencija.\nSa druge strane, dolaskom Kingsa Kangve može se reći da je srpski šampion započeo proces renoviranja i podmlađivanja veznog reda. Crveno-beli još uvek rade na angažovanju Edmunda Ada iz moldavskog Šerifa, tako da bi sa njegovim dolaskom manevar Crvene zvezde dobio potpuno nov izgled i svežu krv.\nSeku Sanogo ima 33 godine, karijeru je započeo u ekipi Afrika Sports iz Obale Slonovače, a u Švajcarsku je stigao u januaru 2011. godine kada je potpisao za Tun. Njegove kvalitete je prepoznao Jang Bojs, gde je izrastao u jednog od najboljih igrača ekipe iz Berna. Sve to je rezultiralo odlaskom Al Itihad za obeštećenje od 7.000.000 evra u januaru 2019. godine.\nIpak, finansijski problemi sa kojima se kasnije suočio klub iz Saudijske Arabije i neredovne isplate primanja igračima omogućile su Crvenoj zvezdi da ga dovede u svoje redove. Sanogo je kasnije tužio klub iz Džede, a FIFA presudila da vezista na ime dugovanja mora da dobije čak 5.000.000 dolara. Sve to bi na sutrašnjem ročištu trebalo da potvrdi Međunarodni sud za sportsku arbitražu.