ŠOK NA ZAPADU: Ovo u Crnoj Gori nikad nisu videli - Poslali ekipu za specijalni rat da vadi Đukanovića | WebTribune\nHome SPEKTAR ŠOK NA ZAPADU: Ovo u Crnoj Gori nikad nisu videli – Poslali ekipu za specijalni rat da vadi Đukanovića\nSrpska pravoslavna crkva u Crnoj Gori nije se našla samo na udaru režima Mila Đukanovića kroz sporni Zakon o slobodi veroispovesti, nego i NATO, koji vlastima u Podgorici daje podršku kroz sajber agresiju.\nTa akcija je, kako “Novosti” nezvanično saznaju, pojačana nakon što su na ulicama crnogorskih gradova u mirnim litijama našlo desetine hiljada građana sa ikonama i svećama i sveštenstvom Mitropolije crnogorsko-primorske i njenih eparhija, iskazujući na taj način nezadovoljstvo prema tom aktu.\n– U NATO su zbunjeni onim što se dešava u Crnoj Gori. Takvu reakciju crkve i naroda nisu očekivali, ona ne postoji u NATO priručnicima i uputstvima. Nisu verovali ni da će litije trajati duže od tri dana, pa su tada cenili da je najbolje da vlast ne reaguje. Međutim, kako se pokazalo da su procene bile pogrešne, problemu su pristupili ozbiljnije i u Crnu Goru poslali tim za antihibridne operacije. Za NATO su stvari sasvim jasne, pad Đukanovića doveo bi u pitanje članstvo Crne Gore u Alijansi. Stoga su poslali ekipu koja je imala rezultat u Skoplju, ali ne i u Banjaluci – kaže za “Novosti” dekan Fakulteta bezbednosnih nauka u Banjaluci prof. dr Predrag Ćeranić.\n– Ne verujem da će uspeti ovoga puta, taj tim za hibridno delovanje nije se proslavio u Banjaluci. Da se razumemo, oni deluju preko domaćih ljudi – upozorava Ćeranić.\nProfesor ukazuje da hibridno ratovanje predstavlja novi termin za “staru nauku”. Na pitanje kako se odbraniti, odgovara:\n– To možemo učiniti kontramerama, razotkrivanjem stvarnih namera protivnika, informisanjem građana. Šampioni u hibridnom ratovanju su Britanci i Amerikanci, koji često za ono što rade optužuju protivnika, uglavnom Ruse. Pa u Crnu Goru je došao tim zbog izmišljene ruske pretnje i sve što bude činio biće u funkciji slamanja patriotskih snaga. Rusija, a na Balkanu Srbija, pravoslavlje – to su glavne mete. Ovde se radi o metodama ratovanja za koje je u bivšem socijalističkom sistemu bio uvržen pojam “specijalni rat”. Moja generacija je o tome učila kroz koncept ONO i DSZ. Znači, radi se o širokom spektru nevoljnih metoda kojima se napada ciljana zemlja (finansijski udari, špijunaža, plasiranje dezinformacija).\nStručnjaci ukazuju na to da se, uz pojavu novih tehnologija, specijalni ratovi danas vode preko interneta, pri čemu prednjači upotreba društvenih mreža.\nInače, pre godinu dana čelnici NATO usaglasili su se da osnuju tzv. timove za podršku, kako bi saveznicima, na njihov zahtev, u svakom trenutku pružili adekvatnu pomoć.\nCrnogorsko Ministarstvo odbrane potvrdilo je da je kontrahibridni NATO tim boravio u Crnoj Gori od 21. do 27. novembra prošle godine “kako bi pomogao u očuvanju stabilnosti države”.


Eskobar će u Beogradu i Prištini da traži posvećenost dijalogu - Radio Kosovska Mitrovica\n27. January 2022, 19:32\n“Poslaću istu poruku liderima u obe prestonice: najbolji način da lideri dve zemlje ispune svoja obećanja svojim građanima je da daju prioritet dijalogu uz posredovanje EU. Ova zamrznuta trenutna situacija, status kvo, ne funkcioniše, kao što vidimo iz stalnog egzodusa mladih ljudi koji veruju da je njihova budućnost negde drugde”, rekao je Eskobar za prištinski portal Reporteri.\n“Nastavljamo da pozivamo i Kosovo i Srbiju da u potpunosti sprovode sporazume i obaveze preuzete u Briselu. Tako nešto zahteva fleksibilnost, kreativnost i u nekim slučajevima kompromis”, rekao je Eskobar.\nPotvrdio je da za SAD konačni sporazum treba da bude “sveobuhvatan i fokusiran na međusobno priznanje”.


Lav - osećaj o identitetu - ASTROLOGIJA ASTRO HOUSE - Jelena Studen Vojvodić\nZodijački znak Lava pripada vatrenom elementu, što kod pripadnika ovog znaka ističe energični zivotni princip, toplinu, oduševljenje, hrabrost i nagon da se istakne. Sinteza muškog, fiksnog i vatrenog u Lavu, govori o snazi volje i potrebi za zadovoljstvima, uživanjem, zabavama, rizicima, špekulacijama, hobijima, takmičenjima i deci.\nKada svake godine Sunce prolazi kroz znak Lava od 23. jula do 22. avgusta, prolazimo kroz drugu letnju fazu ili sredinu leta kada je prisutna biljna kulminacija, jer su svi oblici rascvetani, zreli i formirani\nPripadnici ovog znaka imaju razvijenu samosvest, sanažno su okrenuti prema sebi, a njihova psihička energija je okrenuta prema unutra, jer Lav pripada fiksnom kvalitetu. Zbog fiksnog kvaliteta, a bez obzira što Lav pripada vatrenom trojstvu, osobe rođene u ovom znaku ostavljaju utisak velike stabilnosti i poseduju snažnu volju u završavanju onoga što započnu. Lav ima snaznu potrebu da bude u centru pažnje i sebe smatra rođenim vođom sa jakim autoritetom, zbog čega je talentovan da bude predsednik, direktor ili na nekoj moćnoj i važnoj poziciji.\nKako je njegova energija okrenuta prema unutra, pripadnici ovog znaka obično nisu skloni opasnostima od burnih ili iznenađujućih okolnosti. Stabilnost pripadnika ovog znaka proizvodi neustrašivost, čvrstinu i odlučnost ispoljavajući istvoremeno velikodušnost i plemenitost. Lav očekuje da bude uvek pohvaljen i da mu drugi budu odani dok se smelo suočava sa životnim izazovima i svetom oko sebe.\nSunce koje vlada znakom Lava pripadnicima ovog znaka ugrađuje otvorenost i iskrenost, težnju za ličnim uspehom, mada ponekad mogu ispoljavati i aroganciju, oholost i sujtenost. Retko kada padaju pod tuđi uticaj, a sve njihove akcije idu iz srca ostajući verni svojim principima i spremni da pomognu slabijima, što ih čini omiljenim kod drugih. Žudnja za priznanjima daje jak podsticaj njihovoj ambiciji i trudi se da na svom putu prema uspehu održava i ostvaruje veze sa uticajnim, važnim, moćnim i uspešnim ljudima.\nIako ispoljavaju stabilnost, pripadnici ovog znaka su sposobni da ispolje bes, koji je ipak kratkotrajan, posebno u okolnostima i situacijama kada je povređen njihov ponos, ali njihova urođena dobrota i plemenitost im nedozvoljava da ispolje osećanje mržnje za koju su nesposobni. Sve što je osrednje ili obično odbija pripadnike ovog znaka, jer oni imaju potrebu da se povezuju sa velikim, kvalitetnim, uspešnim, moćnim i sjajnim u želji da i sami postignu visok polozaj ne odstupajući od svojih ideja i stavova.\nKada je profesija, karijera i status u pitanju oni vole da odlučuju, napreduju i vode koristeći velike mogućnosti u profesiji, gde žele da budu okruzeni odanim i lojalnim ljudima. Častan je i uporan radnik i voli poslove koji zahtevaju maksimalnu sposobnost, kao i sposobnost da odlučuje i vodi, a često se mogu pronaći u poslovima gde je potrebna organizacija i planiranje, zatim u vojsci, pozorištu, pravnim naukama, kao i u radu sa decom i mladima.\nLako mogu postići čvrstu i sigurnu materijalnu sigurnost, a ponekad su obuzeti i velikim poslovima, igrama na sreću, špekulacijama, ali mogu biti i odlični rukovodioci velikih firmi, a njihova kretaivna i stvaralačka energija ukazuje i na mogućnost umetničkog izrazavanja.\nPripadnici ovog znaka imaju želju da svoju kuću i najbliže okruženje pretvore u u središte gde se njegovi prijatelji mogu susretati i družiti i gde mogu da uživaju u zadovoljstvima, zabavama i igrama. Emocije i ljubav ispoljavaju toplo, otvoreno i dramatično, mada su skoloni okretanju leđa partneru kada se osetite uvređenim, ali kada je pod kontrolom onda je veran i odan, pokazujući sebe u najboljem svetlu.\nU porodici i kući teže autoritetu i centralnoj figuri, ali je privrežen porodici koju identifikuje sa osećanjem časti, ponosa i morala, dok od partnera traži da bude reprezentativan u društvu. Ljubav pripadnika ovog znaka je strasna, topla i vatrena, a u partnerskom odnosu maksimalno pružaju i poklanjaju sebe na očaravajući, prisan i plemenit način dok od partnera traze hrabrost, moć, uspeh, ambiciju i kvalitet.\nPoznati u znaku Lava: Cezar, Napoleon, Rokfeler, Garibaldi, Jung, Dante, Rubens, Fidel Kastro, Mopasan, Alfred Hičkok, Đura Jakšić, Rade Šerbedzija, Dobrica Erić, Dragan Nikolić, Arsen Dedić, Zoran Đinđić, Milan Gutović, Neda Ukraden, Slobodan Milošević, Mira-Adanja Polak, Milja Vujanović


Home Politika BiH Naša stranka: Ne koristite pitanje cjelovitosti BiH za skretanje pažnje s vlastite...\nPovodom ponovnog dovođenja pitanja cjelovitosti BiH u fokus međunarodne pažnje reagovala je Naša stranka:\nTo su oni ljudi koji tu odbranu koriste da prikriju nesposobnost vlastitog upravljanja njom. Sumnjamo da bi bili u stanju da je odbrane i dok se vlast ne promijeni naša jedina odbrana je raspoloženje velikih sila prema našoj cjelovitosti. Tražimo stoga i od delegacije EU u Bosni i Hercegovini i od svih zemalja kvinte da se izjasne o tome da li su spremni spriječiti bilo kakav pokušaj disolucije Bosne i Hercegovine kako bi se građanima naše zemlje, pored svih problema koje imaju, barem otklonile sumnje u mogućnost rata, kada im već njihova vlast nije u mogućnosti to pružiti. Nadamo se da će 2022. takvi branitelji otići s političke scene – saopćeno je iz Naše stranke,.\nPrevious articleUSAID osigurao novih 4,8 miliona dolara BiH za borbu protiv koronavirusa\nNext articleKo je pratio Draška Stanivukovića dok je išao na grob ubijenog Slaviše Krunića


ČITAJTE NOVI "BLIC" ODMAH! Epidemiolozi i infektolozi saglasni: Manje obolelih za vikend, epidemija staje za TRI NEDELJE\nNovi broj "Blica" donosi intervju sa prof. dr Branislavom Tiodorovićem koji odovara na sedam najbitnijih pitanja o koroni: dokle će trajati ovaj talas, šta nas čeka na jesen, kada ćemo dobiti vakcinu... samo su neka od pitanja na koja će naši čitaoci dobiti odgovore.\nDa li antivakserski lobi lažima pobeđuje zdrav razum i zbog čega čak 40 odsto građana Srbije neće da se vakciniše protiv korone, pročitajte u novom štampanom izdanju.\nPredsednik LDP-a Čedomir Jovanović nije prvi političar u Srbiji koji je udario nekoga, ali jeste prvi lider stranke koji je posegao za nasiljem, iako se javno zalaže za mir, toleranciju i razgovor. Nijedan političar u Srbiji nije snosio pravne posledice za nasilje, o kome je sve reč, čitajte u "Blicu".\nNa stranama Sveta pogledajte kakav scenario čeka Ameriku nakon predsedničkih izbora i zbog čega su stručnjaci pokazali zabrinutost.\nNa stranama Zabave pogledajte koji slavni košarkaš je prodao stan Jovani Nikolić i Marku Miškoviću, ali i zbog čega je popularni bloger Baka Prase rešio da se povuče iz javnosti.\nUz novi "Blic" na poklon dobijate Enigmatiku na osam strana.\nUŽIVO, PARTIZAN - ZVEZDA Bes na parketu, crno-beli ne mogu da VERUJU šta se dešava u nikad uzbudljivijem derbiju!


Pitanje popisa / Dodik: 'Brojeve koji oni objave, za nas neće biti validni'\n0 9 Juna, 2016 06:42\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik očekuje da će pitanje popisa stanovništva u BiH biti razmatrano u Narodnoj skupštini RS-a.\nPonovio je da je za taj bh. entitet neprihvatljiva odluka Agencije za statistiku BiH o jedinstvenom programu obrade podataka.\n“Metodologija i način na koji misle da objave popis stanovništva za nas je neprihvatljiv. Oni to mogu objaviti, ali neće dobiti verifikaciju. Oni koji budu upotrebljavali brojeve koje oni objave za nas apsolutno neće biti validni”, ustvrdio je Dodik u izjavi novinarima u Istočnom Sarajevu.\nBilo bi pametno, kaže, da se na pitanju popisa stanovništva vrati konsenzus te da on postoji kod srpskih stranaka da se takav popis neće prihvatiti i da se u BiH ne može ugrožavati vitalni i suštinski interes srpskog naroda.\nOsporio je i postojanje Agencije za statitiku BiH, uz tvrdnju da „ona ne postoji ni u Ustavu BiH ni u Dejtonskom sporazumu, ali je formirana pod pritiskom“.\n“Bilo bi logično da su statističke agencije na nivou entiteta sprovodile popise i da je onda zbirno to objavljeno. Ovako se Agencija za statistiku BiH pokušava nametnuti kao najvažniji statistički organ u BiH, što ona nije”, naveo je Dodik.\nKomentirajući zaključke Vijeća za implemetaciju mira u BiH (PIC), ustvrdio je da je to „isprazno sastančenje koje je za neke ljude, kao što je visoki predstavnik u BiH, dobrodošlo da bi imali neku formu da pokriju svoj nerad“.\nNe prati, navodi, već godinama šta radi PIC, ali dodaje da je to tijelo „dramatičan primjer uplitanja stranog faktora u poslove BiH“.\n“Odlučivati o BiH bez najvažnijih faktora u njoj iluzorna je priča. BiH i ne može da uspije ukoliko ne postane vlasništvo domaćih ljudi, a da se stranci u to ne miješaju”, smatra entitetski predsjednik.\nDodiku je večeras uručena povelja općine Istočno Novo Sarajevo za, kako je saopćeno, zasluge u pomaganju razvoju ove lokalne zajednice.


Amerika i svet: Predsednik Bajden pozvao na saradnju u svetlu tenzija sa saveznicima - Boom93\nU svom prvom obraćanju pred Ujedinjenim nacijama, predsednik Amerike Džo Bajden pozvao je na globalnu saradnju u „deceniji koja će biti odlučujuća za svet”.\nPoziv na jedinstvo uputio je u svetlu tenzija sa saveznicima oko povlačenja Sjedinjenih Američkih Država (SAD) iz Avganistana i velike diplomatske svađe sa Francuskom oko prodaje podmornica.\nSAD su takođe najavile da će do 2024. godine udvostručiti svoja izdvajanja za borbu protiv klimatskih promena.\n„Moramo sarađivati kao nikada do sada”, rekao je Bajden, potvrđujući svoju posvećenost demokratiji i diplomatiji.\nOvogodišnja, 76. Generalna skupština UN-a, održava se u Njujorku u kontekstu klimatske krize i pandemije kakva se viđa jednom u sto godina, a obe su pojačale podele u svetu.\n„Bilo da odlučimo da se borimo za zajedničku budućnost ili ne, to će odzvanjati u glavama generacija koje dolaze.\n„Jednostavno rečeno, smatram da stojimo na istorijskoj prekretnici”, poručio je Bajden, pokazujući da se zalaže za saradnju na svim frontovima.\nŠta je Bajden još rekao?\nBajden je u utorak naglasio da Amerika „ne želi novi Hladni rat, niti krutu, blokovsku podelu sveta”.\nAmerika je, kako je naglasio, „spremna da sarađuje sa bilo kojom državom koja joj pruži ruku, ukoliko ova teži mirnom prevazilaženju zajedničkih izazova, čak i ako imamo jaka neslaganja u drugim oblastima”.\nČini se da je to bio odgovor generalnom sekretaru UN -a Antoniju Guterešu, koji je ovog vikenda upozorio SAD i Kinu da su „na putu Hladnog rata koji bi bio drugačiji od prethodnog, a verovatno i opasniji i teži za kontrolisati”.\nBajden se takođe osvrnuo na američko povlačenje iz Avganistana, koje je na meti kritika saveznika iz zemlje i inostranstva uz navode da Amerika trampi „nemilosrdan rat” za „novu eru nemilosrdne diplomatije”.\nJedna od ključnih tačaka je Bajdenovo obećanje o finansiranju borbe protiv klimatskih promena.\nKako je rekao, SAD će do 2024. godine povećati izdvajanja za zemlje u razvoju na 11.4 milijarde dolara.\nTo znači da za pomoć siromašnim nacijama Amerika obećava upola manje od Evropske unije.\nRazvijene zemlje obećale su da će siromašnijim obezbediti 100 milijardi dolara godišnje do 2020. godine, ali to još uvek nije postignuto.\nBritanski premijer Boris Džonson pohvalio je „ogroman doprinos Amerike” i rekao da su se SAD „dale u akciju”.\nBajden je svoje prvo obraćanje zaključio obećanjem da će SAD držati vođstvo „zajedno sa saveznicima”.\n„Predvodićemo svet kroz najveće izazove vremena u kojem živimo, od Kovida do klime i pretnje po ljudsko dostojanstvo i ljudska prava, ali nećemo to činiti sami”, rekao je.\nDa li su saveznici skeptični?\nSvetski lideri, koji su sukobu sa bivšim predsednikom Donaldom Trampom, nadali su se stabilnijoj Americi i pouzdanijem savezništvu pod vođstvom njegovog naslednika, ali su ih unekoliko uznemirili poslednji spoljnopolitički potezi predsednika Bajdena.\nAmeričko povlačenje iz Avganistana nakon 20 godina rata bilo je obeleženo nedostatkom koordinacije sa saveznicima, što je dovelo do međunarodne trke za evakuaciju.\nU trenutku povlačenja, trupe NATO misije činili su vojnici iz 36 zemalja, od kojih tri četvrtine nisu bili Amerikanci.\nTalibani: Ko je ko na vrhu\nTalibani žele da prikažu novo lice – prigrlili društvene mreže\nProšlonedeljni trilateralni sporazum između SAD i Velike Britanije o isporuci nuklearnih podmornica Australiji razbesneo je Francuze, koji sa ovom zemljom već imaju ugovor na pet godina za izgradnju konvencionalnih podmornica za Australijance.\nFrancuski ministar inostranih poslova Žan-Iv le Drijan opisao je sporazum kao „nož u leđa”, a opozvani su i najviši francuski diplomate u obe zemlje.\nBajdenova administracija se takođe našla na meti kritika međunarodne zajednice zbog navodnog gomilanja američkih vakcina protiv Kovida-19, uvođenja nerecipročnih zabrana putovanja, kao i zbog štedljivosti na klimatskoj pomoći.\nGovor sa ciljem razuveravanja saveznika SAD-a\nAnaliza Džona Sopela, urednika za Severnu Ameriku\nNakon četiri godine programa „Prvo Amerika” i Trampove politike izolacionizma i nacionalizma, Bajden je održao govor kakav su se lideri liberalno-demokratskih zemalja nadali da čuju.\nMeđutim, nakon haotičnog povlačenja američkih trupa iz Avganistana, Bajdenovo prvo pojavljivanje pred Generalnom skupštinom UN-a biće dočekano sa velikim skepticizmom.\nS tim u vezi, bio je odlučan da istakne svoju otvorenost.\nOkrenuvši novi list, mogao je da kaže kako Amerika po prvi put za poslednjih dvadeset godina ne učestvuje u ratu.\nBritanske diplomate pozdravile su njegovo obećanje da će do 2024. udvostručiti izdvajanja za borbu protiv klimatskih promena, za šta su sa nemilosrdnom upornošću lobirali u Beloj kući.\nPitanje oko kojeg u Vašingtonu nema oprečnih mišljenja jeste pretnja od strane Kine i upravo je to pokretač novog partnerstva sa Britanijom i Australijom u oblasti bezbednosti.\nIako nije pomenuo drugu svetsku velesilu (koju smatra pretećom), jasno je o kome je reč.\nAmerički predsednik je imao dugo, grozno leto.\nOvaj govor je bio pokušaj razuveravanja američkih saveznika – i konkretna potvrda da se „Amerika vratila”.


Mladi u riziku – Mladi u riziku\nGlavni cilj projekta „Mladi u riziku“ bio je razvoj partnerskih veza i stvaranje sistemske brige o mladima u riziku na Balkanu radi prevencije bilo kog oblika rizika (zdravstveni, socijalni, ekonomski).\nIdeja projekta bila je da se osnaži rad kancelarija za mlade i uz njihovu podršku se održe obuke za lokalne interesne grupe kroz koje su im predstavljeni koncepti koji se tiču kreiranja sistemske brige o mladima u riziku na lokalu. U 15 gradova u Srbiji (Zaječar, Niš, Kragujevac, Užice, Novi Sad), Crnoj Gori (Podgorica, Kolašin, Bijelo Polje, Herceg Novi, Bar) i Bosni i Hercegovini (Bihać, Banja Luka, Foča, Goražde, Ilidža) zagovaralo se za formiranje Saveta (timova) za mlade u riziku. Saveti bi imali za cilj da umreže i održe stalni dijalog po pitanju mladih u riziku između civilnog društva, građana, institucija, organizacija i donosioca odluka.\nKako bi se obezbedilo dosledno i koordinirano delovanje organizacija civilnog društva na nacionalnom i regionalnom nivou, tokom projekta organizovani su javni događaji, medijska i Internet kampanja i objavljivan priručnik o mladima u riziku. Tokom projekta članovi projektnog imali su i priliku tokom studijske posete obiđu Sloveniju (Ljubljanu,Celje…) i upoznaju se sa primerima dobre prakse funkcionisanja nevladinog sektora, ali i ostalih institucija i tela koja delaju za dobrobit mladih. Na kraju projekta održane su nacionalne konferenicije o mladima u riziku u tri zemlje i Balkanska konferencija u Srbiji, na kojoj su učestvovali predstavnici formiranih lokalnih saveta, kancelarija za mlade, ministarstava, političkih stranaka, nevladinih organizacija, omladine i drugi akteri u omladinskoj politici.\nProjekat je od decembra 2010. do novembra 2012. realizovao Timočki Omladinski Centar u partnerstvu sa CAZAS-om iz Crne Gore, Partnerstvom za zdravlje iz Bosne i Hercegovine i Mladinskim svetom iz Slovenije.\nProjekat „Mladi u riziku“ je finansiran od strane EU posredstvom Evropske komisije u okviru programa „Support to Partnership Actions to Minorities/Vulnerable Groups Organizations“ – EuropeAid/129897/c/act/multi, a sufinansiran sredstvima Ministarstva omladine i sporta Republike Srbije i Fonda za otvoreno društvo.


bugarska Arhiva - PRess Serbia | PR PRess team\nPlovdiv – najležerniji grad Evrope!\nDrugi po veličini bugarski grad Plovdiv, ponosan je na svoju reputaciju ležernog mesta jer funkcioniše na svoj način. Čim izađete iz autobusa, osetićete...\n“Kada govorimo o Grčkoj, želimo da se deo sezone odradi tamo pa makar i uz PCR test”, kaže Aleksandar Seničić, direktor Jute, ali dodaje da ne bi...\nTuristi iz Srbije javljaju da čekaju satima da bi izašli iz Bugarske i prešli u Grčku. Otkako je 1. jula nastala zabuna na graničnom prelazu Evzoni koji je na...\nVlada Grčke donela je odluku kasno večeras da dozvoli prelazak granice za državljane Srbije Vlada Grčke donela je odluku kasno večeras da dozvoli prelazak...\nPlanine i nacionalni park Rila važe za jednu od najlepših prirodnih atrakcija na Balkanu. Ovo mesto u susednoj Bugarskoj je raj za oči. Na samoj planini...\nSkrivanje u hladu kafića mnogima je primamljivija vizija letovanja od prženja na suncu, no malo je destinacija na kojima možemo priuštiti takav...\nEntertainment • Kultura • Zanimljivosti\nKomšijski grad proglašen Evropskom prestonicom kulture u 2019.\nPlovdiv, najstariji grad u Bugarskoj, zvanično je proglašen za Evropsku prestonicu kulture 2019, a tu titulu deli sa italijanskim gradom Materom. Oko 50.000...\nDžet-set • Entertainment • Estrada • Event • Koncert • Pop Kultura • Video • VIP • Zanimljivosti\nPop diva jos jednom je objasnila zašto je toliko popularna u Bugarskoj. Na desetine hiljada raspevanih Bugara pevalo je sa našom Nedom na srpskom, svaku pesmu...\nDruštvo • Svet • Travel • Zanimljivosti\nLegendarni Hari Mata Hari sinoć je održao solistički koncert u gradu Vidin u Bugarskoj. Hari je ređao svoje najveće hitove a publika je u glas pevala sa...\nDžet-set • Entertainment • Estrada • Event • VIP\nLepa Brena večeras u bugarskoj prestonici! Oduševila stajlingom na gostovanju u najpopularnijem šou “SLAVI ŠOU”! (FOTO)\nLepa Brena dočekana je kao kraljica u bugarskoj prestonici, gde će večeras održati spektakularan koncert u Areni Armeec! Naša najpopularnija pevačica miljenica...\nRažnatovićki su obećali honorar od 100.000 evra, koji će joj isplatiti unapred ako pristane da učestvuje u ovom projektu Anastasija Ražnatović dobila je ponudu...\nPonovila istoriju! K’o s kruške: Brena pala u Bugarskoj! (VIDEO)\nLepa Brena proteklog vikenda održala je spektakularan koncert u Bugarskoj, na kojem je doživela mali peh. Naime, tokom izvođenja pesme “Pazi kome...\nEstrada • Event • Koncert • Region\nFahreta Jahić večeras peva u bugarskom Plovdivu. Organizatori veruju da će dvorana biti ispunjena do poslednjeg mesta, a mnogi tamošnji Brenini obožavaoci...\nBožinov u Cecinom spotu!\nCeca Ražnatović planira da snimi spot u Bugarskoj, za pesmu sa novog albuma “Autogram” FOLK zvezda Ceca Ražnatović planira da snimi spot u...\nDragana Mirković održala je sinoć spektakularan koncert u Sofiji, u areni Armec pred oko 17 000 ljudi. Dragana Mirković još jednom je dokazala zašto je...\nJELENA GOLUBOVIĆ POKAZALA “ŠLAUF” U BUGARSKOJ! (VIDEO)\nPobednica sedme sezone najgledanijeg rijalitija u regionu ”Farma” Jelena Golubović pokazala je svoje atribute u jednom letovalištu u Bugarskoj. Naime, ona je...\nStiže serija koja će osvojiti Srbiju\nSKANDALI, TRAČEVI I AFERE: Stiže serija koja će osvojiti Srbiju [divider][divider] Sve ono što može da zaintrigira vašu komšinicu, prijateljicu i rođaku, a...


Danas je u prostorijama Općine Visoko upriličeno potpisivanje ugovora o deminiranju lokaliteta Prijeko 3A, Vrela i Vrela 1., između općinske načelnice Amre Babić i predstavnika deminerske kompanije DOK-ING deminiranje. Predstavnici kompanije DOK-ING deminiranje predstavili su projekt deminiranja ovih lokaliteta u Visokom te najavili odvijanje ovog projekta kroz 2013. i 2014. godinu, sa napomenom da su pripreme za početak projekta već u toku. Projekt vrijedan više od 200.000 KM obuhvatit će deminiranje područja Prijeko 3A, Vrela i Vrela 1. površine cca 200.000 m2, a Općina Visoko, uz glavnog finansijera projekta Europske Unije, učestvovat će sa investicijom od 30.000 eura koja će biti plaćena iz budžeta za 2013. i 2014. godinu. Uporedo s ovim projektom bit će pokrenuta i inicijativa za realiziranje projekta socijalno-ekonomske pomoći za mještane i vlasnike područja koja su minirana, pa je povodom toga danas u posjeti Općini Visoko bio i predstavnik kompanije DOK-ING deminiranje zadužen za posredstvo između Europske Unije i lokalne zajednice u kojoj će biti sproveden ovaj projekt, pa je tako općinska načelnica Amra Babić najavila realiziranje i ovog projekta, kao i želju za pokretanjem projekata deminiranja i drugih lokaliteta na području Općine Visoko koja se nalaze pod minama. Predstavnici kompanije DOK-ING deminiranje upozorili su stanovništvo Općine Visoko da se za vrijeme deminiranja ne zadržavaju blizu ovih lokaliteta radi izbjegavanja eventualne opasnosti, najavljujući da će deminiranje ovih lokaliteta trajati oko dva mjeseca, a za to vrijeme će najmodernijim metodama i mehanizacijom biti otklonjena opasnost za građane, nakon čega će MAK BiH provjeriti ono što je urađeno i izdati certifikat o završenom projektu.\nOpćinska načelnica Amra Babić najavila je da će i u narednom periodu težiti ostvarivanju ovakvih i sličnih projekata jer jedan ljudski život nema cijenu i nije ga moguće platiti, što je glavni motiv za pokretanje ovakvih projekata.


Teodosije navodnjava šiptarska domaćinstva\nРубрика: Политика, Актуелно, Религија, Економија Аутор: Milan Nikolic пута прочитано Датум: 28.12.2008 Одштампај\nDa Srbi nisu građani “zadnjeg reda” na Kosmetu, ova informacija nebi nikome zasmetala ali, u ovakvom vremenu ostavlja gorak ukus. Vikarni episkop ne prestaje da šokira, i javnost i same kosmetske Srbe, koji mu za divno čudo još uvek veruju. Stvarno iskorak za istoriju -da se pamti!!\nI tako dok dečanski monasi (?) divljački prebijaju brata u Hristu, dižu demo(n)kratsku revoluciju protiv svog nadležnog episkopa pišući peticije, njihov predvodnik, iguman i vikarni vladika lipljanski Teodosije (Šibalić) pravi “istorijski iskorak” i svečano otvara sistem za navodnjavanje šiptarskih njiva. Da šiptarskih, dobro ste čuli. Evo prevoda teksta koji u originalu od strane “američkog naroda” možete pročitati ovde. (USAID-Missions Kosovo)\nSrpski pravoslavni manastir Visoki Dečani pobornik projekta za vodu za kosovsku albansku zajednicu\nDana 17. novembra predstavnici iz Visokih Dečana, srpskog pravoslavnog manastira i susednog sela Isnića naseljenog kosovskim Albancima proslavili su završetak irigacionog projekta za stanovnike Isnića. Saradnja je jedinstvena uzimajući u obzir tenziju koja je u toku između Kosovskih Albanaca i Kosovskih Srba, čak i deset godina posle violentnog sukoba.\nProjekat koji finansira USAID i norveška crkvena pomoć (Norwegian Church Aid) vodio je iguman manastira, episkop Teodosije Šibalić. Stanovnici Isnića potražili su pomoć od manastira za izgradnju sistema za navodnjavanje prema seoskim poljoprivrednim dobrima iz izvora koji se nalazi na manastirskom imanju. Videvši priliku da se poboljšaju odnosi između Manastira i njihovih suseda kosovskih Albanaca, episkop je zahtevao finansiranje od međunarodne zajednice.\nUSAID je donirao $ 27.341 lokalnoj NVO, Fondaciji za razvoj zajednice (Community Development Foundation – CDF) koja je takođe primila 45.000 evra od manastirskih sredstava koja im je donirala Norveška crkvena pomoć. Irigacioni sistem prenosi vodu sa izvora unutar Specijalne zaštitne zone koja okružuje manastir, uspostavljene da zaštiti ovu svetsku baštinu UNESKO-a, na obradive površine u Isniću. Projekat, uključujući i put za sistem prenosa, završen je posle dve godine od razgovora između osoblja manastira, lokalnih stanovnika i UNMIK-a.\nAngažovanje USAID-a započelo je kasno u aprilu 2008. a izgradnja se završila šest meseci kasnije u oktobru. Ovaj kooperativan napor i iskorak od strane srpskog pravoslavnog manastira predstavljaju istorijski početak za Kosovo od nastanka sukoba.\n« « Претходне вести: Vladika Damaskin (Davidović): Pismo beogradskoj Patrijaršiji\nНаредне вести: Da smo bolji narod, imali bismo bolje vladike » »


Tragovi nasilja nekažnjenih autora - Beograd - Dnevni list Danas\nPočetna » Beograd » Tragovi nasilja nekažnjenih autora\nProvokativna kampanja Autonomnog ženskog centra na ulicama Beograda\nI. N.16.07.2017. 23:04\nPorukom kampanje da „nije svako delo umetničko delo“, ova organizacija poručuje da je većina učinilaca krivičnog dela nasilja prema ženama i dalje na slobodi.\nPrema zvaničnoj statistici tužilaštva za 2014. godinu, manje od 7 odsto učinilaca optuženih za krivično delo nasilje u porodici osuđeno na efektivnu kaznu zatvora, dok je polovina od ukupnog broja svih podnetih krivičnih prijava odbačena od strane tužilaštava u Srbiji.\n„Kampanjom želimo da privučemo pažnju javnosti i nadležnih institucija, a pre svega pravosuđa, da su kazne za nasilnike i dalje nedopustivo niske. Na ovo ukazuje i poslednji izveštaj Komiteta za eliminaciju diskriminacije žena (CEDAW) UN u kojem je ukazano da Srbija mora da ’osigura efikasnu istragu u slučajevima nasilja prema ženama i procesuira i kazni nasilnike sankcijama koje su srazmerne težini zločina’“, ističe Bobana Macanović iz AŽC.


Besplatan gradski prevoz minibusevima bez vozača - Sputnjik Srbija\n23:46 05 Maj 2021\n© CC BY 2.0 / EU2017EE Estonian Presidency / Self-driving minibuses\n17:47 15.07.2017 (osveženo 17:54 15.07.2017) Preuzmite kraći link\nU čast predsedavanja zemlje Evropskoj uniji, u glavnom gradu Estonije je na nekoliko nedelja počela sa radom redovna linija bespilotnih autobusa za osam putnika.\nU Talinu je počelo sa radom nekoliko bespilotnih autobusa, koji će saobraćati na liniji od Trga Viru, gde je predstavništvo estonskog Saveta Evropske unije, do talinskog centra „Kotao kulture“, u kome se održavaju zvanični događaji vezani za predsedavanje zemlje u EU, saopštila je kancelarija estonskog sekretarijata Saveta Evropske unije, istakavši da je korišćenje prevoza besplatno.\nBespilotni minibusevi za osam putnika moći će da se vide u centru grada u narednih nekoliko nedelja. Prema izjavi predstavnika Kancelarije Valdeka Laurija, razvoj bespilotnog javnog prevoza odvija se brzo i Estonija ne zaostaje za globalnim trendovima. Lauri je uveren da će prva upotreba bespilotnog javnog prevoza u istoriji te zemlje ubrzati procese povezane sa njegovim uvođenjem i razvojem sličnih tehnologija.\nPrema rečima rukovodioca ekspertske grupe Pirkoa Konsa, danas je 90 odsto saobraćajnih nesreća povezano sa ljudskim faktorom, a široka upotreba bespilotnih autobusa će omogućiti da se taj rizik znatno smanji. On je uveren da bi ovi minibusevi mogli uspešno da se upotrebljavaju u područjima sa niskom gustinom saobraćaja.\nMinibusevi „izi majl“ kupljeni su od francuske firme DSV, a za info-tehnološku komponentu odgovara estonska firma „Gardtajm“. Estonski operater „Milrem“ namerava da nastavi da koristi autobuse u okviru projekta „Talink šatl“ zajedno sa estonskim trajektnim operaterom „Talink“. Projekat sufinansira estonska filijala američkog koncerna „Majkrosoft“.\nEstonija je prva zemlja u Evropskoj uniji koja je zakonski rešila da koristi bespilotna saobraćajna vozila na svojim putevima, uz određena ograničenja. Odgovarajući zakon usvojio je nacionalni parlament u martu ove godine.\nbespilotni, minibus, gradski prevoz, Taljin, Estonija


Izvor: OkRadio.rs, 16.Nov.2018, 09:03\nVranje - Sveti Georgije je veoma poštovan u srpskom narodu i slavi se čak dva puta godišnje, i to 16. novembra, kao praznik prenosa moštiju svetitelja, poznatiji kao Đurđic i 6. maja, kada se obeležava dan njegove smrti Đurđevdan. U bogoslužbenom kalendaru samo je Đurđevdan obeležen crvenim slovom, dok Đurđic ne spada u zapovedne praznike iako je od velikog značaja za pravoslavnu crkvu. Za razliku od Đurđica koja je porodična slava, Đurđevdan je prolećni praznik za koji su vezana brojna narodna verovanja i običaji. Veruje se da sveti Đorđe voli da se odazove nevoljnicima i da im pomogne.\nDanas je Đurđic: Nemojte ništa da dajete iz kuće\nIzvor: Prva.rs, 16.Nov.2018\nSveti Georgije ili Sveti Đorđe je bio velikomučenik i borac za hrišćastvo, koji je česta krsna slava kod Srba. Na današnji dan pravoslavni vernici se prisećaju prenosa njegovih moštiju iz Nikomidije u grad Lida Palestinska.. Ovaj svetac se u našem narodu slavi dva puta godišnje, kao Đurđic...


"Možemo da potvrdimo da smo podneli zahtev Agenciji za lekove da proširi upotrebu vakcine Fajzer/Biontek protiv kovida 19 na adolescente u Ujedinjenom Kraljevstvu", rekao je portparol kompanije Fajzer, prenosi Rojters.\nRanije danas američka >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << Agencija za hranu i lekova (FDA) je odobrila proširenje hitne upotrebe Fajzerove vakcine protiv kovida za adolescente uzrasta 12-15 godina. Do sada je ta vakcina imala hitno odobrenje za upotrebu od 16 godina i više. Prethodno su i kanadske zdravstvene vlasti odobrile ovu vakcinu za tinejdžere.\nEMA: "Fajzer" vakcina za decu od 12 godina krajem maja\nVakcina "'Fajzer/Biontek" protiv kovida-19 bi potencijalno mogla dobiti evropsko odobrenje za upotrebu kod dece od 12 godina već krajem meseca, izjavila je danas izvršna direktorka Evropske agencije za lekove (EMA) Emer Kuk.\nKuk je, nemačkom „Handelsblatu“, rekla da je aktuelni cilj za odobrenje jun, ali da se radi na ubrzanju izdavanja dozvole do kraja maja.\n"Trenutno je cilj da odobrenje bude u jednom trenutku u junu. Nastojimo da utvrdimo da li to možemo ubrzati već ka kraju maja", izjavila je Kuk u intervjuu za nemački list "Handelsblat" i još neke evropske novine.\n"Obećani su nam podaci iz revizije koju je obavila Kanada u narednih nekoliko nedelja i to bi moglo ubrzati našu reviziju", izjavila je ona, dodajući da je odluka na državama članica EU kada će započeti sa davanjem vakcine starosnoj grupi od 12 do 15 godina nakon dozvole EMA.\nTa agencija je 3. maja započela sa procenom upotrebe vakcine "Comirnaty", proizvođača "Fajzer-Biontek", u starosnoj grupi od 12 do 15 godina, navodeći tada da rezultate svoje revizije očekuje u junu, prenosi Rojters.


Sremske Novine » U Sremskoj Mitrovici se osniva novi dečiji crkveni hor\nPočev od osamnaestog avgusta, Sremska Mitrovica bi mogla postati bogatija za još jedan hor. Naime, pri Sabornom hramu Svetog Dimitrija osniva se dečiji crkveni hor. Na ovom poslu radi Jovanka Ivanić koja ističe da će mogućnost pevanja imati deca uzrasta od pet do dvanaest godina.\n- U planu je da okupimo svu decu kojoj je Crkva na srcu, da zajedno sa njima, kroz pevanje, gradimo zajedništvo i tako doprinesemo razvoju kulture u našem gradu. Ideja je da horske radionice održavamo nedeljom nakon Liturgije, dakle do 11 do 12 sati, a mogućnost da se sa nama druže imaće mališani bez obzira na to da li su ranije pevali ili se sada po prvi put susreću sa horskim pevanjem, naglašava Jovanka.\nKako se u obrazloženju pokretanja novog hora ističe, horsko pevanje dovodi do poboljšanja međusobnih odnosa pojedinaca u okviru grupe. Takođe uči sasvim malu decu timskom radu i disciplini. Ne treba zaboraviti ni važnost druženja i stvaranja socijalnih veza u horu, ali i zabavu, zajedničko savladavanje prepreka i novih iskustava. Pevanje u horu je idealno za decu koja imaju poteškoća sa učenjem, jer predstavlja svojevrsni trening memorije. Deca koja barem jednom nedeljno pevaju u horu pokazuju značajno bolji uspeh u školi, veću dozu kreativnosti i lakše prihvatanje radnih navika. Horsko pevanje podstiče razvoj intelekta kao i svako drugo bavljenje muzikom. Ali, ako dete nema dovoljno izgrađen sluh ili je još je premalo za muzičku školu, hor je idealan način da se ono pripremi za dalje, ozbiljnije bavljenje muzikom. Treba pomenuti i da je to odličan način za stvaranje radnih navika kod sasvim male dece, ali i za postavljanje osnova samopouzdanja kod dece svih uzrasta. Važna činjenica je i to da deca koja su angažovana u horu mnogo bolje kontrolišu svoje emocije, jasnije ih prikazuju i svesniji su svojih potreba i želja.\n– Kroz hor deca se uz igru i pesmu uče osnovnim vrednostima kao što su slušanje drugih, solidarnost, stvara se jak osećaj pripadnosti, razvija kreativnost i jača karakter, a upravo to je, uz naravno, vernost Crkvi, korpus vrednosti koji je preko potrebno razvijati kod mladih u svim vremenima, posebno u našem danas, naglašava Jovanka.\nZa dodatne informacije u vezi sa horom, možete pozvati Jovanku Ivanić na broj 0642714676.\nOznake članakaDečiji hor Jovanka Ivanić Saborni hram Svetog Dimitrija


Mljekari na području TK-a u teškoj situaciji – Radio Studio D ::: 99,40 i 97,40 FM\nMljekari na području TK-a u teškoj situaciji\nIako mljekari sa područja Tuzlanskog kantona traže da iznos novčane podrške po muznom grlu za 2022. godinu bude 400 KM, prema dogovoru sa resornim ministarstvom, taj iznos će biti 200 maraka i bit će isplaćen do kraja aprila. Ranije su dobijali 160 maraka, a povećanje od 20% je jedino koje je u ovom trenutku moguće, kazali su nadležni.\nZa cjelokupnu poljoprivrednu proizvodnju, u budžetu TK-a planirano je oko 10 miliona maraka. Iako zvuči dovoljno, povećanje cijena na tržištu zahtijeva znatno veća sredstva, zbog čega su iznosi podrške, striktno za mljekare, nedostatni. 200 maraka po muznom grlu za njih je, u ovakvoj situaciji, nedovoljno.\n„Tražili smo 400, mislim da je to neka realnost u odnosu na ove cijene sada, gnojiva i ostalog repromaterijala. Međutim, tih 200 maraka neće biti dovoljno za nas“, upozorava Edin Glibanović, predsjednik Grupacije proizvođača mlijeka Tuzla.\nUz 400 maraka po grlu, mljekari bi mogli kupiti potreban repromaterijal i obaviti proljetnu sjetvu. Ovako je upitno da li će moći osigurati stočnu hranu i u konačnici proizvode koji im donose zaradu na osnovu koje žive i preživljavaju.\n„Kada pravimo kalkulacije da za održivost 8 i po hiljada muznih grla i oko tri hiljade tovne junadi treba zasijati oko 10 hiljada hektara površine da bi proizveli dovoljno stočne hrane, prema sadašnjim cijenama, to prelazi 40 miliona maraka – naravno da poljoprivrednici nemaju ta sredstva“, navodi Suad Selimović, sekretar Udruženja za poljoprivredu i prehrambenu industriju KPK-a Tuzla.\nU nadležnom ministarsvu kažu da razumiju probleme koje je donio rast cijena, ali da je povećanje sa 160 na 200 maraka jedino bilo moguće. Obećavaju isplatu do kraja aprila da bi sve bilo spremno za proljetnu sjetvu, a u budućnosti će, kako kažu, uvažiti zahtjeve mljekara i pomoći im u njihovoj proizvodnji.\n„Mi ćemo se u svakom slučaju potruditi i tražit ćemo u svim našim razgovorima i pregovorima sa drugim institucijama, ali to ne možemo u ovom trenutku obećati niti garantovati, samo možemo obećati da ćemo se truditi da proizvođače stimulišemo da nastave s ovom proizvodnjom“, kaže ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Emir Begić (SD).\nA dok je u Tuzlanskom kantonu iznos podrške mljekarima 200 maraka po muznom grlu, Zeničko-dobojski i Unsko-sanski kanton se mogu pohvaliti dvostrukom cifrom, što posebno boli proizvođače jer, kako kažu, svi oni isto rade i daju svoj maksimum zbog čega zaslužuju jednaku i dostatnu podršku na državnom nivou.\nPrevious article Poljoprivrednicima u TK dodatnih 2 miliona KM za proljetnu sjetvu\nNext article U Bratuncu ekshumirani posmrtni ostaci najmanje jedne žrtve proteklog rata


Postavio Yucom - 26/05/2022 Aktuelno, Poglavlje 23\nmaj 2022. godine, Palata Srbija\nRadna grupa Nacionalnog konventa o Evropskoj uniji za Poglavlje 23 održala je redovnu sednicu 26. maja 2022. godine u Palati Srbija, posvećenu analizi kvartalnog izveštaja za prvi kvartal 2022. godine. Sastanku su prisustvovale članice radne grupe i predstavnici Ministarstva pravde na čelu sa šefom pregovaračke grupe za Poglavlje 23.\nSednicu je otvorila koordinatorka radne grupe NKEU za Poglavlje 23, Jovana Spremo. Ona je na samom početku istakla značaj ponovo uspostavljene saradnje sa Ministarstvom pravde i iskazanoj spremnosti šefa pregovaračke grupe za Poglavlje 23 za nastavak saradnje sa Nacionalnim konventom o EU. Spremo je navela da je cilj sednice da govorimo o kvartalnom izveštaju, ostvarenom napretku u tom periodu, kako bi civilno društvo dalo uporednu analizu ostvarenog napretka u oblastima\nŠef pregovaračke grupe za Poglavlje 23, Branislav Stojanović, istakao je da je Ministarstvo pravde pokrenulo novi mehanizam izveštavanja i praćenja implementacije aktivnosti iz Akcionog plana za Poglavlje 23 uvođenjem nove metodologije kroz Koordinaciono telo za praćenje sprovođenja Akcionog plana. Koordinaciono telo se sastaje kvartalno, a nakon izveštajnog perioda i izrade nacrta izveštaja daje preporuke i smernice kroz mehanizam ranog upozoravanja organima koji imaju probleme sa sprovođenjem aktivnosti. Mehanizam ranog upozoravanja je počeo da se koristi u prethodnih 6 meseci, a suština je da se utvrdi da li se u sprovođenju nekih aktivnosti očekuje kašnjenje i ukaže na nedovoljnu saradnju između institucija koje u partnerskom odnosu treba da sprovedu određene aktivnosti.\nU samom uvodu istakao je da će u narednom periodu prioritet Ministarstva biti izmene i dopune Krivičnog zakonika i Zakonika o krivičnom postupku, budući da ima mnogo aktivnosti u poglavljima 23 i 24 koja zahtevaju izmenu ova dva zakona. Naveo je da se kasni sa ovim aktivnostima, a da je zvaničan plan Ministarstva da se usvajanje izmena za ova dva zakona očekuje do kraja 2022. godine. Takođe, radi utvrđivanja propusta i radi organizovanja sastanaka na kojima će se oni razrešiti, osnovana je Radna grupa za podršku radu Koordinacionog tela. Novi sastanak ovog radnog tela zakazan je za početak jula.\nStojanović je najavio i novu vrstu izveštaja koje će Ministarstvo od juna 2022. godine objavljivati, a to je izveštaj o ispunjenosti prelaznih merila, sa čijom metodologijom i sadržajem će Radna grupa NKEU za Poglavlje 23 biti upoznata u narednom periodu. Od kada je usvojen Akcioni plan za Poglavlje 23, nije pripreman izveštaj po prelaznim merilima, a budući da Evropska komisija na taj način izveštava, bilo je neophodno omogućiti uvid i u takve procene države. Smatra se da će nakon sastavljanja ovog izveštaja država, kao i civilno društvo, moći da steknu bolji uvid u stanje napretka koje se tiče Poglavlja 23 u odnosu na sva potpoglavlja, tj. prelazna merila. Ovaj izveštaj neće biti usvajan od strane Koordinacionog tela, ali će svakako biti javan, postavljen na sajtu Ministarstva pravde. O izveštaju će biti obaveštena Vlada, Ministarstvo za evropske integracije kao i Evropska komisija. Stojanović je takođe predložio da ovaj izveštaj bude tema jednog od sledećih sastanaka RG NKEU za Poglavlje 23.\nPre prelaska na konkretna potpoglavlja iz Poglavlja 23, Jovana Spremo dala je kratak uvid u oblasti na kojima će se raditi u toku 2022. godine, za koje su rokovi tako i postavljeni akcionim planom, ali je i Evropska komisija skrenula pažnju na njih. Kada su u pitanju aktivnosti u oblasti pravosuđa, Spremo je istakla da će se dalje aktivno raditi na pravosudnim zakonima, rešavanju starih predmeta, smanjenju pritisaka i napada na pravosuđe, saradnja sa Međunarodnim rezidualnim mehanizmom u Hagu, kao i onemogućavanje ratnim zločincima da deluju u javnom prostoru. U pogledu borbe protiv korupcije očekuje se puno ispunjenje GRECO preporuka, izrada Nacionalne strategije za borbu protiv korupcije i pratećeg akcionog plana (čija izrada se očekuje još od 2018. godine), rešavanje problema ćutanja uprave u kontekstu primene novog Zakona o pristupu informacijama od javnog značaja, kao i merljivi efekti Zakona o sprečavanju korupcije (što Evropska Komisija očekuje da vidi do 2023. godine). Takođe navela je da izostaje i puna saradnja sa Savetom za borbu protiv korupcije Vlade RS, kao i izrada lokalnih antikorupcijskih planova koje nemaju još uvek sve opštine u Srbiji.\nU pogledu zaštite osnovnih prava, insistira se na poštovanju privremenih mera Evropskog suda za ljudska prava i izvršenju presuda, koje je na vrlo nezavidnom nivou kada je u pitanju Srbija. Neophodno je unapređenje rada nezavisnih institucija, gde je posebno problematično funkcionisanje Regulatornog tela za elektronske medije. Prisutne su pretnje i nasilje kako nad novinarima, tako i nad aktivistima tj. braniocima ljudskih prava, zbog čega je posebno neophodno raditi na suzbijanju govora mržnje i drugih oblika diskriminacije. Sa tim u vezi, Spremo je napomenula da se očekuje reakcija nadležnih na govor mržnje koji dolazi od najviših zvaničnika Vlade RS, kao i adekvatna primena Kodeksa ponašanja narodnih poslanika u kontekstu zapaljivih govora i verbalnih napada. Oblast u kojoj se ne vidi jasna kampanja, jeste oblast podizanja svesti ranjivih grupa o postojanju sistema besplatne pravne pomoći, a problematično je i to što na teritoriji 22 opštine uopšte nemamo lica zadužena za pružanje besplatne pravne pomoći. Konačno, u toku je izrada posebnog AP za položaj nacionalnih manjina, što smo očekivali kao rezultat u ovom kvartalu, ali je ova oblast je ostala bez jasnog napretka.\nU pogledu procesa izrade pravosudnih zakona, Branislav Stojanović, naveo da je u cilju usaglašavanja sa ustavnim izmenama od 9. februara 2022. godine, Narodna Skupština usvojila i Ustavni zakon za sprovođenje Akta o promeni Ustava, prema kojem je rok za usvajanje izmena pravosudnih zakona godinu dana od dana usvajanja ustavnih amandmana, što znači do februara 2023. godine. Prema AP23 rokovi su primarno revidirani za početak 2022. godine, ali su oni kroz Akcioni plan za sprovođenje Strategije razvoja pravosuđa dodatno revidirani, na 2023. godinu. Radne grupe za izradu ovih zakona, konkretno radna grupa koja će raditi na setu sudijskih zakona (Zakon o sudijama, Zakon o Visokom savetu sudstva, Zakon o uređenju sudova) i radna grupa koja će raditi na setu tužilačkih zakona (Zakon o javnim tužiocima, Zakon o Visokom savetu tužilaca), osnovane su 15. aprila 2022. godine. Radne grupe su počele sa radom, a dinamika sastanaka je dva puta mesečno. U čitav proces je uključena i Venecijanska komisija, jer je njeno mišljenje neophodno prema AP23. Stojanović je najavio da se očekuje poseta delegacije Venecijanske komisije u junu 2022. godine. Govoreći o rokovima, Stojanović očekuje u oktobru zasedanje Venecijanske komisije, prema tome prvi nacrti bi morali biti izrađeni do oktobra, a finalni najkasnije do decembra 2022. godine kako bi mogli da sprovedu sledeću fazu postupka, a to je javna rasprava za pomenuti set zakona. Održana su dva sastanaka radnih grupa, na kojima je dogovorena dinamika rada, dok će suštinske stvari biti dogovarane na narednim sastancima.\nMinistarstvo pravde će sve informacije o radu i rezultatima sa sastanaka radnih grupa dostaviti koordinatoru RG NKEU za Poglavlje 23. Spremo je ponovila da RG NKEU 23 ostaje pri apelu iz pisma koje je poslato ministarki pravde, Maji Popović, a u kojem smo tražili da članovi imaju neki vid posmatračke misije radi transparentnosti i bolje primene standarda javnosti rada. Tom prilikom RG NKEU 23 tražila je i da budu objavljena imena članova grupa, proceduralna pravila za postupanje, kao i da njihov rad bude otvoren za zainteresovanu javnost. Samo izveštavanje o sastancima radnih grupa je dobar korak, ali RG NKEU 23 ostaje i pri prethodnim zahtevima.\nStojanović je dalje govorio o izmenama i dopunama Zakona o parničnom postupku. Dogovor sa Advokatskom komorom Srbije bio je da se radna grupa proširi tako da jednu polovinu čine predstavnici advokature, dok bi drugu grupu činili predstavnici svih ostalih institucija, Ministarstva Pravde i pravosuđa. Ovi sastanci u proširenom sastavu su održani, ceo nacrt Zakona je pregledan, izvršene su izmene i najavljena je ponovljena javna rasprava, kada bude konstituisan novi saziv Narodne Skupštine, tj. kada Vlada ne bude u tehničkom mandatu. Ostaje dogovor da se samo na ovu temu održi jedan sastanak sa RG NKEU 23, kako bi se razmotrila usklađenost sa komentarima civilnog društva. Bilo je više tački sporenja koje su se ticale sudskih taksi, sa jedne strane, a sa druge primene digitalnih alata u parničnom postupku, ali rešenje koje se tiče sudskih taksi više nije deo nacrta a digitalni alati su uvedeni kao alternative, a ne mandatorno rešenje. Radne grupe za izmene i dopune Krivičnog zakonika i Zakonika o krivičnom postupku su formirane, a izmene i dopune se očekuju do kraja godine. Deo Krivičnog zakonika koji se tiče bezbednosti novinara nije usvojen, što je i bila preporuka sa prethodne sednice, pa će i te odredbe biti deo paketa odredbi koji će se menjati.\nTakođe uvojen je Akcioni plan za Strategiju razvoja pravosuđa koji je usvojen za period 2020-2025. godine, ali to nije novi dokument. Zbog podrške od strane EU kroz program “Sektorska budžetska podrška” koja je za celokupno pravosuđe, javila se potreba izrade Akcionog plana kako bi se jasno pratili i rokovi za planove daljeg rada Ministarstva pravde, ali i finansijski pregled celokupnog troška reforme pravosuđa. Nije bilo dodavanja novih aktivnosti nego su spojene aktivnosti iz revidiranog AP23, sa dve strategije, Strategijom za razvoj pravosuđa i Strategijom za upravljanje ljudskim resursima u pravosuđu, gde su revidirani rokovi i precizirana finansijska predikcija. Neće biti posebnog izveštavanja o ovom akcionom planu. Što se tiče budžetskog razgraničenja između pravosudnih saveta i Ministarstva pravde, ono će biti predmet rada radnih grupa za izradu pravosudnih zakona u narednom periodu.\nŠto se tiče procesuiranja ratnih zločina, usvojena je Nacionalna strategija za procesuiranje ratnih zločina za period 2021-2025. Nedavno je osnovano radno telo od strane Vlade za praćenje sprovođenja strategije, a trenutno se finalizira Izveštaj za sprovođenje strategije, koji bi trebalo u junu 2022. godine da bude objavljen na sajtu Ministarstva pravde. Izveštavanje će se obavljati na kvartalnom nivou. Na sprovođenju Strategije učestvuju pored Ministarstva pravde i Ministarstvo unutrašnjih poslova, Jedinica za zaštitu, Služba za otkrivanje ratnih zločina, Komisija za nestala lica i druge institucije.\nKada je u pitanju komentarisanje sudskih odluka, uspostavljen je mehanizam kvartalnih sastanaka između ministarke pravde, premijerke, kao i Republičke javne tužiteljke, predsednice VKS-a i predsednika NSRS. Tema kvartalnih sastanaka je komentarisanje sudskih odluka od strane državnih zvaničnika. Ovaj mehanizam trenutno ne zaseda jer je Vlada u tehničkom mandate, ali se očekuje ponovno aktiviranje nakon konstituisanja Skupštine i formiranja Vlade. Uz saradnju sa Savetom Evrope izrađena je brošura “Puno poštovanje odluka i rada pravosudnih organa od strane javnih zvaničnika i državnih službenika – Međunarodni standardi”, koje su distribuirane svima na koje se odnose.\nKatarina Grga, istraživačica Centra za evropske politike, je u nastavku predstavila sveobuhvatni Izveštaj o praćenju stanja u pravosuđu za 2021. godinu, osvrćući se na kvartalni izveštaj Ministarstva pravde, koji je bio tema sednice. Kako je navela postoje sličnosti, ali i razmimoilaženje u komparaciji ova dva izveštaja. Ono što se poklapa jeste zaključak da postoji napredak o dostupnosti informacija na sajtovima sudova u odnosu na prethodni period. U pogledu instituta slučajne raspodele predmeta sudijama, iako je došlo do izmene Zakona, navodi da unete odredbe nisu do kraja jasne. U pogledu finansijske pristupačnosti suda, odnosno naplate taksi putem IKT alata, uočena je potreba za daljim napretkom u ovoj oblasti, a isti slučaj prepoznat je i po pitanju dostupnosti informacija građanima o besplatnoj pravnoj pomoći.\nSonja Stojanović Gajić, članica Upravnog odbora Beogradskog centra za bezbednosnu politiku, postavila pitanje vezano za rad radne grupe koja radi na izmeni krivičnog zakonodavstva, da li izmene obuhvataju i izmene predviđene Akcionim planom za Poglavlje 24, kao i da li je izrađena analiza o identifikovanju slabosti i nedostataka krivičnog postupka (aktivnost 6.2.12.1 AP24), i ako jeste, ko je učestovavo u izradi i da li će civilni sektor dobiti tu analizu? Vanja Macanović, iz Autonomnog ženskog centra, nadovezala se na prethodno u kontekstu članova radnih grupa, sa pitanjem da li u tim radnim grupama ima članova civilnog sektora, odnosno da li postoji mogućnost da se dostavi preko NKEU civilnom društvu predmetna analiza kako bi se eventualno istakle slabosti zakona, te dali predlozi za unapređenje iz ugla onih koji direktno rade sa žrtvama. Sofija Mandić, iz Centra za pravosudna istraživanja, predložila je da informacije o sastavu radnih grupa budu dostupne na sajtu Ministarstva pravde. Dodala je sugestiju da članice RG NKEU za Poglavlje 23 ne treba da budu jedine koje će imati pristup dokumentima, već da se isti dostave celokupnoj javnosti na uvid. Predložila je da se i u ovim radnim grupama predvidi mogućnost za posmatrače predstavnike NKEU. U pogledu pravosudnih zakona, postavila je pitanje da li će se usvajanju novih zakona pristupiti preispitivanjem svih zakonskih odredbi ili samo onih koje je neophodno izmeniti zbog promene Ustava.\nUz ograđivanje da Ministarstvo pravde ne koordiniše i poglavljem 24, Branislav Stojanović je istakao je da je analiza završena, da misli da je autor prof. dr Zoran Stojanović i da misli da neće biti problem da se RG NKEU 23 ista dostavi. Što se tiče članova radnih grupa, pomenuo je da ne zna ko su članovi, ali da je praksa da svi sudovi i sve relevantne institucije koje delaju u praksi prisustvuju sednicama radnih grupa. Snežana Bjelogrlić, iz Društva sudija Srbije, koja je ujedno i član radne grupe koja radi na sudijskim zakonima navela je da će zavisiti od količine izmena, ali da zna da će Zakon o Visokom savetu sudstva biti menjan u potpunosti. Za sada je predlog da Zakon o sudijama i Zakon o uređenju sudova samo usaglase sa Ustavom, ali je ostalo otvoreno pitanje da i ti zakoni budu promenjeni u potpunosti.\nBjelogrlić je dodala da smatra da izmene treba da budu šire od čistog usaglašavanja sa novim članovima Ustava. Posebno se osvrnula na član 70 Zakona o uređenju sudova koji se odnosi na razgraničenje nadležnosti u pravosudnoj upravi između Visokog saveta sudstva i Ministarstva pravde. Društvo sudija Srbije je stava da većina nadležnosti treba da pređe na Visoki savet sudstva. Pitanja koja su najvažnija za pravosudne zakone su pojam istaknutog pravnika, uslovi za njegov izbor, način izbora, kao i transparentnost izbora. Takođe, važna je transparentnost rada petočlane komisije koja će delovati za slučaj da dvotrećinskom većinom ne budu izabrani istaknuti pravnici, razgraničenje nadležnosti i samostalan budžet.\nLidija Komlen Nikolić, iz Udruženja tužilaca Srbije, nadovezala se na sve prethodno pomenuto, predloživši zajedničko razmatranje izveštaja za poglavljima 23 i 24, odnosno u okviru klastera i. Predložila je da se ubuduće u kraćem roku dostavljaju kvartalni izveštaji Ministarstva pravde. Istakla je neophodnost posmatrača NKEU u samim radnim grupama, bez obzira što su pravosudna udruženja članice, budući da bi organizacije civilnog društva bile određeni korektivni faktor koji bi u slučaju onemogućenja rada radne grupe alarmirao javnost. Dodala je da je potrebno unapređenje i pojednostavljenje sajta DVT-a, budući da nije pregledan, a javnost nije informisana o aktivnostima DVT-a, jer se sajt ne ažurira. Stojanović je ponovio da će dostaviti informacije o članovima radnih grupa, da će zaključci sa današnje sednice biti preneti kabinetu ministarke pravde i da će izneti predlog za zajedničku sednicu u okviru klastera i.\nNataša Dragojlović, koordinatorka Nacionalnog Konventa o EU, navela je da je struktura Konventa prilagođena novoj strukturi koju je Vlada formirala sledeći novu EU metodologiju proširenja. Istakla je da je okviru NKEU organizovan i klaster 1 kojim trenutno koordinira CEP, kao koordinator MRG za politički kriterijum. Konvent jedini može da ponudi sveobuhvatnu platformu, i ranije smo imali zajedničke sastanke za Poglavlje 23 i 24, jedino je pitanje da li država ima kapacitet da okupi najednom mestu predstavnike čitavog klastera.\nPotpoglavlje BORBA PROTIV KORUPCIJE\nIvana Todorović, iz Ministarstva pravde, predstavila je napredak u oblasti borbe protiv korupcije koji je prikazan u kvartalnom izveštaju. Kako je istakla jedini sveobuhvatni strateški dokument u ovoj oblasti je revidirani AP23. Od septembra 2021. godine na snazi je i Operativni plan za sprečavanje korupcije u oblastima od posebnog rizika, ali je on oročen do kraja 2022. godine i ima ulogu da premosti period do buduće Nacionalne strategije. Ovaj plan pokriva 5 oblasti: javne nabavke, carina, policija, privatizacija i lokalne samouprave. Pitanje donošenja nove Nacionalne strategije, odnosno same aktivnosti koje prethode njenoj izradi, propisane su Operativnim planom, a njegovo sprovođenje nadzire Agencija za sprečavanje korupcije. Agencija ima obavezu da podnese šestomesečni izveštaj koordinacionom telu, prvi šestomesečni izveštaj je podnet i dostupan je na njihovom zvaničnom sajtu. U pogledu izrade Nacionalne strategije, još krajem februara sproveden je proces odabira predstavnika organizacija civilnog društva čiji će predstavnici biti članovi radne grupe za izradu dokumenta i pratećeg akcionog plana za period od 2023. do 2028. godine. Proces sprovode u saradnju sa Ministarstvom za ljudska i manjinska prava i društveni dijalog, a očekuje se formiranje radne grupe u najskorijoj budućnosti.\nTodorović je govorila o Zakonu o finansiranju političkih aktivnosti osvrnuvši se na to da je njegovo neusvajanje sprečavalo sprovođenje niza aktivnosti iz AP23. Usvajanjem ovog zakona u februaru 2022. godine, pokrenut je čitav niz aktivnosti koje su ili sprovedene ili će biti sprovedene u narednom periodu. Takođe, Zakon o slobodnom pristupu informacija od javnog značaja je usvojen prošle godine, međutim primena je počela ovom kvartalu. U toku je izrada analize primene i efekata sprovođenja Zakona o zaštiti uzbunjivača, koji je počeo sa primenom 2015. godine. Načelni stav je da je zakon dobar i usklađen sa EU direktivama, ali da primena nije zadovoljavajuća. Ministarstvu Pravde je dostavljen prvi nacrt analize primene tog zakona. Dodatna aktivnost u nadležnosti Ministarstva pravde odnosi se na podizanje svesti građana o Zakonu o zaštiti uzbunjivača i pozivanja na spremnost da deluju kao uzbunjivači. Ministarstvo pravde će pristupiti izradi materijala ili medijskoj kampanji koji će služiti podizanju svesti građana.\nGovorila je da je formiranje udarnih grupa za određene istrage finansijskog kriminala počelo. Sprovode se i aktivnosti koje se tiču tehnološke opremljenosti tužilaštava za organizovani kriminal i posebnih tužilaštava, te je u tom smislu je završena analiza potreba i putem javne nabavke nabavljena je oprema koja im je dostavljena u februaru 2022. godine. Što se tiče Saveta za borbu protiv korupcije, Ministarstvo uključuje Savet kroz koordinaciju. Predstavnik Saveta će biti član radne grupe za izradu buduće Nacionalne strategije i pratećeg akcionog plana. U pogledu ispunjavanja GRECO preporuka za Srbiju, Todorović je navela da je u martu usvojen drugi prelazni izveštaj o ispunjenosti GRECO preporuka u okviru četvrtog kruga evaluacije, te da se stiče utisak da je mnogo bolja ocena usklađenosti u poređenju sa prethodnim ciklusom evaluacije. Kao napredak ističe činjenicu da je država Srbija sklonjena sa liste država na koje se primenjuje pravilo br. 32 za države članice za koje se smatra da nisu usklađene sa preporukama sadržanim u evaluaciji i za koje se smatra da su globalno nezadovoljavajuće.\nZlata Đorđević, iz Transparentnosti Srbija, istakla je da je donošenjem propisa koji su bili predviđeni revidiranim AP23 napravljen pozitivan pomak, ali da je i dalje zabrinjavajuće to što se aktivnosti sprovode uglavnom kada već prođu zacrtani rokovi. Kao najveći problem navodi primenu propisa iz domena borbe protiv korupcije, te da s tim u vezi još uvek čekamo rezultate reformi. Navela je da postoje negativni trendovi u primeni postojećih antikorupcijskih propisa, posebno u pogledu javnih nabavki, infrastrukturnih projekata, rizika od korupcije, transparentnosti, konkurentnosti, zatim u upravljanju državnim preduzećima. Katastrofalne posledice prakse vršilaca dužnosti direktora javnih preduzeća u decembru su postale očigledne sa krizom u Elektroprivredi Srbije. Od ukupno 34 javna preduzeća i drugih državnih preduzeća, koja su dužna da primenjuju isti zakon samo ih je 8 imalo direktore koji su, u skladu sa zakonom, prošli konkursnu proceduru pre nego što ih je Vlada imenovala.\nKomentarišući kvartalni izveštaj Ministarstva pravde, Đorđević je ukazala da i dalje nema reakcije nadležnih organa na potencijalne slučajeve korupcije na visokom nivou koje su otkrili mediji, kao i na angažovanje javnih resursa za političku promociju vladajućih stranaka tokom izbornih kampanja. Takođe, nema podataka o krivičnim delima korupcije, a ono što se i objavi jeste samo statistika koju ne možemo dalje da analiziramo. i dalje nemamo kompletne podatke o broju prijavljenih, procesuiranih i osuđenih slučajeva korupcije u 2021. godini. Evropska komisija konstatuje da se povećao broj optužnica i presuda za slučajeve korupcije na visokom nivou, međutim nije jasno na osnovu čega se došlo do takvog zaključka, ako podaci nisu objavljeni.\nĐorđević je postavila pitanje zbog čega Srbija ne učestvuje u regionalnom IPA projektu za praćenje suđenja za korupciju i organizovani kriminal, pozivajući državu da to učini. Na činjenicu da Ministarstvo pravde vidi sprovedene aktivnosti po GRECO preporukama, naglasila je da to i nije uspeh s obzirom da su preporuke stare više od sedam godina. Branislav Stojanović se nadovezao na pitanje koje se tiče regionalnog projekta, odgovorivši da je stav Ministarstva pravde da je javnost zagarantovana u svim slučajevima, procesima sem u posebnim slučajevima kada zakon isključuje javnost. Ne postoji sprečenost da strani eksperti prisustvuju pretresu ukoliko je dozvoljeno prisustvo javnosti. Koordinator klastera I, Nenad Vujić je zamoljen od Evropske komisije da dostavi komentare na metodologiju projekata. Za Ministarstvo pravde je trenutno neprihvatljivo jer se u metodologiji navodi da ekspert ima pravo da povuče ceo predmet na analizu dan pred suđenje što je u suprotnosti sa našim pravnim okvirom. Lidija Komlen Nikolić iz Udruženja tužilaca Srbije je iz ugla tužilaštva istakla da takva metodologija i dozvoljavanje povlačenja celih spisa predmeta samo dan pred suđenje nije dopušteno budući da bi dovela do odlaganja zakazanog suđenja. Takođe, nije dopušten ni uvid u ceo dokazni materijal pogotovo u krivičnim predmetima. Te smatra da nije moguće primeniti metodologiju u celosti.\nĐorđević je pomenula da se ne zna sastav radne grupe koja je izradila odgovor na preporuke ODIHR-a koji je objavljen prošle godine. U pogledu usvajanja Zakona o finansiranju političkih aktivnosti, Đorđević navodi da zakon nije pripremljen u skladu sa standardima koji podrazumevaju da prilikom kreiranja javnih politika bude konsultovana i javnost, te da se ne zna se ko je sve učestovao u pripremi. Transparentnost Srbije je podnela niz amandmana, a nije dobila odgovore na iste. Đorđević je predložila da radna grupe koja izveštava ODIHR o ispunjavanju preporuka redovno objavljuje informacije o svojim sastancima, kao i da budu dostupni dokumenti koje radna grupa bude donela.\nTakođe, navodi da su ocene iz kvartalnog izveštaja Koordinacionog tela i godišnjeg izveštaja Agencije za sprečavanje korupcije su različite, te je njen stav da ASK ima bolju metodologiju, da bolje identifikuje šta su problemi. Ključna razlika između ta dva izveštaja jeste da AKS više u svom izveštaju obraća pažnju na suštinu. Ivana Todorović iz Ministarstva pravde, odgovorila je da je izveštavanje Ministarstva pravde sveobuhvatno i podrazumeva odgovore više organa koji se moraju uzeti u obzir. Ministarstvo sačinjava godišnje i kvartalne izveštaje, kao i šestomesečne izveštaje koji se šalju u Brisel, dok AKS svoje izveštaje sačinjava isključivo za procenu napretka u potpoglavlju borba protiv korupcije, te da su metodologije neuporedive.\nVanja Macanović iz Autonomnog ženskog centra se osvrnula na pitanje položaja uzbunjivača Ii postavila pitanje koliko je uzbunjivača ostalo na svom radnom mestu nakon što se pozvalo na zakon? Dodala je komentar da se pominje brošura ili kampanja za uzbunjivače, ali se ne garantuje ostanak na radnom mestu tim licima ukoliko su uzbunjivači. Po pitanju korupcije vezane za javne konkurse na kojima se dodeljuju sredstva nevladinim organizacijama, ovde se pojavljuju problemi jer se sredstva dodeljuju nevladinim organizacijama koje su osnovane neposredno pre konkursa, a bez obaveštenja kako su ta sredstva iskorišćena.\nPotpoglavlje OSNOVNA PRAVA\nAnđelija Todić iz Ministarstva pravde govorila je o stanju u oblasti osnovnih prava iz kvartalnog izveštaja o primeni AP23. U prvom tromesečju 2022. godine u oblasti osnovnih prava su ostvareni rezultati na polju izrade strateških dokumenata, imajući u vidu da je došlo do usvajanja određenih strategija, kao i rada na izradi AP što je doprinelo uspešnoj realizaciji određenog broja aktivnosti predviđenih AP23. Na predlog Ministarstva za ljudska i manjinska prava i društveni dijalog u januaru 2022. usvojena je Strategija prevencije i zaštite od diskriminacije za period 2022-2030 godine, kao i Strategija deinstitucionalizacije i razvoja usluga socijalne zaštite u zajednici za period 2022-2026 godine na predlog Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja. U februaru je usvojena i revidirana Strategija za socijalno uključivanje i unapređenje položaja Roma i Romkinja koji će obuhvatati period od 2022-2030. godine. MLJMPDD je formiralo i radnu grupu za izradu pratećeg AP. Takođe je usvojena i Strategija za stvaranje podsticajnog okruženja za razvoj civilnog društva u Republici Srbiji za period od 2022-2030. godine. U vezi sa pomenutom strategijom je i osnovana posebna radna grupa za izradu AP, te je taj predlog trenutno u fazi javne rasprave koja traje sve do 2. juna 2022. godine. Sa radom je počela i radna grupa za izradu novog Akcionog plana za ostvarivanje prava nacionalnih manjina koja će obuhvatiti period zaključno 2024. godinom. Radna grupa je do sada održala nekoliko sastanaka, a osnova za izradu novog Akcionog plana ex post analiza о realizaciji Akcionog plana za ostvarivanje prava nacionalnih manjina. Usvojen je i novi Opšti protokol za zaštitu dece od zlostavljanja i zanemarivanja na predlog Ministarstva za brigu o porodici i demografiju. U pogledu zakonodavnih aktivnosti, usvojen je novi Zakon o socijalnom preduzetništvu, a počeo sa primenom Zakon o pravima korisnika usluga privremenog smeštaja u socijalnoj zaštiti.\nKada je reč o aktivnostima iz potpoglavlja osnovnih prava, treba pomenuti da je na internet stranici ministarstva pravde objavljen Godišnji izveštaj o sprovođenju Zakona o besplatnoj pravnoj pomoći koji obuhvata period za celu 2021. Godinu. Kada je reč o primeni Zakona o zaštiti prava na suđenje u razumnom roku, u godišnjem izveštaju o radu sudova za 2021. godinu analizirana je njegova primena i konstatovano je da je broj nerešenih predmeta po tužbama za naknadu imovinske i neimovinske štete na dan 31.12.2021. godine bio 14.069 predmeta što je manje za 4.220 predmeta u odnosu na 2020. godinu. Što se tiče Nacionalne strategije za ostvarivanje prava žrtava i svedoka za period od 2020-2025 godine i njenog AP, Todić je istakla da je Republika Srbija započela sa sprovođenjem aktivnosti iz AP, te da je održan sastanak koordinacionog tela koje je zaduženo za sprovođenje aktivnosti iz pomenutog AP i ugovorena metodologija izveštavanja kao i izrada prvog izveštaja. Izveštaj će pokriti period od usvajanja AP zaključno sa prvim kvartalom 2021. godine i očekuje se da će biti usvojen tokom drugog kvartala 2022. godine.\nMilan Filipović iz Komiteta pravnika za ljudska prava – YUCOM, se u svom izlaganju osvrnuo se upravo na primenu Zakona o besplatnoj pravnoj pomoći, te je napomenuo da očekuje da će uskoro biti sprovedena informativna kampanja za građane koja je odlagana zbog pandemije Covid-19. Korak u dobrom smeru je to što je Ministarstvo pravde u svoj izveštaj o primeni zakona uključilo podatke o dostupnosti informacija o ovoj usluzi građanima na lokalnom nivou, kao i o pitanju upotrebe jezika nacionalnih manjina. Prvi Nacrt zakona o parničnom postupku je u dobroj meri bio usklađen sa Zakonom o besplatnoj pravnoj pomoći. Filipović je istakao zabrinutost zbog toga što se sajtu Advokatske komore Zaječara pojavila nezvanična verzija nacrta ZPP-a u kojoj su iz kruga punomoćnika isključeni pravnici sa položenim pravosudnim ispitom zaposleni u jedinicama lokalne samouprave.\nKada je reč o donošenju Zakona o zaštitniku građana, Filipović smatra da je to dobar primer saradnje Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave i jedan usamljeni primer gde su primedbe u dobroj meri prihvaćene kroz procese javnih konsultacija i javne rasprave. Uprkos tome što je Zakon delimično usklađen sa međunarodnim preporukama i standardima, nije ostvaren i glavni cilj predviđenih izmena, a to je jačanje nezavisnosti institucije i njene uloge kao Nacionalnog mehanizma za prevenciju torture. Filipović se osvrnuo i na pitanje odliva stručnog i iskusnog kadra iz stručne službe Zaštitnika građana, te je napomenuo da je neophodno raditi na jačanju kapaciteta i privlačenju kadrova.\nPoslednji segment Filipović je posvetio položaju aktivista za zaštitu ljudskih prava gde je od 2020. godine zabeležen značajan broj napada i pritisaka na aktiviste (188). Napadi uglavnom potiču od medija finansiranih od strane države, ali i od strane državnih zvaničnika. Filipović smatra da u proteklom periodu nije došlo do smanjenja, već do povećanja napada na aktiviste i branioce ljudskih prava. Takođe kao problem ističe i tužbe za povredu časti i ugleda kojim se ućutkavaju aktivisti i novinari, tzv. SLAPP tužbe. Trend ovakvih tužbi postoji i na nivou EU te se razmišlja o uvođenju anti – SLAPP legislative. Filipović predlaže da se i Srbija priključi ovoj inicijativi pogotovo u kontekstu usvajanja izmena i dopuna ZPP-a. Imajući u vidu značaj saradnje Srbije sa specijalnim procedurama UN, Filipović je pozvao nadležne da omoguće posetu Specijalne izvestiteljke UN za slobodu mišljenja i izražavanja, te da se ne ponovi situcija kada je propuštena prilika da se ugosti Specijalni izvestilac UN za slobodu okupljanja i udruživanja.\nU pogledu efekata Zakona o suđenju u razumnom roku, Filipović je napomenuo da je VKS-u dostavljena radna verzija analize eksperata Saveta Evrope, te upitao da li će javnost dobiti tu stručnu analizu. Anđelija Todić je rekla da je Analiza još uvek u radnoj verziji će biti naknadno dostavljena po finalizaciji.\nUpoznati radnu grupu NKEU za Poglavlje 23 (možda i na nivou celog klastera I) sa novim izveštavanjem o ispunjenosti prelaznih merila koje će Ministarstvo pravde objavljivati; Evidentan je manjak aktivnosti u pogledu primene postojećeg strateškog i zakonodavnog okvira, te je neophodno putem mehanizma ranog upozoravanja skrenuti pažnju institucijama koje sprovode aktivnosti iz AP23 da se fokusiraju na primenu;\nPovodom izmena pravosudnih zakona Ministarstvo pravde dostavljaće sve informacije o radu i rezultatima sa sastanaka radnih grupa koordinatoru RG NKEU za Poglavlje 23; RG NKEU 23 ostaje pri apelu iz pisma koje je poslato ministarki pravde u kojem je tražena aktivna posmatračka uloga radi transparentnosti i bolje primene standarda javnosti rada, kao i doprinos ekspertizom organizacija civilnog društva; Ministarstvo pravde će RG NKEU 23 dostaviti odluke o imenovanju članova radnih grupa grupa; Informacije o sastavu radnih grupa objaviti na sajtu Ministarstva pravde;\nPonavlja se zaključak da se prilikom daljeg rada na izmenama i dopunama Zakona o parničnom postupku konsultuju članice Nacionalnog konventa o Evropskoj uniji, pre samog početka javne rasprave; Kada radna grupa za izradu Zakona o izmenama i dopunama Zakona o parničnom postupku nastavi sa radom, potrebno je organizovati sastanak pre finaliziranja dokumenta sa Radnom grupom RG NKEU za Poglavlje 23, kako bi dali komentare na nacrt.; Informacije o sastavu radnih grupa objaviti na sajtu Ministarstva pravde;\nU pogledu izmena i dopuna Krivičnog zakonika i Zakonika o krivičnom postupku voditi računa da izmene budu sveobuhvatne i obuhvate sve aktivnosti, odnosno oblasti iz akcionih planova za Poglavlja 23 i 24, kako se izmenama ne bi pristupalo i naknadno; Ministarstvo pravde da dostavi RG NKEU 23 odluke o formiranju radnih grupa koje rade na izmeni krivičnog zakonodavstva; Ukoliko je izrađena dostaviti analizu o identifikovanju slabosti i nedostataka krivičnog postupka, odnosno analizu koja je polazna osnova za rad radnih grupa; Rad na izmenama mora biti transparentan i u skladu sa pravilima sprovođenja javne rasprave; Informacije o sastavu radnih grupa objaviti na sajtu Ministarstva pravde;\nOrganizovati sednicu klastera 1 kako bi se sveobuhvatno razmotrile tačke preseka između poglavlja 23, 24, 5 i 32, kao i drugih prožimajućih oblasti (politički kriterijumi), posebno u kontekstu borbe protiv korupcije i organizovanog kriminala;\nNema podataka o krivičnim delima korupcije, objavljuje se samo statistika koju je nemoguće uporedno analizirati; Neophodno je objaviti podatke o broju prijavljenih, procesuiranih i presuđenih slučajeva korupcije u 2021. godini, budući da EK konstatuje povećanje broja optužnica i presuda za slučajeve korupcije na visokom nivou, što ukazuje na to da podaci postoje samo nisu objavljeni;\nRadna grupa ohrabruje Srbiju da nađe način da učestvuje u regionalnom IPA projektu za praćenje suđenja o korupciji i organizovanom kriminalu i da na taj način omogući praćenje suđenja za korupciju i poređenje sa drugim državama koje su uključene u program;\nNeophodno je da radna grupa koja izveštava ODIHR o ispunjavanju preporuka redovno objavljuje informacije o svojim sastancima, kao i da budu dostupni dokumenti koje radna grupa bude donela;\nRadna grupa očekuje reakciju nadležnih institucija na govor mržnje koji dolazi od najviših zvaničnika Vlade RS, a očekuje se adekvatna primena Kodeksa ponašanja narodnih poslanika u kontekstu zapaljivih govora i direktnih napada poslanika na pravosuđe, medije i civilno društvo;\nImajući u vidu značaj saradnje Srbije sa specijalnim procedurama UN, Srbija treba da omogući posetu Specijalne izvestiteljke UN za slobodu mišljenja i izražavanje, kako se ne bi ponovila situacija kada je propuštena prilika da se ugosti Specijalni izvestilac UN za slobodu okupljanja i udruživanja.\n Najnovije preporuke Koordinacionog tela od 19. maja 2022. godine možete pronaći na sledećem linku: https://www.mpravde.gov.rs/tekst/33945/izvestaji-o-sprovodjenju-revidiranog-akcionog-plana-za-poglavlje-23.php.\n Uvid u nacrt non-paper-a o stanju vladavine prava i napretka u okviru poglavlja 23 i 24.


Banjaluka- Od sutra 22. Međunarodni sajam knjige\nRuski pisac Vjačeslav Kuprijanov otvoriće sutra u Banjaluci 22. Međunarodni sajam knjige, koji će okupiti oko 100 izdavača iz zemlje i regiona.\nSajam knjige će književnom besjedom svečano otvoriti ruski književnik Vjačeslav Kuprijanov u 17.00 časova u Sportskoj dvorani Borik, rekla je rukovodilac Međunarodnog sajma knjige Petra Ivić.\nKuprijanov je među najviše prevođenijih ruskih pisaca, a na srpski jezik su prevedena tri njegova romana - "Čas pjevanja", "Izvještaj o anđelu" i "Zemljino nebo".\nIvićeva je napomenula da je Kuprijanov, koji je rođen u Novosibirsku i piše poeziju, romane i eseje, dobitnik nagrade "Branko Radičević".\nSvoj štand na sajmu će imati Narodna i univerzitetska biblioteka Republike Srpske, kao i Univerzitet u Banjaluci i Univerzitet Istočno Sarajevo, a svoja izdanja predstaviće i Andrićev institut.\n- I ove godine sa nama su izdavačke kuće Laguna, Kreativni centar i Zavod za udžbenike iz Beograda. Ugostićemo i Zavod za udžbenike i nastavna sredstva Istočno Sarajevo, pridružiće nam se i izdavaštvo Vulkana, a među učesnicima je i Publikum praktikum iz Beograda - istakla je Ivićeva.\nU okviru Sajma knjige, kao i prošle godine, održaće se i Međunarodni književni susreti, na kojima će učestvovati pisci iz Rusije, Rumunije, Bugarske, Njemačke, Litvanije, Poljske i Hrvatske.\nMeđunarodni sajam knjige, koji organizuje Glas Srpske, biće otvoren do 18. septembra, a cijena ulaznice je jedna KM.\nMore in this category: « Od 1. oktobra izmjene u načinu biranja u fiksnoj telefoniji u BiH Povratnici sa stranih ratišta kaznu zatvora mogu pretvoriti u novčanu »


Home Novosti Gradske novosti Premijer liga BiH : Lavice savladale Mladi Krajišnik 78:46\nSilovit start brčanskih košarkašica nošenih sjajnom energijom sa tribina dvorane Tehničke škole i serija na početku utakmice od 18:0 bili su jasni pokazatelji da će se ova utakmica odvijati u jednom smjeru. Gošće su prvi put poentirale u 7. minutu meča i sve što su uspjevale tokom subotnjeg nadmetanja u Brčkom bilo je smanjenje razlike na 10 poena zaostatka u par navrata tokom druge četvrtine. Vrlo brzo Lavice na krilima izuzetno raspoložene Ajle Lević i kapitena Milice Đokić ponovo dolaze do prednosti od 20 poena razlike koju su do kraja meče konstanto povećavale za konačnih 32 poena razlike.\nLAVOVI 78 : MLADI KRAJIŠNIK 46\nNajefikasnije u ekipi Lavova bile su Ajla Lević sa 25 i Milica Đokić sa 19 postignutih poena koja je uz to ostvarila 9 skokova i 9 asistencija.\nOdličan napad i sjajna odbrana donijeli su Lavicama u četvrtom kolu Premijer lige BiH drugu ovosezonsku pobjedu, te sa skorom od 2-2 dočekuju gradski derbi protiv ŽKK „Brčanka“ koji je na rasporedu narednog vikenda.\nPrethodni postMladenović i Cvijetić, autori predstave „Šindlerov lift“ povukli se sa Susreta pozorišta – Mustafić poziva da se ove godine nagrade ne dodjeljuju\nSledeći postBrčanske odbojkašice i odbojkaši ponovni osvajači KUP-a Republike Srpske\nUrednik - November 25, 2020 0\nDanas, 25. novembra kada se obilježava Međunarodni dan borbe protiv nasilja nad ženama, do 10. decembra, Međunarodnog dana ljudskih prava, traje globalna kampanja "16...


Obavještenje o mogućnosti online provjere statusa ličnih dokumenata\nMUP TK obaviještava građane Tuzlanskog kantona da je MUP TK u saradnji sa Agencijom za identifikacione dokumente, evidenciju i razmjenu podataka Bosne i Hercegovine (IDDEEA) omogućio svojim građanima da na web stranici ministarstva (www.muptk.ba) mogu izvršiti provjeru statusa ličnih dokumenata za koje su podnijeli zahtjev. Dovoljno je upisati JMB, broj Zahtjeva i kod sa slike da se dobije informacija u kojoj je fazi izrade lični dokument.\nU čl.4 Uputstva o načinu pristupa informacijama o toku postupka izdavanja identifikacionog dokumenta kojeg je propisala Agencije za identifikacione dokumente, evidenciju i razmjenu podataka Bosne i Hercegovine (IDDEEA) objašnjene su pojedine faze u kojima se nalazi dokument za koji su građani aplicirali.\nSadržaj dobijene informacije\nInformaciju dobijenu elektronskim putem o toku postupka izdavanja dokumenta čini jedan od statusa zahtjeva odnosno statusa dokumenta, zavisno u kojoj fazi se nalazi postupak izdavanja dokumenta, kako slijedi:\nc) dokument kreiran (dokument personalizovan - izrađen i nalazi se u nadležnosti Agencije);\ne) dokument spreman za uručenje (izrađen dokument nalazi se u nadležnosti nadležnog organa za izdavanje dokumenta).


Sedamnaest prijava za osam kuća namenjene izbeglim licima\nKategorija: Društvo-Novi Bečej\tDatum kreiranja ponedeljak, 13 februar 2017 22:27\tDatum objavljivanja\tAutor : WEBINFO\nNakon konkursa za osam kuća namenjenih najugroženijim izbegličkim porodicama na teritoriji opštine Novi Bečej u okviru Regionalnog stambenog programa koji se sprovodi u Republici Srbiji, pristiglo je ukupno sedamnaest prijava.\nKomisija koja se bavi ovom tematikom zasedala je u petak 10. februara u Komesarijatu za izbeglice i migracije Republike Srbije u Beogradu. Tom prilikom otvorene su pristigle prijave, odnosno utvrđena je kompletnost dokumentacije. Otvaranje prijava praćeno je prisustvom predstavnika Komesarijata za izbeglice i migracije, odnosno OEBS-a i UNHCR-a, uz čiju se podršku sprovodi Regionalni stambeni program Republike Srbije. Predsednik Skupštine opštine Novi Bečej, Mirjan Jakšić, jedan je od članova Komisije: „Dokumentacija pristiglih prijava je uglavnom bila potpuna, a ima dovoljno vremena da se manji nedostaci isprave. Rad Komisije je potpuno transparentan i prema zakonu, uz predstavnike odgovarajućih organizacija kao posmatrača.“\nMarica Bešlin, sekretar Skupštine opštine Novi Bečej i, takođe, član Komisije, objasnila je koja je dalje procedura nakon otvaranja prijava: „Dalji korak Komisije je obilazak kuća, odnosno podnosioca zahteva, kako bi se utvrdilo u kakvim uslovima trenutno žive, kao i obilazak kuća koje žele da zakupe. Na Komisiji je da utvrdi kakve su to kuće i da li odgovaraju ceni koja je navedena. Pored 9.500 evra oni koji dobiju sredstva imaju pravo i na građevinski materijal i drugu opremu u vrednosti od 1.500 evra. Pored vrednosti kuće do 9.500 evra, dobitnici sredstava mogu da uplate još svojih sredstava, do 50% onoga što su dobili.“\nU međuvremenu, iz zemalja porekla izbeglih lica koja konkurišu, potrebno je dobiti podatke o tome da li tamo poseduju neku nepokretnost, što sprovodi Komesarijat za izbeglice i migracije, objašnjava Marica Bešlin. Nakon toga, biće izvršeno kompletno bodovanje kandidata na osnovu čega će biti utvrđeno koji kandidati ispunjavaju uslove, odnosno dobijaju osam predviđenih kuća. Procene su da će taj proces potrajati bar još dva meseca.\nDanas obeležena 78. godišnjica sećanja na nevine žrtve II sv…\nTiski vrbak kao perspektiva turističkog razvoja, ali i nova …\nPrezentacija javnog poziva Regionalne kancelarije za saradnju mladih (RYCO) za dostavljanje predloga…\nRegionalna kancelarija za saradnju mladih (RYCO) osnovana je 2016. godine od strane vlada Zapadnog B…\nMiloševčani igrali za Kristinu\nU sredu, 31. jula, na sportskim terenima u Novom Miloševu, održano je svojevrsno sportsko druženje k…\nDonacija predškolskoj ustanovi “Pava Sudarski” od mesne zajednice\nU četvrtak, 14. februara, predstavnici mesne zajednice Novi Bečej uručili su nove igrače svim vrtići…\nPublicitet za natalitet – Škola za trudnice u Novom Bečeju i u 2019.godini\nSvesni loše demografske situacije, opštine sprovode i svoje mere pronatalitetne politike. Opština No…\nNovi četvorotočkaši za lovačka društva\nU petak, 31. maja, pomoćnik predsednika opštine Novi Bečej, Milan Stojšin, uručio je predstavnicima …


Zašto bi kompanije trebalo da se uključe u rad obrazovnih institucija | British Council\nLokalne i regionalne privredne komore omogućavaju kompanijama da sarađuju kako bi povećale svoju efikasnost i efektivnost. Osposobljavanje zaposlenih je visoko na listi prioriteta. U ovom tekstu, privredna komora oblasti Istočni Midlands i jedan od njenih menadžera Ijan Bejts nam objašnjavaju zašto je za kompanije bitno da se uključe u rad obrazovnih institucija.\nKao druga najveća privredna komora u Velikoj Britaniji, sa članstvom od preko 4,200 kompanija komora oblasti Istočni Midlands organizuje brojne aktivnosti pod programom "Premošćavanje jaza – uspostavljanje veza između obrazovanja i tržišta". Ovo je odgovor na činjenicu da, uprkos nesigurnoj situaciji na tržištu, kompanije u ovoj oblasti nastavljaju da pokazuju rast obima poslovanja. Međutim, nedovoljan pristup zaposlenima koji imaju određene vještine usporava ovu stopu rasta.\nU centar pažnje se stavljaju izazovi sa kojima se kompanije susreću prilikom regrutovanja novih zaposlenih, a naslućuju se i dodatne komplikacije za one čiji zaposleni dolaze iz zemalja Evropske Unije.\nPokrenuto je nekoliko inicijativa kako bi se riješio ovaj problem, a koje su imale različite stepene uspjeha. I pored toga, kompanije nam stalno govore da mladi ljudi danas završavaju svoje obrazovanje nespremni, barem kada su u pitanju vještine i osobine koje su im potrebne kako bi se zaposlili. Takođe, poslodavci smatraju da postoji preveliki broj inicijativa koje zahtjevaju njihovo vrijeme i pažnju, a koje su obično kratkoročne.\nIzazovi sa kojima se poslodavci susreću su jasni kada pogledamo podatke koje je komora prikupila tokom kvartalnog istraživanja sprovedenog između septembra 2015. i juna 2017. godine. Oni pokazuju da kompanije širom oblasti Istočni Midlands stalno rade na popunjavanju otvorenih pozicija i da između 52 i 63 posto kompanija pokušava da privuče nove zaposlene svakog kvartala. Od svih kompanija koje su pokušale da privuku nove zaposlene u tom periodu, procenat onih koji su se suočili sa nekom vrstom izazova se kreće između 55 i 66. Istraživanje je pokazalo da na izazove obično nailaze kompanije koje pokušavaju da privuku zaposlene za tehničke ili stručne poslove, mada se oni pojavljuju i prilikom pokušaja da se popune činovničke pozicije ili one koje ne zahtjevaju posebne vještine.\nPodatak da 86 procenata ispitanih preduzeća planira rast u naredne dvije godine, samo pokazuje koliko je bitan pronalazak rješenja za ovaj problem. Pogotovo ako se uzme u obzir da 67 procenata ispitanih kompanija planira da poveća broj zaposlenih kako bi ostvarilo taj rast.\nUkoliko ove izazove razmotrimo u uslovima stalnog pada nezaposlenosti i potencijalnim problemima zaposlenih koji dolaze iz drugih zemalja, veoma je bitno da uspostavimo obrazovni sistem koji će mlade opremiti sa vještinama koje su potrebne tržištu.\nOno što stalno ponavljamo prilikom komunikacije sa poslodavcima jeste da ne mogu da se žale na vještine koje mladi poseduju, a da se pritom ne uključuju u rad obrazovnih institucija – pogodnosti ovako bliske saradnje su veoma dobro poznate, posebno prilikom osposobljavanja mladih za određene poslove. Važno je da podstičemo preduzeća da na ovo gledaju kao na dugoročnu investicionu strategiju.\nOhrabruju koraci koje vlada preuzima kroz svoju nacionalnu strategiju, kao i dodatni zahtjevi koji se kroz nju postavljaju postavljaju. Ovo se posebno odnosi na zahtjev da škole imenuju osobu koja će biti zadužena za pomoć pri izboru karijere kao i to što organizacije za obuku mladih imaju pristup učenicima kako bi sa njima razgovarali o mogućnostima stručnog obrazovanja.\nKomora oblasti Istočni Midlands će nastaviti da podržava razvoj bliskih odnosa između poslodavaca i obrazovnog sektora kako bi premostila jaz kroz različite aktivnosti kao što su organizovanje školskih foruma, posredovanje ili lobiranje.\nViše infomacija o aktivnostima privredne komore oblasti Istočni Midlands


Piscu Svetislavu Basari danas je, u Skupštini Beograda, uručena književn nagrada “Isidora Sekulić” za 2015. godinu, za roman “Andjeo atentata” u izdanju “Lagune”.\nČlanica žirija Biljana Dojčinović da se Basara u svom romanu na poseban način bavi atentatom u Sarajevu, “temom koja je opsesivno prisutna u javnosti”, u vreme 100. godišnjice i dodala da je roman “štivo koje se lako čita, ali teško zaboravlja”.\nPredsednik Fonda “Isidora Sekulić” Ratko Adamović kazao je da nije bilo lako održati nagradu skoro pola veka u zemlji u kojoj se “kultura računa tamo negde iza nule”.\nOn je kazao da knjiga odiše “lekovitim sarkazmom i ironijom Svetislava Basare” i poručio piscu da će mu nagrada “Isidora Sekulić” s godinama postati sve draža.\nPredstavnik opštine Savski venac, koja inače dodeljuje nagradu, Zoran Kocić rekao je da je zadovoljan što je nagrada dodeljena “jednom od najcenjenijih, najplodotvornijih i najistaknutijih pisaca” u Srbiji.\nNa konkurs je stiglo 75 naslova, a u najužem izboru bili su “Svetlost na vodi” Veselina Markovića, “Muzej melanholije” Velimira Ćurguza Kazimira, “Park Logovskoj” Dane Todorović, “Estoril” Dejana Tijaga Stankovića, “Islednik” Dragana Velikića i “Republika Ćopić” Vuleta Žurića.\nKnjiževna nagrada “Isidora Sekulić” dodeljuje se od 1967. godine delo objavljeno u prethodnoj godini, pisano u nekom od književnih žanrova u kojima je pisala Isidora Sekulić.


Radije u šatoru u Njemačkoj nego u svom domu u Crnoj Gori\nGrađani Rožaja napuštaju Crnu Goru\nIako se jedan dio građana oduvijek iseljavao iz Crne Gore i nastojao da u zapadnoj Evropi ili SAD nađe posao i mjesto za život, trend koji je registrovan od početka ove godine djeluje uznemirujuće. Sa sjevera Crne Gore je, po procjenama, više hiljada ljudi napustilo svoje domove da bi u šatorima za tražioce azila u Njemačkoj nekoliko mjeseci primalo socijalnu pomoć u nadi da će tamo ostati trajno.\nŠanse su skoro nulte, a dio opozicije zahtijeva od Vlade CG da uspostavi komunikaciju sa njemačkim kolegama i pokušaju da nađu privremeno rješenje.\n„U prethodnih nekoliko mjeseci, sa sjevera Crne Gore su otišle hiljade građana koji trenutno borave u kampovima za azilante u Njemačkoj i traži politički azil“, rekao je predsjednik opozicionog Pokreta za promjene, Nebojša Medojević.\n„Ova pojava potvrđuje da Crna Gora nije sigurna, slobodna i demokratska država i da ljudi sa sjevera bježe iz svojih domova zbog političke i nacionalne diskriminacije, ekstremnog siromaštva, rizika korupcije i organizovanog kriminala i, u posljednje vrijeme, velikog upliva ekstremnih ideologija i izloženosti uticaju terorističkih organizacija“, kaže Medojević koji upozorava da „država mora hitno da reaguje“.\n„Mi smo u komunikaciji sa tim ljudima i zaista, i ja mogu da potvrdim da oni od Vlade Crne Gore ne očekuju ništa. Oni kažu da su zbog pogrešne Vladine politike pobjegli u Njemačku i plaše se da će režim u Crnoj Gori učiniti sve da ih vrati. To sada, kada su već otišli, ne bi bio dobar potez. Mnogi su rasprodali stoku, imanja, zadužili se, poveli porodice, pa bi deportovanje tih ljudi nazad u Crnu Goru napravilo nove, dodatne probleme, izazvalo frustracije... To bi možda te ljude gurnulo prema nekim ekstremnim političkim idelogijama i otvorilo. Zbog toga mislimo da sa EU treba ispregovarati lakši pristup naših radnika evropskom tržištu rada na određen, kratak vremenski period.“\nLider Pokreta za promjene Nebojša Medojević je ministru vanjskih poslova i evropskih integracija Igoru Lukšiću poslao pismo sa zahtjevom da hitno pokrene bilateralne razgovore sa odgovarajućim institucijama Njemačke u cilju postizanja bilateralnog sporazuma o privremenim radnim dozvolama za državljane Crne Gore, kako bi naše izbjeglice u toj državi mogle da u izvjesnom periodu nesmetano borave i da tokom tog boravka rade u toj državi.\n"Istovremeno od vas tražim da na Vladi odmah inicirate donošenje neophodne odluke i platformne za takve bilateralne razgovore", istakao je Medojević.\nOn podsjeća da se tokom prethodnih šest mjeseci iz opština Rožaje i Bijelo Polje, kao i iz drugih sjevernih opština, iselilo, po njegovoj procjeni oko pet do sedam hiljada građana, a najveći broj njih je u proceduri traženja azila u nekoliko različitih gradova u Njemačkoj.\nMeđutim, s obzirom na prethodno izrečene stavove, čini se da za vladajuću Demokratsku partiju socijalista nema ničeg zabrinjavajućeg.\n„Crna Gora se sa odlivom stanovništva sa sjevera suočava već nekoliko decenija, a ne od juče, i tema iseljavanja prekomjereno je ispolitizovana“, poručio je premijer Milo Đukanović.\nFunkcioner Pokreta za promjene (PzP), Koča Pavlović je rekao da će ta stranka naći način da se pitanje iseljavanja sjevera otvori u Skupštini.\n„Sve ovo što se događa na sjeveru je u potpunosti ogolilo stvarno stanje u Crnoj Gori. Tužno, zabrinjavajuće stanje jedne oronule, pokradene države. Ovo je razgrnulo svu onu neutemeljenu retoriku na relaciji Brisel-Podgorica u kom nas oni hvale kako je 'sve to dobro, samo treba još malo', a ovi naši to koriste 'pa, vidite da smo mi lideri u regionu i da smo čudo'.“\nKako je čudesan i progresivan socijalno-ekonomski ambijent u Crnoj Gori, najbolje govori dio razgovora Lele Šćepanović sa žiteljima Rožaja, neposredno pred uzlazak u autobus za Njemačku.


Kolumne & novosti: VESNA MALIŠIĆ - Naša deca\nVESNA MALIŠIĆ - Naša deca\nPiše: Vesna Mališić, kolumna za nedeljnik ''NIN'', 11.6.2020.\nZa osam godina vlast je oblikovala apatičnog, zbunjenog, konfuznog i prilično konzervativnog mladog čoveka. I to je pravi epilog razarajućeg vrednosnog sistema u kome su socijalizovana naša deca\nSamo četiri dana nakon što je u javnosti odigrana predstava o nezavisnim kontrolnim institucijama koje su jače od sudbine koju im je dodelila vlast i predizborni spot Za našu decu zabranjen - na instagram-profilu prvog čoveka Srbije vaskrsnuo je novi – sa istom temom. Deca i političari, to je školska definicija političkog kiča, estetika nezaobilazna u predizbornim kampanjama. Jer, ništa ne može da spreči našu vrhovnu vlast da se pred izbore seti naše dece. Uostalom, kad će ako ne u vreme pribiranja biračke podrške. I ako su cinici mogli u lego gradu, koji je izabran kao mizanscen za odvijanje melodramskog dijaloga predsednika i deteta u prvom spotu, u toj artificijelnoj maketi i kulisama za iluziju o ovdašnjem životu, da pronalaze metaforu sklapanja slike stvarnosti po potrebi vlasti – drugi je dokumentaristički sveden i fokusiran na primer konkretne brige za potomstvo.\nA to su opet – deca. I tako, drugi predizborni spot sugeriše da novac za vantelesnu oplodnju neće da štedi država, odnosno partija na vlasti, odnosno, sasvim precizno, predsednik Vučić, jer od njega sve zavisi. Zato, mimo svih izbornih pravila, upravo on nosi kampanju SNS za republičke i lokalne izbore, skrivajući ih iza svog lica i parole Za našu decu. Ne treba biti mnogo intuitivan pa pretpostaviti koliko će taj spot, ta radost i lepota predizbornih obećanja, ugrejati srca onih mama koje se sa državom već dugo preganjaju oko lošeg Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom. Pa upravo je ova vlast, odnosno njen vrhovni mozak, koji sada predizborne spotove fokusira na našu decu, pre godinu i po dana odlučio da uštedi baš na porodiljama i trudnicama i dramatično im smanjio nadoknade za odsustvo sa posla.\nPunih osam godina Srpska napredna stranka je bog i batina u Srbiji. I evo ih u trci, praktično bez takmaca, za novi mandat. A osam godina je ozbiljno vreme za uticaj na jedno društvo. Deca stasaju, oforme pogled na svet, spreme se da preuzmu budućnost. To je ono presudno vreme za svakog mladog čoveka u odrastanju. Pokaže koje su to ključne vrednosti koje se sugerišu našoj deci, koja estetika, kakav odnos prema sebi, drugima, a kakav prema svetu. Zato bi, u stvari, završni račun ove vlasti, pre nove ture, mogao da bude baš profil naše dece u formativnim godinama? A tu sliku kao mozaik možemo da sastavimo iz najnovijih istraživanja o vrednosnim orijentacijama srednjoškolaca i mladih - Krovne organizacije mladih, Instituta za sociološka istraživanja Filozofskog fakulteta u Beogradu i Helsinškog odbora za ljudska prava u Srbiji.\nI ta slika je deprimirajuća. Ozbiljan broj srednjoškolaca u Srbiji i dalje misli da je batina iz raja izašla i da žene povremeno zaslužuju šamar. Više od četrdeset i pet odsto smatra da je abortus greh, a trećina misli da ga treba zabraniti. Svaki deseti srednjoškolac je uveren da Romi ne treba da budu ravnopravni sa ostalim stanovništvom, većina njih pokazuje izraženu homofobiju i socijalnu distancu prema migrantima. Za trećinu mladih, nasilje u nekim oblicima je opravdano. Najveći broj naše dece pre punoletstva postaju nacionalisti, veruju da Srbi uopšte nisu odgovorni za ratove i zločine na prostoru bivše Jugoslavije i nemaju baš jasnu predstavu da li su Ratko Mladić i Radovan Karadžić ratni zločinci.\nČak trideset i dva odsto mladih ne želi da glasa, nemaju većinski poverenja ni u jednu instituciju i ni u jednu partiju. Među mladima raste podrška stavovima da je Srbiji potreban jak vođa, da bi trebalo više da se oslanjamo na Rusiju, a podrška ulasku u Evropsku uniju za godinu dana pala je za oko pet odsto. Kad završe školovanje, njih šezdeset i sedam odsto želi zauvek da napusti Srbiju. Većinski nemaju osećaj da ih neko čuje, da o njima istinski brine i da im se iskreno obraća... Ukratko, to je efekat osmogodišnje vlasti SNS-a. Umesto da najmlađa generacija u Srbiji zauzme poziciju najnaprednijeg, najliberalnijeg i najbuntovnijeg dela društva, oblikovali su apatičnog, zbunjenog, konfuznog i konzervativnog mladog čoveka. I to je pravi epilog nasilja i razarajućeg vrednosnog sistema u kome su socijalizovana naša deca.


Olja Bećković (foto: Screenshot sa TV N1)\n„Da li privatni vlasnik koji je kupio nacionalni restoran ima pravo da služi gostima Karađorđevu šniclu sa pljuvačkom, a da taj sastojak nije upisan u jelovnik na osnovu kojeg je dobio sanitarnu dozvolu. Da li je poznat slučaj privatnog vlasnika bilo kog splava na kojem se ne trguje robljem, a koji na svaki sat tera pevačicu da čita njegove stihove. Kako je tačno definisana granica između pravila ponašanja na nacionalnoj frekvenciji i u brlogu? Da li je veća verovatnoća da će svaka lokalna policijska patrola po pozivu savesti uleteti u brlog na Ibarskoj magistrali na anonimnu dojavu da gazda birtije tera goste da gledaju na video-bimu njegove privatne snimke u kojima nekog bičuje nego da se REM oseti pozvan da zaštiti naciju od divljanja nekog vlasnika na nacionalnoj frekvenciji? Šta nacija može da očekuje od REM-a, kad Predsednik izjavljuje: ’Čak i da mi se ne sviđaju ta otvorena pisma, nikad to ne bih rekao jer taj čovek mene brani’?! (…) Da zatvorim priču: zloupotreba nacionalne frekvencije od strane TV „Pinka“ biće preispitana istog dana kad se otkrije ko je rušio u Savamali. Kad na vrbi rodi grožđe.“\nBlic, 12. 7. 2017. godine)\nOlja Bećković Pink Željko Mitrović\n← Novac za medije u Gornjem Milanovcu dodeljen pod uticajem opštinskih kadrova\nFoNetu 840.000 dinara od Grada Beograda jer „jedini može da obezbedi servis vesti“ →\n1 komentar za: “Pinkova šnicla sa pljuvačkom”


Naziv projekta: Eko zaštita, sport i avanture na vodi\nDatum upisa: 2013-01-28 16:15:04\nPuno ime: Andrej Radivojša\nAdresa: Karađorđeva bb Laktaši\nTelefon: +387 66 916 048\nOpis partnera: Opštine, jedinice lokalne samouprave, ribolovna i ronilačka društva, turističke organizacije,razvojne agencije te svi koji imaju interesa za razvoj i unapređenje sportskog ribolova i sve što je vezano za avanture i sport na vodi.\nOpis projekta: Sportsko ribolovno udruženje “Vrbas” i ronilački klub “Gnjurac” iz Laktaša , postoje već dugi niz decenija, i na sveopšte zadovoljstvo u ovim teškim vremenima opstaju od doprinosa svojih članova i ljubitelja vode i prirode. Timski rad kod ova dva udruženja se uvijek isplatio i zato sada pokušavaju da nađu partnere na zajedničkom projektu koji bi se zasnivao na očuvanju okoliša prvenstveno rijeke Vrbas i uređenju same obale, poribljavanju, osavremenjavanju sportske ronilačke opreme, čamaca, i razvoju sportskog turizma na vodama u okruženju. Ovim projektom bi se dodatno proširio spektar manifestacija koji ova dva udruženja već tradicionalno održavaju i to ne samo na opštinskom nivou nego i na regionalnom. S toga smo slobodni pozvati sve zainteresovane partnere u okruženju da nam se jave , jer smo zainteresovani za svaku vrstu saradnje a projekat ovakvog tipa je već u završnoj fazi.\nGlavne aktivnosti: Očuvanje okoliša prvenstveno rijeke Vrbas i uređenju same obale, poribljavanje, osavremenjavanje sportske ronilačke opreme, čamaca, i razvoj sportskog turizma na vodama u okruženju.\nVrijednost projekta (€): 170.000,00\nPrethodno iskustvo: Prethodno iskustvo u izradi projekata imamo i slobodni smo reći da svaki naš projekat svesrhodno podržava lokalna zajednica Opština Laktaši kao i Ministarstvo poljoprivrede i Ministarstvo trgovine i turizma u Vladi RS-a. Zadnji projekat od 10.000.00 KM smo uložili u izgradnju 28 platformi kako za takmičarski vid pecanja tako i za domicilno stanovništvo, koje zadovoljavaju evropske standarde na rijeci Starači koja je pritoka rijeke Vrbas, i tako uredili jedno kvalitetno priobalno zemljište koje može služiti i u svrhe izletništva.