Indija planira najveći sistem prepoznavanja lica na svetu - Neverovatna Indija\nNaslovna Video Indija planira najveći sistem prepoznavanja lica na svetu\nIndija planira najveći sistem prepoznavanja lica na svetu\nIndija planira da stvori najveću svetsku bazu podataka za prepoznavanje lica, a tu tehnologiju već uveliko koriste policija, aerodromi, pa čak i kafići. S druge strane, kritičari strahuju da to krši ljudska prava i da će zemlju pretvoriti u državu kineskog stila nadzora.\nU središnjem poslovnom delu Delhija u „Connaught Place“ nalazi se čajdžinica „Chaayos“ u koju dolazi puno ljudi nakon radnog dana. Čajdžinica nudi program vernosti za kupce koji obično moraju da ostave svoj broj telefona za prijavu.\nTaj lanac je nedavno počeo da koristi tehnologiju prepoznavanja lica u nastojanju da se kupci brže prijave. Tako na blagajni treperi Orvelova poruka – „Suoči se s tim. Zašto upisivati brojeve, kad vas možemo identifikovati?“\n„Neke mušterije misle da je prepoznavanje lica kul. ‘Chaayos’ prati trendove i pokušava da privuče mlade generacije koje žele da sve bude brzo“, kaže konobarica Surja Gupta dodajući kako se ne boji da „podeli“ svoje lice.\n„Chaayos“ nije jedini indijski lokal ili ustanova u kojoj se koristi tehnologija prepoznavanja lica.\nU znatno većem obimu, Indija uvodi nacionalni sistem prepoznavanja lica koji bi pomagao u hvatanju kriminalaca i identifikovanju nestalih osoba ili mrtvih tela. Ti planovi su alarmirali aktiviste za ljudska prava koji su zabrinuti zbog ugrožavanja građanskih sloboda.\nVladina kancelarija za evidentiranje kriminala (NCRB) tražiće ponude od početka januara za izgradnju sistema za centralizaciju podataka o prepoznavanju lica koji bi imao kapacitet do 50 miliona slika iz raznih baza podataka, policijskih dosijea, novina, pasoša i videonadzornih mreža.\nIndija se u svetu nalazi među zemljama koje imaju nedovoljan broj policajaca po stanovniku pa vlasti podstiču upotrebu tehnologije za jačanje sigurnosti.\nIzvršni direktor neprofitne fondacije Internet Freedom Foundation (IFF) Apar Gupta kaže kako nije jasno kako će se podaci prikupljati, koristiti ili kako će se regulisati njihovo čuvanje.\n„Bojimo se da bi ovaj sistem mogao da se koristi za masovni nadzor. U Indiji nema zakona o privatnosti i ne postoji pravni okvir za takve sisteme“, rekao je Gupta dodajući kako je proces nabavke bio „veoma mutan“ i da su se sredstva mogla bolje upotrebiti zapošljavanjem većeg broja policajaca ili poboljšanjem ulične rasvete.\nViši zvaničnik NCRB-a Prasun Gupta kaže da se te kritike uzimaju u obzir i da su svesni da program mora da se pravilno osmisli.\nProjekat je odložen usled nesuglasica oko toga da li ponude treba da budu otvorene za strane kompanije s boljim tehnološkim standardima od indijskih firmi.\nTehnologiju za prepoznavanje lica već koristi državna policija, a instalirana je i na nekim aerodromima. Takođe, koristiće je i indijska železnička mreža.\n„Takav sistem prepoznavanja mogao bi da se koristi i kao kineski sistem društvenih kredita. Razvoj događaja u Kini pokazao je kako takav sistem može biti pretnja našim demokratskim vrednostima i slobodi pojedinaca“, rekao je Gupta iz IFF-a.\nIndija je država s najvećim nadzorom nakon Rusije i Kine, sa „sistemskim neuspehom u zaštiti privatnosti“, pokazuju podaci kompanije „Comparitech“.\nIpak tehnologija prepoznavanja lica sve više postaje deo svakodnevice u Indiji. Čini se da je Indija prihvatila nadzor bez previše buke – za razliku od drugih zemalja u kojima bi takvi potezi pokrenuli proteste.\nPrethodni tekstIndija ekonomski prestiže Nemačku\nSledeći tekstMitovi o jogi (video)


Vlast u KS o raspodjeli javnih prihoda: Nesagledive ekonomske posljedice zbog ukidanja pondera 2 - Akta.ba\nRukovodstva Skupštine i Vlade KS upozorili su javnost i zastupnike u Parlamentu FBiH, koji će danas na sjednici razmatrati izmjene Zakona o pripadnosti javnih prihoda.\n24.01.2022. 11:18 / Izvor: Akta.ba\n"Postojeći sistem zahtijeva temeljitu strukturnu izmjenu, a ne samo korektivne zahvate u koje su se upustili pojedini zastupnici u Parlamentu FBiH", istakao je.\nOkerić je naglasio da ukidanje pondera 2 u KS znači oduzimanje oko 90 miliona KS u prvoj godini, te po 20 miliona KM u naredne dvije godine. Ističe da bi umanjenje iznosilo oko 230 miliona KM.\n"Ovakvo političko kažnjavanje u Parlamentu BiH bez ikakve analize i fiskalne procjene ozbiljno će se reflektovati na sve korisnike budžeta KS, zatim zakonom propisana izdvajanja za socijalno ugrožene kategorije, boračke populacije, uposlenike MUP-a, zdravstva, školstva i druge, sve zbog nepromišljenog ukidanja pondera 2", kazao je Okerić te dodao da će posljedice osjetiti i realni sektor.\n"Ukoliko dođe do usvajanja ovog zakona, ekonomska stabilnost KS značajno će biti narušena, dok će pojedini kantoni dobiti nešto manje povećanje. Oni koji godinama ne poštuju zakonske propise i najmanje doprinose uplatama na jedinstveni račun će najbolje proći i biti nagrađeni za takvo ponašanje. Ovakvim ponašanjem vlast pokušava politički kažnjavati KS, a samim tim i njegove građane, zbog gubitka vlasti u ovom kantonu", zaključio je Okerić.\n"Kanton Sarajevo nije privilegovan i građanin KS ne vrijedi duplo od građana u ostalim kantonima kako je navedeno u obrazloženju. Ponder 2 je nastao čisto iz ekonomskih razloga, zbog činjenice da je po porezu na promet proizvoda i usluga KS ostvarivao određeni apsolutni iznos novca i kako se ne bi narušila finansijska stabilnost", pojasnio je ministar Čičić.


Naslovna/SPORT/Bliži se kraj plaćenog odmora: Sarija čekaju 2.500.000 i novi klub\nBliži se kraj plaćenog odmora: Sarija čekaju 2.500.000 i novi klub\nUprkos činjenici da se Juventus njegovih usluga odrekao u avgustu 2020. godine Mauricio Sari još je na platnom spisku torinskog kluba što mu omogućava komfor da do kraja aktuelne sezone u miru razmisli o daljim koracima.\nNaime, iskusni italijanski strateg sa Starom damom ima sporazum do 2022. težak 6.500.000 evra godišnje, ali je ugovorom predviđena klauzula po kojoj Juventus može da raskine saradnju na leto 2021. godine uz obeštećenje od 2.500.000 evra. Imajući u vidu da bi šampion Italije uz pomoć ove stavke uštedeo značajna sredstva jasno je da će konačni rastanak uslediti u mesecima pred nama, a izvesni rasplet povod je klubovima koji razmatraju promene na klupi da u obzir uzmu bivšeg trenera Čelsija, Napolija i Empolija.\nJedna od opcija koje se ovih dana pominju u italijanskim medijima jeste povratak u rodni Napulj, s obzirom na to da Đenaro Gatuzo krcka poslednji deo kredita na stadionu Dijego Armando Maradona. Sari je Napoli napustio leta 2018. godine, posle tri sezone rada, nakon što je prvenstvo završio kao vecešampion, iza Juventusa.\nTokom Sarijevog mandata Napoli je izgledao vrlo dobro o čemu najbolje svedoče rezultati i činjenica da je konstantno bio konkurent za visok plasman u Seriji A, te ne čudi da je prva opcija Aurelija de Laurentisa za naslednika Gatuza, čiji je rad pod lupom nakon eliminacije iz Lige Evrope, s obzirom na to da Napoli ne brilijra ni u šampionatu gde se nalazi na deobi šestog mesta sa Laciom uz 43 osvojena boda.\nSari od odlaska iz Napulja sa Čelsijem osvojio trofej Lige Evrope 2019, a godinu dana kasnije je sa Juventusom se popeo na italijanski tron i kao 61-godišnjak postao najstariji trener u istoriji Serije A koji je osvojio “skudeto”. Ipak, eliminacija u Ligi šampiona od Liona prethodne sezone bila je povod da bude “sklonjen” sa klupe.\nKao konkurent Napoliju za angažman Sarija pominje se i Fjorentina koja je u očiglednoj krizi i sa 25 osvojenih bodova na samo sedam koraka je od zone ispadanja. Tim Ćezarea Prandelija u poslednjih pet kola upisao je samo jednu pobedu, te je gotovo sigurno da do produžetka saradnje koja ističe na kraju sezone neće doći. U italijanskim medijima pojavila se čak i informacija da je Sari već imao sastanak sa direktorima tima iz Firence, ali su klub i trener demantovali takve tvrdnje.\nRanije je interesovanje za iskusnog trenera iskazala i Roma međutim odlazak u Rim u ovom trenutku je najmanje realna opcija, iako je Sari rešen da novo uhlebljenje pre potraži na Apeninima nego u inostranstvu.\nZlatiborski okrug: U bolnicama više pacijenata na respiratoru


СЕВЕРНА КОРЕЈА ТЕСТИРАЛА НОВУ РАКЕТУ: Јапан сазвао хитан састанак\nSEVERNA KOREJA TESTIRALA NOVU RAKETU: Japan sazvao hitan sastanak\nVeruje se da je Severna Koreja izvela novo raketno testiranje, navode zvaničnici iz SAD, Južne Koreje i Japana, a prenosi RT.\nProjektil koji je Severna Koreja lansirala je interkontinentalna balistička raketa, potvrdio je Pentagon.\nOvo je drugi put da je Severna Koreja lansirala ovakvu raketu.\n– Procenjujemo da je taj projektil bio interkontinentalna balistička raketa, kao što se i očekivalo – rekao je portparol Pentagona kapetan mornarice Džef Dejvis.\nBalistička raketa koju je lansirala Severna Koreja možda je dosegla visinu veću od 3.000 kilometara, saopštio je jedan bezbednosni zvaničnik Japana, prenosi televizija „NHK“.\nJapanski zvaničnici su ranije naglasili da je raketa letela nekih 45 minuta i pala u more nadomak ekonomske zone Japana, a za sada nema izveštaja ni o kakvoj šteti, prenosi Rojters.\nTim povodom, Japan je u bliskom kontaktu sa SAD i Južnom Korejom.\nLansiranje balističke rakete potvrdilo je i Ministarstvo odbrane SAD, koje i dalje procenjuje situaciju, prenosi Rojters.\nPredsednik Južne Koreje Mun Dzee In sazvao je hitan sastanak Nacionalnog saveta bezbednosti za jedan čas iza ponoći po lokalnom vremenu, dok je premijer Japana Šinzo Abe saopštio da će i oni sazvati Nacionalni savet za bezbednost.\nJapanska televizija „NHK“ ranije je javila da je lansiran projektil, ali po tvrdnjama Rojtersa i nakon potvrde Japana, Južne Koreje i Ministarstva odbrane SAD, a sudeći i po dužini leta od 45 minuta, što podseća na ranija lansiranja iz Severne Koreje, sve ukazuje na to da se radi o balističkoj raketi.\nRaketa je, što je neobično, lansirana nešto pre ponoći po severnokorejskom vremenu.\nPremijer Japana Šinzo Abe održaće hitan sastanak bezbednosnih službi.\nNapetost u na Korejskom poluostrvu naročito je povećana nakon što je Severna Koreja nedavno lansirala prvu interkontinentalnu balističku raketu, dugog dometa, sposobnu da nosi glavu s nuklearnim punjenjem.\nNa zahtev SAD održana je i hitna sednica SB UN, ali je rezoluciju o Severnoj Koreji blokirala Rusija.


Dačić: Čedomir Jovanović podržava teroriste\n► Dačić: Čedomir Jovanović podržava teroriste\n21.01.2012 | 16:34h ► 19:16h Vlasotince\nMinistar policije Ivica Dačić optužio je danas predsednika Liberalno-demokratske partije (LDP) Čedomira Jovanovića da podržava ubice i teroriste.\nOdgovarajući na pitanja o smeni direktora Narodne biblioteke Sretena Ugričića, koji je podržao izjave crnogorskog pisca i savetnika predsednika tamošnje skupštine Andreja Nikolaidisa, Dačić je ocenio da niko nema pravo da "podržava ubice".\n"Niko nema pravo da podržava ubice i teroriste, naročito nema pravo to da bude državni službenik. Evo, i Čedomir Jovanović, kome su predsednika ubili, sada brani nekoga ko kaže da je ubistvo civilizacijski iskorak. Pa zašto onda deset policajaca svaki dan čuva Čedomira Jovanovića", kazao je Dačić u Vlasotincu.\nDodao je da neko možda misli da bi "civilizacijski iskorak" bio i da ubiju Jovanovića ili nekoga drugog, ali da će svako ko to kaže završiti u zatvoru.\nMinistar policije se u razgovoru sa novinarima osvrnuo i na navode medija o formiranju nove jedinice za specijalne operacije, ocenivši ih kao "glupost". On je objasnio da neće biti formirane JSO, već da će specijalizovane jednice biti objedinjavanjene.\n"Ovde je reč o tome da se napravi komanda za te specijalizovane čete kako bi neko njima mogao na organizovani način da upravlja", objasnio je Dačić.\nLDP: Vratila se atmosfera linča\nReagujući na Dačićevu izjavu, LDP je optužila ministra policije i vladajuću koaliciju da su previše štete naneli zemlji i društvu u poslednjih nekoliko dana. Ta stranka je navela da su oni vratili Srbiju u atmosferu javnog linča, crtanja meta za izmišljene izdajnike i da uzimaju sebi za pravo da optužuju, huškaju, prete hapšenjima, javno sude i presuđuju.\nLDP smatra da su razmere štete od takvog ponašanja, pa i najnovije izjave Dačića, odavno prevazišle značaj jedne kolumne u kojoj njen autor iznosi neprihvatljive teze i metafore.\nLDP je izrazio zabrinutost što Vlada i ministri veruju da je smena upravnika Narodne biblioteke antiteroristička akcija, i ocenio da je pravi cilj haosa koji proizvode da se uznemiri i dodatno zatruje javnost.\n"Za razliku od SPS-a koji danas mora jeftino da se šminka neuverljivim izvinjavanjem za sve ono što nam je uradila, mi smo se oduvek borili protiv opravdavanja nasilja i političkih ubistava, jer znamo do kakvih posledica je to dovelo", piše u saopštenju LDP.\nTa stranka je navela da očekuje da se više neće tolerisati ni izjave visokih funkcionera vlasti koji su, između ostalog, opravdavali ubistvo premijera rečima: "Jedan je već platio..." ili u svojim ministarskim kabinetima drže slike kojima se veličaju ubice i zločinačka politika.\n22.01.2012, 14:09h Srna Preporuči (1)\nRazotkrio si se sad Dačiću i mnogo ti hvala na tome. Sada je valjda svima jasno da je vuk samo dlaku promenio.


Flesenkemper (Savet Evrope): Zaštita dečijih prava ostaje važan prioritet SE, deca su visokoranjiva - Izazov\nNovi magazin 9. decembra 2019. 12:40\nFlesenkemper je na predstavljanju publikacije „Promovisanje pravilnog pristupa deci prilikom migracija: standardi, uputstva i najbolja praksa“ ocenio da su deca visokoranjiva.\nŠef Misije Saveta Evrope u Srbiji ocenio je i da ima „mnogo slučajeva kada su deca ignorisana kada se radi o njihovim pravima“.\nOn je naveo da, u okviru obeležavanja 16 dana aktivizma borbe protiv nasilja nad ženama, Istambulska konvencija Saveta Evrope pokazuje kako se ta organizacija „širi van evropskih granica“, jer je otvorena za potpisivanje za sve zemlje.\n„Jer deca su prvo deca“, poručila je Leonardi.\nPublikacija „Promovisanje pravilnog pristupa deci prilikom migracija: standardi, uputstva i najbolja praksa“ treba da odgovori potrebama za pravilniji pristup deci u migraciji i zajedno sa Akcionim planom pokušava da pomogne članicama Saveta Evrope da rade zajedno, razmenjuju iskustva i poboljšaju situaciju kada se radi o migraciji.


Slobodno tržište: Reforme i na Kubi\nReforme i na Kubi\nU situaciji kada neki poznati ekonomisti Srbiji preporučuju povećanje državnih investicija u sve oblasti koje su im mogle pasti na pamet, dok manje poznati doživljavaju katarzu shvatajući da su kompanije vođene (nećete verovati) profitom kao osnovnim ciljem svog poslovanja, na Kubi se priprema najveća reforma od uvođenja komunizma kako bi se smanjila državna kontrola nad ekonomijom i omogućio razvoj privatnog sektora.\nPlanira se otpuštanje milion zaposlenih u državnom sektoru do 2015. godine (od čega će pola miliona izgubiti posao do marta sledeće godine) kako bi pronašli zaposlenje u privatnom sektoru ili kroz samozapošljavanje (Vlada trenutno zapošljava 95% stanovništva). Ova najava dolazi ubrzo nakon što je objavljeno da je Fidel Kastro u razgovoru sa jednim novinarom priznao kako kubanski model više ne funkcioniše, što je kasnije demantovao objašnjavajući da reči nisu dobro prenete.\nU svakom slučaju, objavljena je lista od oko 1.700 delatnosti kojima se stanovništvo može baviti privatno i procenjuje se da oko 200.000 ljudi obezbeđuje egzistenciju obavljajući neki od tih poslova u formi samozapošljavanja. Umanjeni su zahtevi za dobijanje licenci za obavljanje privatnih delatnosti. Raul Kastro je ranije u govoru pred parlamentom naveo da se mora zaboraviti na gledište da je Kuba jedina zemlja na svetu gde se može živeti bez rada.\nKubancima je omogućeno da trguju voćem i povrćem, a u cilju razvoja turističke infrastrukture period zakupa zemljišta za strane kompanije je produžen sa 50 na 99 godina. Omogućeno je osnivanje privatnih kompanija u oblastima kao što su taksi kompanije ili berbernice. Prema nekim reportažama oko 100 američkih biznismena je, i pored embarga SAD prema Kubi, potpisalo pisma o namerama sa državnim kubanskim kompanijama kako bi počeli poslovanje sa njima nakon uklanjanja embarga. Očekuje se da rast GDP-a ove godine dostigne oko 2%, dok za sledeću može iznositi 3.7%. Reforma uglavnom dolazi kao posledica smanjenih prihoda od turizma i manjeg izvoza.\nU javnim nastupima Raula Kastra i ministara se naravno demantuje da se radi o tržišnim reformama, da niko neće biti prepušten sam sebi i da se zapravo razmatra izmena Kubanskog ekonomskog modela u kome će socijalistički ekonomski prioriteti i dalje ostati u prvom planu, a ne tržište. Međutim, postavlja se pitanje zašto je više tržišta i privatnog sektora a manje države potrebno u ekonomiji da bi se ti „socijalistički ekonomski prioriteti” ostvarili u praksi?\nОбјавио Branko Todorovic у 00:23\nJugoslav vs. Milka


Koja vakcina je najmanje efikasna protiv delte\nVi ste ovdje:Home»News»Koja vakcina je najmanje efikasna protiv delte\nBy Redakcija on\t 14. Septembra 2021 News\nAntitijela koja nastaju pod uticajem kineskih vakcina protiv covida-19 manje su efikasna protiv delta varijante virusa korona u poređenju sa ostalim sojevima, ali ipak nude zaštitu, rekao je državnim medijima jedan kineski stručnjak za zarazne bolesti.\nDelta varijanta novog virusa korona, prvi put detektovana u Indiji, postaje globalno dominantna i lakše se prenosi, upozorio je prošle sedmice glavni naučnik Svjetske zdravstvene organizacije.\nFeng Zijian, istraživač i bivši zamjenik direktora kineskog Centra za kontrolu i prevenciju bolesti, rekao je ovo kineskoj državnoj televiziji, ali nije saopštio više detalja.\nOn nije rekao o kojim je vakcinama riječ, ali je precizirao da spadaju u kategoriju neaktivnih vakcina, koje sadrže “usmrćeni” virus koji se ne može replikovati u ljudskom tijelu.\nPet od sedam vakcina koje je razvila Kina za masovnu imunizaciju su neaktivne vakcine. Među njih spadaju vakcine kompanija Sinovac i Sinopharm, koje se koriste u zemljama poput Brazila, Bahreina i Čilea.


IZVJEŠĆE ZA STUDENI: U BiH blokirana 94.692 računa firmi - Hrvatski Medijski Servis\nIZVJEŠĆE ZA STUDENI: U BiH blokirana 94.692 računa firmi\nSredišnja banka Bosne i Hercegovine (SBBiH) objavila je ažurirani popis blokiranih računa poslovnih subjekata u BiH. U novom izvješću o blokiranim računima u Jedinstvenom registru računa SBBiH navedeno je da su početkom studenog 2019. godine u BiH bila blokirana 94.692 računa poslovnih subjekata ili 188 više nego prethodnog mjeseca.\nU izvješću SBBiH je navedeno i da 51.613 firmi ima blokiran bar jedan račun, što je za 97 firmi više nego u izvješću iz prošlog mjeseca.\nU novom izvješću, koji sadrži 3.786 stranica, pobrojani su poslovni subjekti iz svih sfera društvenog života, od gospodarskih poduzeća, prodavnica, frizerskih salona, benzinskih crpki, ljekarni, ordinacija, kafića i restorana, do raznih agencija, zadruga, firmi. Na ovom popisu se nalaze i rudnici, mjesne zajednice, općine, sportski savezi.\nU prvom izvješću Središnje banke BiH, objavljenim početkom studenog 2012. godine, broj blokiranih računa poslovnih subjekata u BiH iznosio je 58.038, dok su 35.694 firme imale bar jedan blokiran bankovni račun./Fena/HMS/\nDODIK: Komšić ide privatno u Bruxelles, Republika Srpska će biti samostalna\nČlan Predsjedništva Bosne i Hercegovine iz Republike Srpske Milorad Dodik izjavio je da predsjedavajući Predsjedništva Željko Komšić privatno ide u Bruxelles na večerašnji sastanak...


SRBIJA – Republički hidrometeorološki zavod Srbije upozorio je da se danas u u planinskim predelima očekuje povećanje visine snežnog pokrivača za 15 do 30 centimetara. Prema informacijama Puteva Užica putevi u užičkom kraju su prohodni. RHMZ… »\nDirektor KC Srbije upozorava: Oprezno sa prognozama\nDirektor Kliničkog centra Srbije Milika Ašanin izjavio je danas da je ta ustanova od početka godine zbrinula više od 1.700 pacijenata u kovid i nekovid sistemu. On je za RTS rekao da postoji trend smanjenja broja pacijenata, ali da to ne sme da… »\nNova: Plan da se vakciniše 1.900 zaposlenih u Kliničkom centruRTS: Ašanin za RTS: Trend smanjenja broja pacijenata, ali to ne treba da nas zavarajoš 9 povezanih\nPolitika: Srbija uspešno završila aranžman sa MMF-omRTV: Pohvale zvaničnika MMF-a ekonomskom učinku Srbije u krizijoš 8 povezanih\nVesti online: Saopštenje Zvezde zbog publike na Feneru: U hali 183 ljudi, temperatura merena, svima dezinfikovane ruke i noge…Beta: Zvezda: Utakmici protiv Fenerbahčea prisustvovalo tačno 183 ljudijoš 9 povezanih\nGlas Zapadne Srbije: Stigle Fajzerove vakcine u Moravički okrug: Prvi primaju zdravstveni radnici i korisnici domova za stareMedijska kutija: Mali odziv zdravstvenih radnika Niša u prvom krugu vakcinacije protiv kovida 19još 7 povezanih\nU odnosu na oktobar 2019. godine, broj penzionera je smanjen za 0,82 odsto. U odnosu na oktobar 2019. godine, broj penzionera je smanjen za 0,82 odsto. Penzija za decembar 2020. poslednje je primanje u iznosima približnim onima koje su dobijali mesecima… »\nČedomir Jovanović u bolnici "Dragiša Mišović"\nBEOGRAD: Lider LDP Čedomir Jovanović potvrdio je za Tanjug da je danas popodne hospitalizovan u KBC "Dragiša Mišović", zbog bolova u grudnom košu i stomaku. Njegova supruga Jelena Jovanović precizira za Tanjug da je on posle pregleda u Kovid… »\nPolitika: Čedomir Jovanović u bolnici „Dragiša Mišović”B92: Čedomir Jovanović ponovo u kovid-bolnici, potvrđena mu upala plućajoš 9 povezanih\nPolitika: Vaterpolisti Španije, opet na peterce, bolji od SrbijeDnevnik: Vaterpolisti Španije, opet na peterce, bolji od Srbijejoš 8 povezanih


Borisov i za sazivanje velike nacionalne skupštine\nTanjug 7. aprila 2021. 13:06\nSOFIJA – Bugarski premijer Bojko Borisov predložio je danas sazivanje Velike nacionalne skupštine, ako ostale stranke koje će biti zastupljene u parlamentu ne uspeju da formiraju vladu.\n„Možemo reći da smo mi ispoštovali apsolutno sve preuzete obaveze i obećanja“, rekao je na sednici odlazeće vlade Borisov, lider stranke Građani za evropski razvoj Bugarske (GERB) koja je osvojila najviše glasova na nedeljnim izborima, ali nedovoljno za formiranje nove vlade.\nOn je kazao da uočava ogromnu neodgovornost u drugim političkim strankama, prenosi bugarska novinska agencija BTA.\n„Neki idu toliko daleko da zahtevaju nove izbore, sada kada smo potrošili 150 do 160 miliona leva na one upravo završene. Rado bismo se kandidovali na takvim (novim) izborima“, poručio je Borisov.\nTvrdi da stranke koje su protiv GERB-a i njenih partnera Ujedinjenih demokratskih snaga i Patriotskog fronta, sada imaju solidnu većinu i dovoljno glasova, te im nisu potrebni novi izbori.\nPrema njegovim rečima, ako ne preuzmu vlast, to bi značilo da žele da uvuku državu u haos.\n„Odgovornost je bila naša do izbora, a od sada, osvojivši preko 500.000 glasova, kolega političar i lider stranke ‘Postoji takav narod’ Slavi Trifunov, koja je bila druga na izborima 4. aprila, treba da istupi i preuzme odgovornost“, rekao je Borisov.\nPozvao je Trifunova da započne izgradnju „komplementarne vlade i većine u parlamentu“.


Alkalaj: Vrata EU ostaju otvorena\nSven Alkalaj, ministar inostranih poslova BiH\nU subotu je završen dvodnevni ministarski sastanak EU sa predstavnicima Zapadnog Balkana u zamku Hluboka nad Vltavom. Domaćin je bila Češka, koja trenutno prolazi kroz krizu vlade, ali to na vidljiv način ne narušava njenu ulogu predsjedavajućeg EU. Neposredno po završetku ovog skupa razgovaramo sa Svenom Alkalajem, ministrom spoljnih poslova Bosne i Hercegovine.\nRSE: Upravo je završen neformalni sastanak sa evropskim ministrima spoljnih poslova. Kakav je vaš lični utisak – da li nakon ovog sastanka mislite da je Bosna i Hercegovina bliže ili dalje od svoje evropske budućnosti?\nAlkalaj: Ovaj sastanak koji postaje tradicionalni i imamo ga godinu dana nakon slovenačkog predsjedavanja i okupljanja na Brdu kod Kranja, bio je dobra prilika da sumiramo rezultate i da se vidi kako i koliko se zemlje Zapadnog Balkana približavaju Evropskoj uniji. Mislim da je jasno otvorena perspektiva i što je danas posebno bitno, reafirmirana je zainteresiranost Evrope za Zapadni Balkan i ne odustaje se od proširenja. Zašto to smatram važnim? U situaciji ekonomske i političke krize i neriješenih institucionalnih problema sigurno se osjećaju izvjesni znakovi zamora od proširenja. Zato je važno da su u takvim uslovima vrata EU ostala otvorena.\nU situaciji ekonomske i političke krize i neriješenih institucionalnih problema sigurno se osjećaju izvjesni znakovi zamora od proširenja. Zato je važno da su u takvim uslovima vrata EU ostala otvorena.\nRSE: Koji su susreti tokom ovog sastanka za vas bili najznačajniji?\nAlkalaj: Bio je to plenarni sastanak na kome su svi ministri spoljnih poslova Zapadnog Balkana imali priliku da kažu svoje viđenje pristupa EU i istovremeno bila je to prilika da čujemo stavove gospodina Javiera Solane, gospodina Olli Rehna, češkog domaćina, Karela Schwarzenberga. Ja sam imao i odvojene susrete sa zvaničnicima EU gdje je bilo riječi o liberalizaciji viznog režima za građane BiH i drugim pitanjima vezanim za pristup EU.\nRSE: Kada je riječ o bezviznom režimu – šta treba da se uradi u zemlji da bi građani BiH mogli putovati u evropske zemlje bez viza?\nAlkalaj: Kada smo prošle godine u maju dobili “mapu puta”, odnosno uslove koje Bosna i Hercegovina treba da ispuni kako bi mogla doći na bijelu šengensku listu, mi smo formirali inter-resorne komisije i pristupili ispunjavanju tih uslova. U ovom trenutku mogu reći da su dvije trećine tih uslova ispunjene i da se ubrzano radi na ispunjavanju preostalih uslova. Recimo, dobijanje biometrijskih pasoša očekuje se najkasnije 1. jula, centralno čuvanje podataka kao i njihova sigurnost takođe su dio uslova. Nedavno smo na Vijeću ministara usvojili strategiju za borbu protiv korupcije i organizovanog kriminala, prema tome, sve nas to dovodi bliže bezviznom režimu.\nRSE: Da li je u ovom času jači blok država koje se protive proširenju EU ili blok onih koji podržavaju proširenje – posebno kada je riječ o Zapadnom Balkanu?\nAlkalaj: Ako govorimo o broju zemalja onda možemo da kažemo da je većina onih koji podržavaju proširenje, samo je manji broj zemalja koje zbog svojih unutrašnjih političkih prilika nisu za proširenje. Ovu drugu grupu čine zemlje tzv. Stare Evrope i to može biti u nekim okolnostima veoma bitno. Ostaju naravno otvorena još neka institucionalna pitanja, treba da vidimo kako će proći Lisabonski ugovor na referendumu u Irskoj i nakon toga će situacija oko pristupanja novih članica biti jasnija. Moramo imati u vidu okolnosti u kojima su sve zemlje suočene sa ekonomskom krizom, ali imamo i političku krizu, kao što je to slučaj u Češkoj, susjednoj Mađarskoj, gdje padaju vlade, pa je sasvim razumljivo da se ispoljavaju i određene frustracije oko proširenja. Ali jasno je rečeno da su vrata Unije otvorena kada se za to ispune uslovi.\nRSE: Koje zemlje možete identifikovati kao saveznike BiH u njenom nastojanju da se što prije priključi Evropskoj uniji?\nAlkalaj: Nekog svog sponzora nemamo, ali mi razvijamo dobre odnose i sa namo tradicionalno prijateljskim zemljama kao što je Austrija, ali i Velika Britanija nam daje punu podršku. Češka, Mađarska, Slovačka su veoma otvorene i naklonjene proširenju i zemljama Zapadnog Balkana, a posebno BiH.\nRSE: Šta vi smatrate najvećom unutrašnjom preprekom za buduće integracije?\nAlkalaj: Riječ je o određenim problemima koji su nastali s Deyonskim ustavom. Naime, zašto je proces provođenja reformi, odnosno donošenja odluka o reformama, zakonima tako spor i zašto ne ide tempom kojim bismo željeli? Dijelom stoga što je mehanizam odlučivanja previše kompleksan i ostavlja brojne mogućnosti blokada – tu najprije mislim na entitesko glasanje. Svojevremeno je svrha tih dodatnih mehanizama bila da se zaštite manjine u entitetima, ali kako je u međuvremenu, kao posljedica etničkog čišćenja, ošlo do veće monolitnosti entiteta, sigurnosni mehanizmi su postali poluge blokade u odlučivanju. Reforma ustava i efikasnije donošenje odluka predstavljaju najvažniji korak ka EU.\nOno što želim naglasiti je da svi koji se protive prenošenju nadležnosti i strahuju od jačanja države moraju znati da entiteti ne mogu ući u Evropsku uniju, da samo država Bosna i Hercegovina može ući u EU.\nRSE: Unutar zemlje, kome u Bosni i Hercegovini nije cilj evropska budućnost, a ko želi u Evropu? Ili ko se nada Evropi, a ko od nje strahuje?\nAlkalaj: Sve političke opcije, svi politički lideri su opredijeljeni za Evropsku uniju. Mislim da je to jedno od rijetkih pitanja u Bosni i Hercegovini oko koga se svi političari slažu. Ne slažemo se oko puta i načina kako da do toga dođemo, koji je to nivo nadležnosti, šta sa entitetskog treba prenijeti na nivo države, koliko želimo jaku državu - ili ne želimo, ali ono što želim naglasiti je da svi koji se protive prenošenju nadležnosti i strahuju od jačanja države moraju znati da entiteti ne mogu ući u Evropsku uniju, da samo država Bosna i Hercegovina može ući u EU.\nPrilog o neformalnom dvodnevnom ministarskom sastanku EU sa predstavnicima Zapadnog Balkana u zamku Hluboka nad Vltavom možete pročitati OVDJE


Vreme 1479 - Stadionska groznica: Urbanizam i orbanizam -->\nMOŽE IM SE: Odluka da će 120 miliona evra biti uloženo u izgradnju i rekonstrukciju stadiona\nNajava izgradnje i rekonstrukcije stadiona širom Srbije trebalo bi da pokaže da je sve drugo sređeno i da sada ulazimo u ekskluzivnu zonu doterivanja oblasti za koju predsednik Srbije kaže da je muškarci najviše vole\nKrajem aprila 2019. godine objavljeno je da država Srbija planira da rekonstruiše i izgradi 9 stadiona širom Srbije do kraja 2021. godine.\n"Subotica, Loznica, Zaječar, Kraljevo, Leskovac i Vranje dobiće nove stadione, što praktično podrazumeva rušenje postojećih, dotrajalih objekata i na istim lokacijama izgradnju potpuno novih stadiona. Fudbalski objekti u Nišu, Novom Sadu i Kragujevcu će biti rekonstruisani", rekao je Marko Blagojević, direktor Kancelarije za upravljanje javnim ulaganjima u izjavi za uskršnji broj "Večernjih novosti".\nKada je reč o tome koliko će novca građani Srbije izdvojiti za ove objekte, Blagojević je izneo sledeću računicu: "Procena je da će cena potpune izgradnje šest novih stadiona iznositi oko 1500 evra po jednom mestu. Tih šest stadiona koji će biti kompletno izgrađeni imaće po 8000 mesta, a tri stadiona planirana za rekonstrukciju do 20.000 mesta. U pitanju je ozbiljan posao koji iziskuje detaljne pripreme, kasnije i izvođenje radova."\nAko bismo sledili ovu procenu, dolazimo do iznosa od preko 120 miliona evra koje će država izdvojiti za ovu namenu u naredne dve godine.\nU izjavi za "Vreme", Blagojević je potvrdio da se okvirno radi o tom iznosu, ali i da Kancelarija kojom on rukovodi za sada nema odobren novac za te namene, i da će se to rešavati zajedno sa Ministarstvom finansija.\n"Odluka je doneta i mi ćemo uradi sve da posao iz svoje nadležnosti uradimo u predviđenom roku kao što smo uvek radili otkad je Kancelarija osnovana", rekao je Blagojević pokazujući slike budućeg stadiona u Loznici.\nOva vest se nadovezala na učestale najave koje su nekoliko puta poslednjih nedelja dolazile iz kabineta ministra finansija dr Siniše Malog; on je govorio o izgradnji nacionalnog stadiona na novoj lokaciji u Surčinu i to bi trebalo da bude objekat koji može da primi preko 60.000 gledalaca.\nPored ovih najava i odluka (sve je popisano u Zaključcima Vlade Srbije s kraja 2018. godine) opet se govori o tome da će stadioni Crvene zvezde i Partizana biti temeljno rekonstruisani, pa bi to trebalo da znači da u narednih nekoliko godina Srbija zaliči ako ne na Englesku ili Nemačku, a ono bar na Mađarsku, kada je stadionska infrastruktura u pitanju.\nO uticaju mađarskog predsednika Vlade Viktora Orbana na fudbalski svet Aleksandra Vučića već je bilo reči u "Vremenu" u broju 1439 od 2. avgusta 2018. godine. Kada se pogleda kako je Orban unazad desetak godina uložio desetine miliona evra u rekonstrukcije i izgradnju desetine stadiona, Vučićeve najave ne izgledaju toliko glamurozno.\nDok je Orban "ušao u projekat" obnove 32 objekta, Vučić je najavio Nacionalnu arenu, plus šest novih, plus obnovu tri postojeća stadiona.\nBez obzira na veličinu zahteva, sličnosti između ove dvojice vladara su značajne i proističu iz istinske ljubavi prema fudbalu. Za Orbana kažu da i dan-danas igra rekreativno, a poznato je da ne propušta nijedno veliko takmičenje ili finale u svetskom fudbalu.\nVučić se ne eksponira na taj način i tek smo jednom čuli da je inkognito bio na nekoj utakmici, i to prošle godine u Rimu na utakmici Lige šampiona. Ipak, ostalo je u sećanju da je neke utakmice Crvene zvezde u Ligi šampiona ove sezone gledao u nedoba dok je bio u radnoj poseti Kini. Kada je reč o rekreaciji, Vučić je za razliku od Orbana više košarkaški tip. To je više puta demonstrirao u igri sa decom širom Srbije.\nUglavnom, Orban je najpre napravio stadion u svom rodnom selu Felčutu – nalazi se pored njegovog letnjikovca i ima kapacitet duplo veći od broja stanovnika. Zlobnici na forumima kažu da je iz istih razloga Vučić izabrao Loznicu (zbog tazbine) uprkos činjenici da lokalni klub istog imena nema neku posebnu fudbalsku tradiciju.\nZAŠTO BAŠ TAMO\nAko zanemarimo uopšte potrebu da država koja ima brojne probleme i nije među najbogatijima na Balkanu reši da u stadione spuca stotine miliona evra, postavlja se pitanje izbora mesta izgradnje tih objekata.\nLoznica, Kraljevo i Zaječar su pravi primeri jer ne mogu da se pohvale nekim fudbalskim dometima. Oni koji prate domaći fudbal mogli su, možda, tokom poslednjih decenija da ponekad vide FK Timok iz Zaječara na nekoj reportaži SOS kanala, ali Loznica i Kraljevo zaista nisu takve fudbalske sredine.\nU Kancelariji kažu da se vodilo računa o ravnopravnoj regionalnoj zastupljenosti i da svaki od regiona ima dovoljno stanovnika, među njima i mladih, kako bi se predviđeni kapacitet od nešto više od 8000 mesta mogao popuniti. Stadioni bi trebalo da dobiju licencu UEFA 4 što bi omogućilo da se igraju međunarodne utakmice, a u Kancelariji procenjuju da će tom izgradnjom gradovi dobiti nove "lendmarke" (iliti obeležja), te da će takvi objekti unaprediti kulturu fudbala i sporta uopšte i proizvoditi mnogo više dobrih fudbalera.\nAko se već ide u ovaj projekat, za koji bi svako ko voli fudbal, a takvih je u Srbiji na milione (bar prema gužvama u kladionicama), možda je trebalo urediti stadione tamo gde postoji jača fudbalska tradicija. Na primer, u Kruševcu, Šapcu ili Zrenjaninu. Međutim, osim "ravnomerne raspoređenosti" nismo čuli drugi kriterijum.\nPosao bi trebalo da vodi Kancelarija za javna ulaganja osnovana posle poplava 2014. godine i potrebe da se sa jednog mesta upravlja obnovom onih delova Srbije koji su najviše nastradali. Kada je jednom pokrenuta, ona je nastavila sa radom upravljajući sa 400 projekata u ovih pet godina. Obuhvatali su rekonstrukciju hirurgije u Bolnici "Dragiša Mišović" i sređivanje Dečje bolnice u Tiršovoj u Beogradu, ali i obnovu desetina lokalnih mostova, škola i mesnih ambulanti.\nU Kancelariji ne žele da se bave svrhovitošću ovog stadionskog poduhvata nego govore samo o tome da će novac biti utrošen na najbolji način. Takođe i da se očekuje da lokalne samouprave budu motivisane da kada jednom dobiju takve "velelepne" stadione nađu način i da ih koriste i održavaju na pravi način.\nSVE POČINJE OD NAS\nOno što zabrinjava, pored navedenog, jeste i nepostojanje bilo kakve kredibilne analize ili procene potrebe izgradnje ovih stadiona, osim ideje da ovo što je sad ništa ne valja i da "ćemo da ga napravimo da valja".\nRekonstrukcija stadiona u Srbiji nije nova tema u 21. veku i već smo svedočili značajnim investicijama u toj oblasti. Međutim, one su dovele samo do toga da je danas moguće na više mesta igrati utakmicu i kada padne mrak jer su postavljeni reflektori. Sve ostalo – izgradnja i rekonstrukcija tribina, krovova, pratećih sadržaja, uređenje terena po najvišim standardima, uređenje svlačionica, prilaza stadionu, parkinga – nikada valjano nije urađeno.\nOvi što su sad namerili da za dve godine naprave devet novih objekata "kojim će se ponositi Srbija" čak ni ne ulaze u opravdanost takve jedne akcije. Sva objašnjenja su tipa: zar nije sramota da taj i taj stadion tako izgleda. I zaista, većina tih objekata zrela je za rušenje, ali to ne znači da ovakav fudbal, ovakva fudbalska scena i ovakva država mogu sebi da priušte da ulupaju stotine miliona evra za nešto što će u narednim godinama samo da propada.\nNi Vlada, ni Vučić, ni Kancelarija, ni Fudbalski savez, ni Ministarstvo sporta, ni lokalne samouprave blage veze nemaju kako će se ti objekti (ako i kada budu jednom otvoreni) održavati i finansirati. Kao vic zvuči kada se kaže, na primer, da grad Novi Sad želi da sruši SPENS, poznati sportski centar jer je preskup za održavanje, a da će stadion "Karađorđe" biti rekonstruisan da prima preko 20.000 gledalaca i da izgleda bar kao stadioni u skandinavskim zemljama.\nPored toga, pomenuti "Karađorđe" u Novom Sadu, kao i Čair u Nišu, već su "pretrpeli" renoviranje poslednjih godina, ali se to sada ne predstavlja kao renoviranje jer će, valjda, ovo sada biti pravo renoviranje. U stadion u Nišu je već uloženo preko deset miliona evra. I dalje nije onakav kakvog su ga bili projektovali uprkos činjenici da lokalni Radnički ima najuspešniju sezonu u poslednjih 40 godina. Naime, to ni dalje ne privlači neki veliki broj ljudi na njegove utakmice.\nFudbal u Srbiji je sinonim za kriminal, nasilje i nameštaljke, i običan svet, kome bi ti objekti trebalo da budu namenjeni da tamo idu sa svojim porodicama i prijateljima svakog vikenda, ne ide na stadione i ne gleda lokalne klubove.\nTo nije dovoljan argument za vlast koja je rešila da pravi "lendamarke".\n"Odluka je doneta i to će da se zida", kaže Blagojević za "Vreme".\nAko bismo poverovali u viziju, šta bismo imali na kraju ovog uzbudljivog puta, na šta bi ličio srpski fudbal ili, još bolje, kakve bi promene u životu imali stanovnici Vranja, Loznice, Kraljeva, Zaječara ili Surčina?\nDa bismo se približili budućnosti, možemo da analiziramo šta se dogodilo u onim gradovima koji su već dobili nove stadione.\nAko danas odemo u Užice, grad u kome je rekonstruisan stadion pre nekoliko godina, ili ako svratimo do Jagodine, grada koji je bio poznat po boksu a ne po fudbalu i u kom je lokalni vladar Dragan Marković Palma hteo da "pokrene fudbal", videćemo da od svega toga nema ništa. FK Sloboda Užice (opstala fuzijom sa FK Sevojno) i FK Jagodina ne predstavljaju ništa u srpskom fudbalu, a njihove škole fudbala iako postoje ne proizvode neke nove "piksije" i "vidiće".\nPuno dece trenira fudbal i u Jagodini i u Užicu, ali od stadiona nemaju nikakvu vajdicu, jer roditelji moraju da plaćaju trening mesečno a i da pomažu na svaki drugi način. Ti novi stadioni nisu mesta okupljanja mladih, niti su mesta u gradu koja su dovela do razvoja nekih novih poslova.\nU zbiru, to su velike betonske građevine koje propadaju, jer, realno, lokalne samouprave nemaju ni novac, ni znanje da njima upravljaju, nema moćnog kluba sa moćnim sponzorom koji bi preuzeo objekat, vodio klub, prodavao karte i napravio neku veliku i dobru fudbalsku priču.\nPored toga, kada je reč o izgradnji nacionalne arene, koja je iz Borče premeštena u Surčin zbog najave da će Kinezi pored "kineskog mosta" da prave neku svoju industrijsku zonu, njenu izgradnju pored dva relativno velika stadiona u Beogradu teško je razumeti i opravdati. Posebno kada se ima u vidu da ono o čemu priča Vučić, finale Lige šampiona, nikada ne dolazi u ovako male gradove kao što je Beograd. To je jedno. Ako bi sutra Srbija i bila jedan od domaćina neke grupe Evropskog ili Svetskog prvenstva, tu bi se igrale utakmice po grupama i zato će verovatno stadion biti "risajzovan" sa zamišljenih 65 na najviše 50 hiljada mesta, što je takođe nerazumljivo veliki objekat s obzirom da reprezentacija Srbije nikada ne može da napuni tu arenu.\nDA NE BUDE SAMO BEOGRAD\nNa kraju, ako ne ulazimo u to ko će da zida, odnosno kome će i na koji način biti dat javni novac za izgradnju tih objekata, izgleda da Vučić, kada je jednom rekao da će to da uradi, onda će da uradi po svaku cenu, makar to ne imalo nimalo smisla.\nU nemogućnosti da reši problem kriminala i nasilja koje ide uz fudbal (mi to ne možemo da rešimo, ponovio je više puta), a takođe ne može da pomaže samo Crvenu zvezdu koja mu je u srcu jer mu pola birača navija za Partizan, odlučio je da napravi nacionalni stadion, pa šta bude.\nKada je već tu odluku doneo, kada se već zarekao da strovali stotine miliona evra u stadione, onda je rešio da nešto da i u provinciju, da se ljudi na lokalu ne bi baš osećali loše, nego da i oni mogu da kažu kada im neko dođe u goste: evo, imamo stadion.\nPa makar ga samo Vučić punio u svojim kampanjama. Valjda je i to nešto.\nIroniju na stranu, mada će ljudi reći, pogledaj, rekli su da će do 2021. stadioni biti gotovi, taman kada on krene u trku za drugi mandat za predsednika Srbije, još nije kasno da se od stadionske groznice odustane, i javnost bi zaista trebalo da se pokrene na vreme i proba da spreči režim da uludo ulupa javni novac u projekte koji nemaju nikakvu budućnost.\nDa ne bude kao sa gondolom u Beogradu: svi ćute dok motorne testere i buldožeri ne krenu da rade. Još nije kasno da se ljudi barem zapitaju da li je to ono što im je najpotrebnije u njihovim gradovima. Predsednik je valjda razuman čovek, odustaće kada shvati da se zaleteo u nešto što nema nikakvo opravdanje.


Borac stotkom do rutinske pobede nad Dunavom\nnedelja, 05 maj 2019 11:34\nBorac – Dunav\n107:94 (34:21; 27:18; 24:23; 22:32)\nČačak – Dvorana Borca. Gledalaca: 800. Sudije: Mrdak, Calić, Vlahović.\nNikola Kočović: Uz dobru koncentraciju do pobede nad Dunavom\npetak, 03 maj 2019 15:47\nDva kola je trebalo da protekne u Superligi pre nego što će Borac zaigrati pred svojim navijačima. Ali došao je i taj trenutak, jer će izabranici Jovice Arsića u okviru 3. runde ugostiti ekipu Dunava iz Starih Banovaca (subota, 19 časova).\nU dosadašnjem delu takmičenja Čačani imaju polovičan učinak. Na premijeri je savladan OKK Beograd, da bi zatim Borac pretrpeo ubedljiv poraz od FMP-a. Meč protiv Dunava biće dobra prilika da se rane iz Železnika zaleče u dvorani kraj Morave.\npetak, 03 maj 2019 13:05\nIzabranici Jovice Arsića nisu uspeli da naprave veliki podvig, jer su u okviru drugog kola Superlige Srbije ubedljivo poraženi od ekipe FMP-a rezultatom 89:69 (24:18; 26:16; 17:11; 22:24).\nBez obzira na velika očekivanja pred ovaj meč, čačanski tim prosto nije mogao protiv daleko iskusnije ekipe iz Železnika. Bez obzira što je oslabljen brojnim povredama, FMP je pokazao koliko znači znanje stečeno igranjem u ABA 1 takmičenju.\nRadovan Đoković: Vrebaćemo priliku protiv FMP-a


Vašington neće dozvoliti Moskvi da postane glavni igrač na Bliskom istoku - 06.02.2019, Sputnik Srbija\nSjedinjene Američke Države neće dozvoliti Rusiji da postane glavni spoljni igrač na Bliskom istoku dok je na vlasti Tramp, izjavio je američki državni sekretar... 06.02.2019, Sputnik Srbija\n16:51 06.02.2019 (Osveženo: 16:54 06.02.2019)\n© REUTERS / Carlo AllegriAmerički državni sekretar Majk Pompeo\n„(Predsednik Rusije) Vladimir Putin bi to želeo, ali se to neće dogoditi sve dok je (na vlasti u SAD) predsednik Tramp“, odgovorio je Pompeo na pitanje da li je zabrinut zbog sve veće saradnje Rusije sa američkim partnerima na Bliskom istoku, pre svega, odnosima sa Saudijskom Arabijom u oblasti nafte.\n6 Januar 2019, 07:06\n„Partnerstva koja smo izgradili na Bliskom istoku su jaka i snažna, zapravo, u nekim slučajevima smo kritikovani zbog toga. Ali ovi naši odnosi sa Saudijskom Arabijom, Ujedinjenim Arapskim Emiratima, rad sa Egiptom, Jordanom i Izraelom, sve ove zemlje su važni bastioni za obezbeđivanje zaštite Amerikanaca od pretnji koje dolaze sa Bliskog istoka“, naglasio je američki državni sekretar.\nOn smatra da napori Rusije neće biti uspešni.\nPompeo je uveren da države Bliskog istoka „znaju da je Amerika ogromna sila za dobrobit u regionu i nastaviće to da bude“.\nSjedinjene Američke Države i njeni saveznici od 2014. godine sprovode operaciju protiv terorističke grupe DAEŠ u Siriji i Iraku, pri čemu u Siriji deluju bez pristanka vlasti zemlje. U decembru je američki predsednik objavio o povlačenju trupa iz Sirije bez tačnog navođenja rokova.


Početna Izjave Doslednost Nećemo tražiti od MMF-a prolongiranje rokova za firme u restrukturiranju\nPremijer o predlogu da se produži zaštita preduzeća u restrukturiranju od naplate dugova.\n"Mi smo izašli sa glupim predlogom pred MMF, koji sam ja danas poništio. A to je bio predlog da mi sada dve godine damo za 25 preduzeća “kart blanš“ da se ništa ne dešava i da nam to MMF dozvoli. Ja sam rekao: 'Ne tražimo to!' Ljudi iz MMF-a nisu mogli da veruju na sastanku. Ne tražimo to zato što sam sit tog prolongiranja sopstvene propasti."\nRTS, 6. 5. 2015. godine\n6. 5. 2015. godine\nMinistar privrede Željko Sertić zatražio je tokom sastanka sa predstavnicima Međunarodnog monetarnog fonda da se preduzećima u restrukturiranju produži zaštita od naplate dugova. Sertić je izjavio da je MMF-u izneo predlog da se za 25 preduzeća produži rok zaštite od poverilaca, koji ističe 31. maja na još godinu ili dve.\nDan kasnije, predsednik Vlade Aleksandar Vučić izjavio je da je to bio "glup predlog" i da Srbija od MMF-a neće tražiti nikakav dodatni rok.\nMeđutim, već sutradan na konferenciji Saveta stranih investitora „Rijaliti ček“ Vučić je promenio mišljenje i objavio da će Srbija od MMF ipak tražiti produžetak roka. Razlika je samo u tome što je tražio produženje roka ne za 25 firmi već za 16 i to na godinu dana.\n"Premijer Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da će Vlada Srbije od Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) tražiti da se za godinu dana produži zaštita za 16 najvažnijih preduzeća u restrukturiranju. "Među tim preduzećima su MSK, Azotara, Petrohemija, Prva petoletka, FAP, odnosno preduzeća koja zapošljavaju ukupno 15.000 radnika. Tražićemo produženje roka od godinu dana, ali ćemo sebi dati zadatak da do kraja godine rešimo pitanja tih firmi", kazao je on novinarima na konferenciji 'Rijaliti ček'." RTV, 7. 5. 2015. godine\nIstinomer se obratio i kabinetu premijera Srbije kako bismo saznali zašto je u kratkom roku promenio mišljenje po pitanju produžetka zaštite preduzeća u restrukturiranju od naplate dugova, međutim, nismo dobili odgovor.\nZato konstatujemo da je u pitanju nedoslednost predsednika Vlade Srbije.\nVlada je već počela da radi na sprovođenju Vučićeve (Sertićeve) ideje, jer kako je izjavio ministar privrede, njegovo ministarstvo priprema plan za privatizaciju 17 preduzeća u restrukturiranju po posebnim kriterijumima (u međuvremenu je na listu dodata još jedna firma). Ta preduzeća imaće zaštitu od naplate poverilaca u narednih godinu dana kako bi mogla da se pripreme za privatizaciju. Sertić je najavio da će Vlada predložiti izmene Zakona o privatizaciji koje će se ogledati u promeni nekoliko članova tog zakona i tražiti podršku od Skupštine Srbije da se pomeri rok zaštite za ta preduzeća za godinu dana.\nDa podsetimo, 31. maja 2015. godine ističe zakonski rok do kada su firme u restrukturiranju zaštićene od poverilaca. Posle tog datuma poverioci mogu da blokiraju račune kompanijama koje im duguju novac, a kako je objasnio ministar Sertić, to bi značilo da ta preduzeća mogu da odu direktno u likvidaciju.\nPredstavnici misije MMF koji su nedavno boravili u Srbiji nisu krili nezadovoljstvo dosadašnjim tempom i rezultatima privatizacije državnih preduzeća. Od 526 firmi koje treba da prodamo, kupce su pronašle samo dve firme - FAP i “Aleksa Šantić”. Prema nekim procenama, Srbija godišnje na pomoć održavanja poslovanja u firmama u restrukturiranju troši 750 miliona evra.\nfirme u restrukturiranjuzaštita od poverilacaŽeljko SertićMMF


Zahtevi za godišnje karte od sada se mogu predati i u seoskim mesnim zajednicama\npetak, 28. januar 2022. 12:31h\nPenzioneri i druge povlašćene kategorije građana, koji žele da produže ili ostvare pravo na besplatan javni prevoz koji omogućuje Grad Pančevo zajedno sa “Pantransportom”, zahteve mogu popuniti i u seoskim mesnim zajednicama od ponedeljka, 31. januara.\nZahtevi za subvencionisani prevoz podnose se u Gradskom uslužnom centru u Pančevu na šalteru broj 9 i u seoskim mesnim zajednicama Pančevo MOJKraj/arhiva\nLica koja prvi put ostvaruju pravo takođe mogu nephodnu dokumentaciju predati u svojoj mesnoj zajednici ukoliko žive u nekom od devet naseljenih mesta na teritoriji Pančeva.\nPredrag Živković, član Gradskog veća za saobraćaj i komunalnu delatnost kaže da su se odlučili na ovaj korak kako bi olakšali proces podnošenja zahteva za besplatan prevoz stanovnicima koji žive u naseljenim mestima.\nHladno je, a i kako se ne bi pravile preterano velike gužve u dogovoru s mesnim zajednicama odlučili smo se da građanima omogućimo da zahteve predaju u svom mestu, nakon čega će zaposleni u mesnoj zajednici dalje preuzeti dostavu Zahteva do Gradske uprave Pančevo. Kompletnu informaciju svako može dobiti u svojoj mesnoj zajednici, rekao je Predrag Živković.\nKao što smo već pisali, Grad Pančevo će i ove godine iz budžeta subvencionisati prevoz 13 kategorija građana sa svoje teritorije. Oni će svoje godišnje karte moći da koriste u autobusima „Pantransporta“ na gradskim i međugradskim linijama.\nPodnošenje Zahteva za ostvarivanje prava na povlašćeni prevoz za ovu godinu obavlja se u Gradskom uslužnom centru na šalteru broj 9, a trajaće do kraja marta.\nGrađani koji produžavaju pravo na povlašćeni prevoz popunjavaće samo Zahtev za ostvarivanje prava, dok će oni koji se po prvi put prijavljuju osim Zahteva, priložiti i fotokopiju lične karte, jednu fotografiju novijeg datuma i potrebnu dokumentaciju kojom potvrđuju po kom osnovu ispunjavaju uslov za povlašćeni prevoz. Penzionerima koji se prvi put prijavljuju za godišnju kartu, osim lične karte potreban je samo poslednji penzioni ček. Građani će dobiti Potvrdu kojom se potvrđuje da ispunjavaju uslove za subvencionisani prevoz. Grad Pančevo će tu potvrdu elektronski poslati i „Pantransportu“ kako bi građani mogli da preuzmu svoje godišnje karte za prevoz.\nProšle godine oko 12.500 iskoristilo je svoje pravo na besplatni prevoz, u najvećem broju penzioneri. Očekujemo da će i ove godine biti otprilike toliko korisnika.\nGrađani koji ispunjavaju uslove za subvencionisani prevoz moći će besplatno da se prevoze na svim gradskim i međugradskim linijama „Pantransporta“ odnosno po gradu i naseljenim mestima na teritoriji Pančeva.\nProšlogodišnje godišnje karte za prevoz važe do 31. marta ove godine.\nPrema javnoj odluci koja je usvojena na sednici Skupštine ovo je 13 kategorija stanovništva koji imaju povlašćeni status u javnom prevozu.\n- redovni učenici srednjih škola i studenti do 26 godina života iz socijalno ugroženih porodica, i to u međumesnom, gradskom i prigradskom saobraćaju.\nzahtevi za besplatan prevoz\nzahtev_za_izdavanje_mesecne.doc (24 Preuzimanje datoteka)\nNova gradska linija 8 na relaciji Pančevo – Starčevo\nIzmene na autobuskoj liniji 24 „Pantransporta“ 8. maja\nPantransport: Sezonska linija prema Devojačkom bunaru od 30. aprila


Kiril Kravčenko - Blic Online\nŠta su sve radnici NIS-a morali da rade za 20.000 dinara i DVA EVRA\nNaftna industrija Srbije već tri godine nema nijednog stalno zaposlenog radnika u maloprodaji, a na blizu 500 pumpi angažovani su ljudi preko agencija za lizing.\nNOVI DETALJI AFERE Supruga bivšeg direktora NIS-a uključena u privatne poslove!\nAFERA "NAFTNA POLJA" Ovako je bivši generalni direktor NIS Kravčenko sebi punio džepove\nKiril Kravčenko, doskorašnji generalni direktor NIS-a, osnovao je u Srbiji i privatnu firmu za koju ima indicija da je sarađivala s tim naftnim gigantom, saznaje "Blic".\nKako je direktor NIS-a punio sebi džepove dok je OTPUŠTAO 6.000 ZAPOSLENIH\nPredsednik Srbije Tomislav Nikolić razgovarao je danas sa generalnim direktorom Naftne industrije Srbije Kirilom Kravčenkom koji je najavio nove investicije u ukupnoj vrednosti od milijardu evra u naredne tri godine.\nKravčenko: Investicije za narednu godinu više od 28 milijardi dinara\nVrednost investicija Naftne industrije Srbije (NIS) za narednu godinu procenjuje se na više od 28 milijardi dinara, što je kao i u 2016. godini, izjavio je generalni direktor NIS Kiril Kravčenko.\nKravčenko: U 2017. godini povećavamo ulaganja u zaštitu okoline\nGeneralni direktor NIS-a, Kiril Kravčenko, izjavio je danas da je ta kompanija prošle godine uložila 30,3 milijarde dinara u ekonomiju Srbije, od čega je 20 odsto sredstava išlo na zaštitu životne sredine.\nDobit NIS 10,9 milijardi dinara\nNIS je zadržao profitabilno poslovanje uprkos nepovoljnim makroekonomskim uslovima i niskim cenama sirove nafte na svetskom tržištu, saopštili su u ovoj kompaniji koja je objavila konsolidovane rezultate poslovanja za devet meseci ove godine.\nPočetak maloprodaje komprimovanog prirodnog gasa u mreži NIS\nNa NIS Petrol benzinskoj stanici „Novi Sad 10“, danas je svečano obeležen početak maloprodaje komprimovanog prirodnog gasa (KPG) u NIS-ovoj mreži benzinskih stanica.\nU ekološke projekte uloženo 983 miliona\nNismo očekivali krizu, ali smo je spremno dočekali, rečeno je na jučerašnjem predstavljanju godišnjeg izveštaja o održivom razvoju kompanije NIS.\nKravčenko: NIS ima bolje poslovne rezultate od konkurenata u regionu\nNaftna industrija Srbije (NIS) ostvarila bolje poslovne rezultate od konkurenata u regionu, bez obzira na krizu na tržištu, i to zahvaljujući prethodnim ulaganjima, izjavio je danas generalni direktor NIS-a Kiril Kravčenko.\nSporazum sa Gradom: NIS daje 20 miliona dinara za lokalne projekte\nGrad Beograd i NIS potpisali su danas Sporazum o strateškoj saradnji, u okviru koga će ova kompanija izdvojiti 20 miliona dinara za projekte u oblasti sporta, kulture, zaštite životne sredine, nauke i pomoći socijalno ugroženima u Beogradu.\nKravčenko: Srbija može da računa na našu podršku\nGeneralni direktor NIS-a Kiril Kravčenko kaže da ta kompanija planira da i u sledećoj godini investira oko 40 milijardi dinara, a da će cena nafte na benzinskim pumpama nastaviti da pada.\nUdovičić i Kravčenko potpisuju Memorandum o saradnji\nMinistar omladine i sporta i predsednik Fonda za mlade talente Vanja Udovičić i generalni direktor kompanije "NIS-Gaspromnjeft" Kiril Kravčenko potpisaće danas memorandum o saradnji te dve institucije u oblasti stručnog usavršavanja mladih.\nZavršena izložba "Eksperiment Petnica"\nU Galeriji Srpske akademije nauka i umetnosti danas je uspešno završena izložba "Eksperiment Petnica" na čijem zatvaranju su govorili ministar prosvete i nauke Srđan Verbić i generalni direktor NIS Kiril Kravčenko, saopšteno je iz Istraživačke stanice Petnica.\nKravčenko: Liderstvo se ne može učiti u školama\nLiderstvo se ne može učiti u školama, jer ono zahteva konstantno učenje na primerima drugih i ne postoji obrazac po kome će neko postati lider, izjavio je danas generalni direktor Naftne industrije Srbije Kiril Kravčenko na predavanju u Novom Sadu.\nUdovičić: NIS pravi primer saradnje u zapošljavanju mladih\nMinistar omladine i sporta Vanja Udovičić izjavio je danas u Novom Sadu da je Naftna industrija Srbije (NIS) pravi primer saradnje države i privatnih kompanija u zapošljavanju mladih, a time i smanjivanju nezaposlenosti u našoj zemlji.\nGašić i Kravčenko potpisali Memorandum o saradnji\nMinistar odbrane Bratislav Gašić i generalni direktor NIS-a Kiril Kravčenko danas su potpisali Memoranduim o saradnji, čijom realizacijom će biti povećana bezbednost u saobraćaju, kao i unapredjenje, skladišetnje i transprt opasnih i eksplozivnih materija.\nDobit NIS-a u prvom kvartalu 8,6 milijardi dinara\nDobit Naftne kompanije Srbije (NIS)u prvom kvartalu 2014. godine iznosila je 8,6 milijardi dinara, saopštila je danas ta kompanija.\nNIS sa 20 miliona dinara finansira projekte za razvoj zajednice u Beogradu\nGrad Beograd se priključio NIS-ovom programu podrške projektima koji imaju za cilj da doprinesu razvoju društvene zajednice putem sistema javnih konkursa pod sloganom „Zajednici zajedno“. Sporazum su danas potpisali predsednik Privremenog organa Beograda Siniša Mali i generalni direktor NIS-a Kiril Kravčenko, a finansiraće se projekti na predlog građana iz oblasti sporta, kulture, zaštite životne sredine, nauke i pomoći socijano ugroženim grupama.


Fakulteti - Univerzitet Privredna akademija U Novom Sadu\nPravni fakultet za privredu i pravosuđe u Novom Sadu osnovan je 2000. godine i od svog nastajanja do danas prerastao je u visokoškolsku ustanovu koja danas predstavlja jednog od lidera u oblasti obrazovanja kompetentnog i profesionalnog kadra u oblasti pravnih nauka. Pored sedišta u Novom Sadu, Pravni fakultet za privredu i pravosuđe ima akreditovane visokoškolske jedinice u Subotici, Šapcu, Nišu i Beogradu.\nFakultet za ekonomiju i inženjerski menadžment u Novom Sadu - FIMEK predstavlja savršen spoj profesionalnog, modernog i priznatog edukovanja i usavršavanja u cilju sigurnog postizanja uspeha i napredovanja u poslovanju i karijeri. U fokusu naših aktivnosti su studenti kojima želimo da pružimo vrhunsko obrazovanje i održimo kontinuitet u njihovom usavršavanju.\nStomatološki Fakultet u Pančevu je prvi privatni Fakultet u oblasti medicinskih nauka u Srbiji. Postoji i radi uspešno od 2002. godine. Svojim formiranjem pridružio se velikom broju privatnih stomatoloških fakulteta, kako u Evropi tako i u svetu. Kako bi se postavljeni ciljevi uspešno realizovali, iskorišćena su iskustva naših profesora, iskustva evropskih stomatoloških fakulteta, iskustva državne i privatne stomatološke prakse kao i poruke Bolonjske deklaracije.


BICIKLISTI PREKO BRANKOVOG MOSTA TEK 2018. Radovi vredni 210 miliona dinara počeće ovog leta - Bajsologija\nBICIKLISTI PREKO BRANKOVOG MOSTA TEK 2018. Radovi vredni 210 miliona dinara počeće ovog leta\nGradski biciklizam, Izdvajamo 1 / 21.02.2017\nSanacija pešačke staze na Brankovom mostu, po svemu sudeći, biće gotova tek početkom 2018. godine.\nJP „Direkcija za građevinsko zemljište i izgradnju Beograda” zaključila je danas ugovor za radove vredne 210 miliona dinara, a kompletan posao izvođač treba da završi za devet meseci od dana uvođenja u posao.\nNajpre će biti urađeno idejno rešenje kako bi se pribavili lokacijski uslovi, a zatim sledi izrada glavne projektne sveske za potrebe dobijanja odobrenja za izvođenje radova koji bi trebalo da počnu tokom leta. Brankov most se neće zatvarati za saobraćaj, već će izvođač biti dužan da izradi projekat regulacije koji će definisati odvijanje saobraćaja u toku izvođenja radova. Vozačima će svakako biti potrebno strpljenje, jer će se protočnost mosta smanjiti u pojedinim trenucima, kada će biti neophodno zatvaranje neke od saobraćajnih traka – istakao je glavni gradski urbanista Milutin Folić.\nUkoliko radovi počnu tokom leta, a rok za njihov završetak je devet meseci, jasno je da će pešaci preko Brankovog mosta moći tek na proleće 2018. Ipak, oni bi mogli da krenu i ranije pošto glavni gradski urbanista nije objasnio da se devet meseci odnosi na kompletan rok, sa sve pribavljanjem dozvola, dok bi sami radovi trajali šest meseci.\nFolić je dodao da je pre tri godine urađena detaljna analiza stanja pešačke staze i da je tada konstatovano da su oštećenja čelične konstrukcije i betonskih ploča dosta teška i da se ova oštećenja ne mogu popraviti uobičajenoim održavanjem, već je neophodna izrada projekta za rekonstrukciju pešačke staze na uzvodnoj strani mosta.\nProjektom je predviđeno da se zameni 432 metra staze sa ogradom, kao i ivičnjak između pešačke staze i kolovoza. Izradiće se potpuno nova pešačka staza sa konzolama i ivičnjakom, dok će se ograda demontirati, sanirati i ponovo ugraditi, s tim što će biti podignuta na odgovarajuću visinu od 1,2 metra zbog biciklista koji značajno koriste Brankov most i koji su nam apsolutni prioritet – rekao je Folić i dodao da će se servisirati reviziona kolica, koja se pomoću točkova pomeraju duž pešačke staze i služe za održavanje spoljnih delova mosta. Biće ugrađeno oko 350 tona novih čeličnih konstrukcija, a sav čelik i prateći materijali koji se budu ugradili odgovaraće standardima EU.\nOBNOVLJEN 1956. GODINE\nBrankov most je obnovljen 1956. godine na stubovima ranijeg Mosta kralja Aleksandra, koji je srušen u Drugom svetskom ratu. Zbog razvoja grada na levoj obali Save, od 1974. do 1978. godine izgrađena je nova konstrukcija na nizvodnoj strani mosta koja je imala istu siluetu i statički sistem.\nBiciklom ne i preko Mosta slobode\nInvesticija vredna 1,5 miliona dinara\nBicikl kao glavno prevozno sredstvo\nPomoću ovog spreja biciklisti više neće biti u opasnosti dok voze noću


18-01-2020 17:12 Svet Planeta\n„Zatvorićemo prljava usta koja neki lideri otvaraju preko brda kako bi postigli neposredne političke ciljeve. Zapušićemo usta istinitim informacijama“, rekao je Putin na sastanku sa veteranima i predstavnicima patriotskih organizacija.\nPredsednik je naveo primer Izraela koji ni na sekundu ne dozvoljava da se zaboravi Holokaust – genocid nad jevrejima. On je podsetio da će narednih dana posetiti Izrael na otkrivanje spomenika žrtvama blokade Lenjingrada.\n„Veoma sam zahvalan ovoj inicijativi rukovodstva Izraela i svima koji su bili inicijator tog događaja. To je važan događaj. On podseća na žrtve Drugog svetskog rata i na one koji su dali odlučujući doprinos u porazu nacista“, rekao je šef države.\n„Jevrejske društvene organizacije i rukovodstvo Izraela vrlo pametno radi, ne dajući da svet zaboravi žrtve Holokausta“, naglasio je Putin.\n„Na žalost, među žrtvama holokausta je značajni broj jevreja iz Sovjetskog Saveza, ruskog naroda“, dodao je Putin, naglasivši da od je najveće gubitke u Drugom svetskom ratu, skoro 70 odsto, ponela današnja Rusija.\nU vezi s tim, Putin je saopštio da će Rusija formirati centar za arhivsku dokumentaciju.\n„Zapušićemo pogana usta onima koji menjaju istoriji, predstavljaju je u lažnom svetlu i smanjuju ulogu naših otaca i dedova, naših heroja koji su poginuli, braneći svoju otadžbinu i praktično ceo svet od kuge“, izjavio je predsednik.\nOn je naglasio da ovaj sajt i ovaj centar „biti otvoren i za naše građane i za ceo svet“.\n„Mi ćemo onemogućiti čak i pokušaje da se predstavi istorija u potpuno lošem svetlu. Ta pogana usta ćemo začepiti zauvek ovim dokumentima“, ponovio je ruski predsednik.\nPročitajte OVDE šta je to priznao Pentagon.


Polovina tržišta srpskih voda u rukama „Pepsika” i „Koka-Kole” – Bankar.rs\nHome/KOMPANIJE/Polovina tržišta srpskih voda u rukama „Pepsika” i „Koka-Kole”\nKupovinom „Knjaz Miloša”, „Pepsiko” i češke karlovarske mineralne vode – „KMV” preuzeće lidersku poziciju na srpskom tržištu mineralnih i izvorskih voda sa učešćem od gotovo 28 odsto, piše Politika.\nUz „Koka-Kolu”, koja je takođe bila zainteresovana za fabriku u Aranđelovcu i u čijem vlasništvu je „Rosa”, dva najveća svetska igrača imaće gotovo polovinu ovog tržišta. Cena po kojoj je „Mid Evropa partners” prodala „Knjaz Miloš” zvanično nije objavljena, ali se u medijima spekuliše da su kupci spremni da za „Knjaz” izdvoje između 200 i 250 miliona evra.\n“Ova transakcija obuhvata kupovinu proizvodnih kapaciteta kompanije „Knjaz Miloš” u Srbiji, kao i dobro pozicionirane brendove kao što su „knjaz miloš”, „akva viva”, „guarana”, „remiks”, „gusto” i druge”, piše u saopštenju.\nOčekuje se da će transakcija biti završena u trećem kvartalu ove godine pošto stigne i odobrenje Komisije za zaštitu konkurencije.\n„Pepsiko” i KMV uspešno sarađuju u centralnoj Evropi. Češka kompanija je proizvođač i distributer „pepsiko” pića u Češkoj Republici, Mađarskoj, Slovačkoj i Bugarskoj, kao i distributer njihovih grickalica u Češkoj, Slovačkoj i Mađarskoj, navodi Politika.\n“Iza „Knjaz Miloša”, kao i većine naših voda, stoji nauka”, kaže Jovanović i ističe da je „Knjaz Miloš” u rangu najboljih mineralnih voda u svojoj kategoriji. Jovanović očekuje da će ovom transakcijom najpoznatiji srpski brend u kategoriji voda dobiti i nova tržišta na kojima do sada nije bio poznat.\nInače, jedan od novih vlasnika „Knjaz Miloša”, podseća list, češka fabrika vode KMV napravila je veliki prodor u prodaji bezalkoholnih pića u centralnoj Evropi. Izvozi u 20 zemalja i ima 11 proizvodnih postrojenja i zapošljava oko 2.400 radnika. Na svom sajtu juče su već objavili i infromaciju o novom poslovnom potezu u Srbiji i spisak i fotografije novih proizvoda iz pogona „Knjaz Miloša” koje planiraju da uvrste u svoju ponudu.\nKoka Kola Pepsico Srbija tržište Voda


POTOP FAVORITA Hihon bacio na kolena Valensiju u osmini finala Kupa kralja\nFudbaleri Hihona napravili su veliko iznenađenje u prvom meču osmine finala Kupa kralja, pošto su na svom terenu savladali favorizovanu Valensiju sa 2:1.\n"Slepi miševi" ove sezone ne pružaju partije kakve se od njih očekuju, što se najbolje videlo i u duelu sa drugoligašem, za koji na ovom meču nije igrao bivši mladi reprezentativac Srbije Uroš Đurđević, koji je bio strelac na prošlom meču za Hihon.\nDomaćin je nagovestio u 34. minutu da bi moglo da dođe do iznenađenja, pošto je poveo posle sjajne akcije i pogotka Noblehasa, kome je asistirao Andre Souza.\nDetalj sa meča između Hihona i Valensije\nValensija je uspela da se oporavi od šoka, pa je poravnala u 45. minutu. Dani Pareha je snažno šutirao sa ivice šesnaesterca, lopta se i od prečke zakucala u zemlju, a video tehnologijom je utvrđeno da je ona celim obimom prešla gol-liniju, pa su se gosti vratili u život.\nMeđutim, Valensija nije uspela da sačuva remi do kraja meča, pošto je Blekmen bio strelac u 79. minutu pri prvom kontaktu sa loptom, a u tom trenutku mu je odlično asistirao Traver.\nFavorizovan član Primere jeste poražen u prvom meču osmine finala Kupa kralja, ali ima priliku za popravni, i to 15. januara, kada je zakazan revanš na "Mestalji".\nOSMINA FINALA KUPA KRALJA, PRVI MEČEVI\nHihon - Valensija 2:1 (1:1)\n(Noblehas 35, Blekman 79 - Pareha 45)\n19.30 Đirona - Atletiko\n20.30 Hetafe - Valjadolid\n20.30 Viljareal - Espanjol\n21.30 Real - Leganes\n19.30 Bilbao - Sevilja\n20.30 Betis - Sosijedad\n21.30 Levante - Barselona


Kurc: Zašto bi trebalo ja uvek biti kriv?\nTanjug 7. oktobra 2021. 11:17\nBEČ – Austrijski kancelar Sebastijan Kurc odbacio je sve optužbe koje je protiv njega i njegovih saradnika podiglo Tužilaštvo za privredni kriminal i korupciju, upitavši „zašto on stalno mora da bude kriv“.\nKurc govoreći za ORF, nije ostavio nikakvu sumnju da se neće povući sa mesta kancelara i dodao da nije odgovoran za dela iz optužbe.\nPodsetio je da 2016. godine nije bio ni šef partije, a ni kancelar, te kao ministar spoljnih poslova nije imao nadležnost nad oglasima, što je bilo u nadležnosti Ministarstva finansija.\n„Morate mi objasniti što sam ja trebalo da znam nešto o tome“, odgovorio je na pitanje vezano za navodne lažne račune koji su ispostavljeni Ministarstvu finansija.\nIstakao je da za 1.000 odsto može isključiti mogućnost da je on izdavao bilo kakve lažne račune ili ih primao, a negirao je i da je pisao SMS poruke, koje se trenutno citiraju u javnosti a imaju veze sa aktuelnom istragom.\nOdnos sa ranijim liderom OVP Rajnholdom Mitelernerom nije bio lak, dodao je on ukazujući da je to bilo svima poznato i dodao da su pomenute SMS poruke razmenjivane unutar Ministarstva finansija od ljudi koje tada gotovo nije ni poznavao.\n„Ako se stalno hvali vladavina prava u Austriji onda u to treba da spada da se suđenje vodi pred sudom, a ne u javnosti“, poručio je Kurc.\nTužilaštvo optužuje Kurca i devet njegovih bliskih saradnika da su o trošku države davali nalog za „ulepšavanje“ istraživanja javnog mnjenja u njegovu korist.


Opština Bar uvrstiće u Program uređenja prostora rekonstrukciju puta prema Mačkićima, Seferovićima i Andrićima – Glas Mrkojevića\nOpština Bar uvrstiće u Program uređenja prostora rekonstrukciju puta prema Mačkićima, Seferovićima i Andrićima\nSeptember 2, 2021 Redakcija Glas Mrkojevića\t0 Comments Andrići, Mačkići, MZ Mrkojevići, Opština Bar, Seferovići\nNakon obraćanja mještana Mačkića, Seferovića i Andrića Opštini Bar i pisanja Glasa Mrkojevića uslijedio je odgovor i podrška rekonstrukciji lokalnog puta. U nastavku slijedi zvanično saopštenje Opštine Bar:\nOpština Bar uvrstiće blagovremeno u Program uređenja prostora za 2022. godinu rekonstrukciju puta u Mrkojevićima na dionici prema Mačkićima, Seferovićima i Andrićima. Na ovaj način stvorićemo pretpostavke da lokalna uprava tokom 2022. godine participira u rekonstrukciji ove dionice puta i time stvori povoljnije uslove za stanovnike ovih zaseoka.\nOdmah nakon što je dopis mještana kojim se traži pomoć Opštine u ovom projektu dostavljen Službi predsjednika Opštine, preuzeli smo neophodne korake i uputili Sekretarijatu za imovinu, zastupanje i investicije ovu inicijativu, o čemu smo povratno informisali podnosioce zahtjeva, odnosno mještane ovih zaseoka.\nOpština nastoji da u kontinuitetu obnavlja i rekonstruiše lokalnu putni infrastrukturu na područjima svih mjesnih zajednica, a sa posebnom pažnjom pratimo i podržavamo inicijative u kojima lokalno stanovništvo iz sopstvenih sredstava ulaže u infrastrukturu i puteve prema svojim domaćinstvima. Cijeneći takvu preduzimljivost mještana, u kontinuitetu podržavamo i sufinansiramo takve projekte sa željomo da pomognemo napore lokalne zajednice i poboljšamo kvalitet života svih građana.\nNVU „Jadranski horizonti“ kreće u realizaciju projekta “Evropska unija i mi” →


Nadahnuti, stručnjaci sa "Uswitch.com" želeli su pronaći najbolje evropske prestonice za ljubitelje hrane, piše Turistički žurnal. Analizirajući broj restorana sa četiri ili više zvezdica u svakom gradu, prosečnu cenu obroka i prosečnu ocenu za brzu hranu, kafiće, pabove i vegetarijanske restorane, došli su do zaključka:\nDrevni grad Atina zauzima prvo mesto najbolje evropske prestonice za ljubitelje hrane, sa ukupnom ocenom od 88,47 od 100. Dok je za kafiće sa trećom najvišom ocenom od svih analiziranih gradova, pobeđujući druge užurbane prestonice poput Madrida.\nProglašen kao najbolji glavni grad vegetarijanskih restorana, Beograd je drugi najbolji glavni grad za ljubitelje hrane, s ukupnom ocenom od 83,06/100 - zaključili su stručnjaci "Uswitch.com".\nIstočnoevropski glavni grad takođe je drugi najjeftiniji za hranu, sa samo 15,98 evra za obrok, što je više od polovine cene u glavnom gradu Rumunije, Bukureštu gde je za ovakav obrok potrebno izdvojiti 32,52 evra.\nSa najboljim kafićima u Evropi je Sofija, koja je druga po mestu najbolje ocenjenih restorana brze hrane (9,02/10), dok je po opštoj oceni na trećem mestu.\nGlavni grad Albanije, Tirana, zauzima četvrto mesto sa ukupnim rezultatom 78,76/100. To je grad najboljih ručkova u Evropi s ocenom, ali i drugi sa najbolje ocenjenim pivnicama.\nValeta, prestonica Malte ocenjena je sa 78,73/100 te se našla na spisku top pet prestonica za ljubitelje hrane.\n"KULINARSKI OSKAR" Restorani u Srbiji uskoro će nositi MIŠELINOVE ZVEZDICE, najprestižnije kulinarsko priznanje\nMišelinove zvezdice ponovo u Beogradu Promo 18.05.2021. 16:13Za ovu vest ne postoje komentari.\nOd zemalja iz regiona na ovoj listi se našao i Zagreb, koji prema ukupnoj oceni zauzima deveto mesto, a pri ocenjivanju vegeteijanske hrane i ponude doručka osvaja treće mesto.\nPariz ne uspeva ući među 15 najboljih\nUprkos tome što je nekad nazvan “svetskom prestonicom hrane”, Pariz je pri dnu, na 24. mestu s ocenom od 38,20/100. Prosečna cena obroka u gradu iznosi 27,03 €, gotovo dvostruko više od one u Skoplju iz Severne Makedonije koja nudi najjeftinije cene (14,10 €). Glavni grad Francuske se takođe loše kotira po kafićima, s ocenom 8,39 od 10, što je peto najniže mesto u Evropi.\nStokholm je najniže ocenjena evropska prestonica\nSa razočaravajuće niskim rezultatom od 15,99/100, Stokholm je najniže ocenjena evropska prestonica za ljubitelje hrane. Sa drugom najvišom prosečnom cenom obroka (61,28 €) iza danske (67,89 €), švedska prestonica takođe se nalazi na poslednjem mestu po oceni pabova, s ocenom 7,83/10 .\nDrugi najniži rezultat ima glavni grad Norveške, Oslo (19,51/100). S ocenom 7,88/10, njihovi su pubovi drugi najgori u Evropi, odmah iza Stockholma. Cena obroka u proseku je 57,09 €, što je gotovo četiri puta više od prosečne cene obroka u Skoplju, Severna Makedonija (14,10 €). Treći od dna je Luksemburg sa 21.11/100. U njemu, najniže ocenjeno iskustvo u obedovanju je kod fast fooda koji je dobio 7,92/10, četvrti najgori u celoj Evropi.


Njemačka deportovala 10.200 azilanata\nNaslovnica Evropa Njemačka Njemačka deportovala 10.200 azilanata\nNjemačka – Najveći broj je onih sa državljanstvima Srbije i Makedonije, većina njih su siromašni Romi, piše “Suddeutsche Zeitung”.\nNakon Srba i Makedonaca, naredni po broju deportovanih iz Njemačke su Kosovari a zatim Turci i Rusi.\nNjemačka je tokom 2013. godine deportovala najveći broj azilanata i migranata od svih ostalih zemalja koji imaju problem sa azilantima. Sveukupno se radi o preko 10.200 protjeranih stranaca iz Njemačke tokom prošle godine.\nNajveći broj je onih sa državljanstvima Srbije i Makedonije, većina njih su siromašni Romi, piše “Suddeutsche Zeitung”.\nRomi kao takvi se ne mogu tražiti politički azil jer je očigledno da su u Njemačkoj zbog ekonomskih razloga, a ovoj kategoriji se ne priznaje status izbjeglica. Nakon Srba i Makedonaca slijedeći na listi deportovanih po broju osoba su Kosovari, Turci i Rusi.\nUkupan broj deportovanih je znatno veći nego u 2012. godini kada je deportovano 7.600 stranaca, stoji u odgovoru Federalnog Ministarstva Rada na pitanje koje je postavila jedna parlamentarna grupa lijevog centra u Bundestagu.\nU poređenju na 2006. godinu kada je deportovano 14.000 azilanata broj iz 2013. godine ne izgleda toliko veliki.


Od sutra bez naplate putarine između Trebinja i Herceg Novog - NTV Arena\nNaplata putarine na magistralnom putu Trebinje – Herceg Novi, koja se od sutra ukida, dodatno će zbližiti ta dva grada i doprinijeti poboljšanju turizma, izjavio je danas Srni direktor Područne privredne komore Trebinje Veselin Savić.\n“Veoma je dobro što se ukida putarina na tom magistralnom putu jer će to pomoći da se uspostavi mnogo bolja komunikacija između Trebinja i Herceg Novog”, rekao je Savić.\n“To je svakako dobrodošlo i nadam se da će učiniti da Trebinje i Herceg Novi budu još bliži”, rekao je Savić.\n“Svakako će to biti značajno, posebno za dnevne turističke ture između Trebinja i Herceg Novog, ne samo zbog manjih troškova puta, već će ljudi ukidanjem te naplate osjećati i veću dobrodošlicu”, ocijenio je Savić.\n“Osim toga, postojao je i ružan osjećaj da se plaća putarina za dionicu magistralnog puta dugu 12 kilometara, koji nije ni te dužine, ni kategorije da bi se naplaćivala”, kaže Savić.\nPredsjednik Opštine Herceg Novi Stevan Katić objavio je potom na svom “Tviter” nalogu da se od ponedjeljka, 10. maja, ukida naplata putarine na magistralnom putu Trebinje – Herceg Novi, na dionici Meljine – Petijevići.\nTags: crna gora, herceg novi, putarina, rs, trebinje, zemlja\nU Osječanima na Trebavi održana smotra pasa /VIDEO/\nZvijezda 09 slavila u Kozarskoj Dubici


Poništen doktorat Siniše Malog - 22.12.2021, Sputnik Srbija\nSenat Univerziteta u Beogradu je poništio doktorsku diplomu ministru finansija Siniši Malom. 22.12.2021, Sputnik Srbija\nNa sednici je doneto rešenje o poništavanju prethodne odluke Senata Univerziteta u Beogradu iz decembra 2019. godine. Današnja odluka o poništavanju diplome i dodatka diplome Siniše Malog o stečenom naučnom nazivu doktor nauka doneta je zbog utvrđenog neakademskog ponašanja, preneo je Tanjug."Senat i Univerzitet nemaju više nameru da se bave tim slučajem i baviće se njime samo ukoliko budu postojala još neka dodatna rešenja i odluke suda", rekao je nakon sednice rektor Beogradskog univerziteta Vladan Đokić. On je rekao i da ne može da komentariše dalji postupak, ali da će, kaže, verovatno ministar Mali biti u mogućnosti da se žali Upravnom sudu.\n13:11 22.12.2021 (Osveženo: 14:16 22.12.2021)\nSenat Univerziteta u Beogradu je poništio doktorsku diplomu ministru finansija Siniši Malom.\nNa sednici je doneto rešenje o poništavanju prethodne odluke Senata Univerziteta u Beogradu iz decembra 2019. godine.\nDanašnja odluka o poništavanju diplome i dodatka diplome Siniše Malog o stečenom naučnom nazivu doktor nauka doneta je zbog utvrđenog neakademskog ponašanja, preneo je Tanjug.\n"Senat i Univerzitet nemaju više nameru da se bave tim slučajem i baviće se njime samo ukoliko budu postojala još neka dodatna rešenja i odluke suda", rekao je nakon sednice rektor Beogradskog univerziteta Vladan Đokić.\nOn je rekao i da ne može da komentariše dalji postupak, ali da će, kaže, verovatno ministar Mali biti u mogućnosti da se žali Upravnom sudu.


Kontakt centri :: saga.me\nSve više kompanija prepoznaje značaj Kontakt centra, kao glavnog mesta kontakta sa klijentima putem telefona, e-maila, fax-a ili Interneta.Mi sebe smatramo specijalistima nezavisnim od tehnološke platforme jer u saradnji sa korisnikom implementiramo za njega optimalnu tehnologiju iz našeg širokog spektra kontakt centar rešenja. Partneri smo sa vodećim svetskim kompanijama na ovom polju - AVAYA, Altitude, CISCO, Interactive Intelligence, Intel - Dialogic.\nU trendu opšteg prihvatanja IP telefonije u poslovnom svetu između više opcija, po kriterijumu standarda i jednostavnosti, najbolju perspektivu ima SIP (Session Initiation Protocol - standard za kontrolu sesije za niz komunikacionih medijuma), kao naslednik H.323 protokola.\nBilo da je vaša organizacija na jednoj ili više lokacija, IP telefonija omogućava efikasnije premeštanje i promene u odnosu na centralizovane telekomunikacione konfiguracije, distribuirane agente i virtuelne kontakt centre.\nJednostavna implementacija zasnovana na Interaction Center platformi i SIP protokolu daje softverska rešenja za:


Nedelja francuske literature u Arhipelagu | Arhipelag\nNedelja francuske literature u Arhipelagu\nBeograd, 16. marta 2022. – Nedelja francuske literature u Klubu čitalaca Arhipelag počinje danas i trajaće narednih sedam dana, do 23. marta.\nKnjige francuskih autora objavljene u izdanju Arhipelaga, koje se još nalaze u prodaji, čitaoci će u narednih nedelju dana moći da kupe u Klubu čitalaca Arhipelag po sajamskim cenama.\nAkcijom su obuhvaćeni sledeće knjige: francuska trilogija Milana Kundere koju sačinjavaju romani Usporavanje Identitet Neznanje, romani Nine Jargekov Dvojno državljanstvo, Florans Noavil Vezanost i Laure Alkobe Mala argentinska priča, biografija nobelovca Isaka Baševisa Singera Singer koju je napisala Florans Noavil, kao i knjiga eseja Gijoma Klose Jedna evropska mladost.\nNedelja francuske literature u Arhipelagu 2022\nOrganizujući Nedelju francuske literature, Arhipelag obeležava mart kao mesec frankofonije. Svake godine mart je u celom svetu u znaku frankofonije i slavljenja njene raznolikosti i živosti. Frankofoniju čini 300 miliona ljudi koji na 5 kontinenata govore francuskim jezikom.\nNedelja francuske literature prva je u nizu nedelja evropskih literatura koje u naredna dva meseca organizuju Arhipelag i Klub čitalaca Arhipelag sa željom da predstave izrazite primere raznovrsnosti i novih tokova savremene evropske književnosti i humanistike.\nNedelje evropskih literatura jedna su od aktivnosti kojim se obeležava 15 godina od osnivanja Arhipelaga.\npouzećem bilo gde u Srbiji gde ste Vi ili oni koje volite (posredstvom sajta www.arhipelag.rs ili e-maila: klub@arhipelag.rs)


Irma u nedelju ujutro u Majamiju\nUragan Irma pao je danas na kategoriju tri, ali je i dalje je moćna oluja. Tokom dana, Floridu je napustilo pola miliona ljudi, a još toliko dobilo je poziv za hitnu evakuaciju u Džordžiji, sledećoj državi na koju će Irma krenuti kada napusti Floridu.\n09. septembar 2017. 21:29\nFoto: EPA-EFE / ERIK S. LESSER\nGuverner Floride Rik Skot izjavio je da bi svih 20 miliona stanovnika Floride trebalo da bude spremno na evakuaciju, prenosi Sputnjik.On je pozvao građane duž Zalivske obale Floride da se odmah evakuišu, jer se kurs uragana „Irma“ blago pomerio ka zapadu.\n„Nećete preživeti ako dođe do udara. Sada je vreme da se evakuišete“, izjavio je Skot u Li Kauntiju na jugozapadu Floride, prenosi agencija AP.Zvaničnici najavljuju da se spremaju za katastrofu ogromnih razmera, ali niko sa sigurnošću ne može da kaže kako će izgledati jutro posle uragana.\nNa stranici "Climate Central" objavljena je simulacija koja prikazuje kako bi Majami mogao da izgleda u nedelju ujutro kada se očekuje udar Irme.\nAmerički predsednik Donald Trump stanovnicima Floride je poručio da koriste stranicu na internetu koju su pokrenule lokalne službe za katastrofe kako bi pronašli skloništa i dobili informacije o zatvorenim putevima i putevima za evakuaciju.\nGuverner Južne Karoline Henri Makmaster je rekao da tek treba da odluči da li će naložiti evakuaciju stanovništva zbog „Irme“, jer čeka informacije Nacionalnog centra za uragane.\nŠef američke Federalne agencije za upravljanje vanrednim situacijama (FEMA) Brok Long je ranije danas rekao da američki zvaničnici pripremaju opsežne mere reagovanja na uragan „Irmu“. „Uragan ’Irma‘ nastavlja da bude pretnja koja će opustošiti Floridu ili neke od južnih država“, rekao je Long na pres-konferenciji, prenosi Rojters.\nPomoć za Srbe na Svetom Martinu, ostrvu koje je pogođeno uraganom "Irma", je upakovana za brod koji polazi u nedelju u 17 sati, rekao je za Internet portal RTS-a Zoran Milinković koji se nalazi na karipskom ostrvu Martiniku. Nova opasnost preti od uragana "Hose".\nKaže da je među onima kojima je pomoć potrebna i dete od tri meseca i da bi ta porodica želela da se vrati u Srbiju. Međutim, sve je zatvoreno dok ne prođe sledeći uragan i niko nema dozvolu da izađe sa ostrva.\nZoran Milinković navodi da će se videti sa srpskim državljanima i da se nada da će onda imati više informacija o njima. Na ostrvu Sveti Martin ima hiljade ljudi sa decom i oni čekaju neki transport, međutim, toga nema, kaže Milinković. Aerodrom je blokiran zbog nevremena.\nDug put oporavka za Florida Kiz\nIrma na Kubi, evakuacija na Floridi


Medju komentarima na Fejsbuk strani ove medijske kuće bilo je pretnji smrću upućenih redakciji i pojedinim reporterima, uključujući pozive na odstrel novinara, a prema snimcima ekrana komentara koje je Jelena Vasić podelila sa CPJ-om.\nPrema podacima dostupnim na vebsajtu Krika, ova mreža se bavi izveštavanjem o organizovanim kriminalnim grupama u Srbiji i njihovim navodnim političkim vezama, i deo je medjunarodne novinarske mreže – Organized Crime and Corruption Reporting Project- OCCRP, što je internacionalni konzorcijum istraživačkih medija.\nPrema transkriptu priloga emitovanom na televiziji Pink i izveštaju regionalnog vebsajta Balkan Insight u koje je CPJ imao uvid, 9. marta ove godine je vladi naklonjena privatna Pink televizija emitovala izveštaj u kome je rečeno da novinari Krika rade za Veljka Belivuka, za koga se sumnja da je vodja Kavačkog klana i koji je u februaru uhapšen.\nSledećeg dana je Kurir, dnevna novina u privatnom vlasništvu koja podržava aktuelnu vladu objavila članak u kome se tvrdilo da postoji “tajni dogovor izmedju Krika i Belivuka” uz koji je bila objavljena fotografija glavnog urednika ove istraživačke mreže Stevana Dojčinovića. Istog dana, novina Alo koja je takodje u privatnom vlasništvu i naklonjena je vlasti, objavila je tekst pod naslovom “KRIK – Belivukov privatni medij”.\nOd 9. marta nadalje, bar još pet medija je objavilo desetak ili više članaka u kojima su ponavljane slične tvrdjnje protiv Krika, a prema medijskom klipingu koji je sa CPJ-om podelila Jelena Vasić.\nSandra Božić i Vladimir Orlić, odbornici vladajuće Srpske napredne stranke u Skupštini Srbije su govoreći 10. marta insinuirali da Krik saradjuje sa grupama organizovanog kriminala, a prema novinskim izveštajima i video zapisu parlamentarne diskusije.\nU izjavi od 10. marta ove godine, OCCRP je objavio komentar Dru Sulivana (Drew Sullivan) u kome on osudje ovu prljavu kampanju rečima da “time što optužuju naše kolege da su deo kriminalnih aktivnosti Kavačkog klana, tabloidi naklonjeni vlastima pružaju kriminalnim grupama opravdanje za ubistvo.”\nU elektronskoj poruci upućenoj CPJ-u, Irena Petrović, menadžer komunikacija i odnosa sa javnošću Adria Media Grupe koja je izdavač Kurira je osporila karakterizaciju po kojoj “Kurir vodi kampanju protiv Krika , posebno da to čini u nečije tudje ime”.\nKomitet za zaštitu novinara KRIK\n← Kako je otkriveno da je bivši načelnik UKP slao službene informacije žutoj štampi\n„Millenium team“ tužio INFO VRANJSKE i traži odštetu od 100.000 EVRA →


Gradonačelnik Trebinja: Na Sutorinu je stavljena tačka, to je dio opštine Herceg Novi\nNaslovnica Bosna i Hercegovina Gradonačelnik Trebinja: Na Sutorinu je stavljena tačka, to je dio opštine Herceg...\nBiH, Crna Gora ̶ “Sutorina je za mene kao gradonačelika Trebinja gotova stvar. Posjedujem i određenu dokumentaciju kada se to desilo i na koji način. Što se tiče mene lično, na Sutorinu je stavljena tačka jer je to dio teritorije opštine Herceg Novi i svako drugo pitanje nije u ingerenciji Grada Trebinja i gradske skupštine, niti mene, ali ja iznosim svoje mišljenje”, istakao je u razgovoru za AA Slavko Vučurević, gradonačelnik Trebinja.\nOn smatra kako “dnevne potrebe određenih političara i političkih krugova nameću i određene teme”, pa tako i Sutorinu.\n– Skrivanje propasti banaka i fondova –\n“Što se tiče Grada Trebinja, mi nemamo nikakvih ni zakonskih ingerencija da pokrećemo to pitanje. Ali, državni organi Bosne i Hercegovine i Crne Gore ako nađu za shodno da mogu da se dogovore i da riješe taj problem, onda mi nemamo ništa protiv. Međutim, mi smo došli u situaciju, praktično, da kada su dvije međudržavne delegacije i komisije utvrdile granicu, došlo je do potpisa i verifikacije, a onda se neko sjetio da bi to pitanje trebalo otvoriti”, naglasio je Vučurević.\nGradonačelnik Trebinja navodi kako “ponašanje predsjednika bh. entiteta Republike Srpske Milorada Dodika oko tog pitanja ukazuje njemu i većini građana na nešto drugo”.\n“On vješto izbacuje Sutorinu u prvi plan da bi se sakrila propast Bobar banke i krađa 10 miliona KM svježeg novca iz sefa Bobar banke nakon uvođenja likvidacionog postupka. Želi da se skrene pažnja sa tog, da se mjesečno Fond PIO RS zadužuje 42 miliona KM da isplati penziju, a ukupna cifra za isplatu penzija je 85 miliona KM, da se Fond zdravstva zadužuje 32 miliona KM da bi se isplatile plate zdravstvenim radnicima. Onda je najbolje narodu skrenuti pažnju sa tih ključnih, životnih problema, socijalnih, koji se direktno tiču stanovništva i građana Republike Srpske”, navodi gradonačelnik Vučurović.\n– Dnevno-političko pitanje –\nOn ističe da je “najbolje i najlakše dogovoriti sa nekim političarem iz Federacije BiH: hajde ti pokreni to pitanje da mi ovo sa ove socijalne prebacimo na politiku i pitanje odnosa sa Crnom Gorom”.\n“Mislim da je dosta konflikata i da je bilo dovoljno vremena svim političarima u Bosni i Hercegovini i Crnoj Gori da se sve stvari poravnaju i izvedu na čistac”, istakao je Vučurević koji tvrdi kako je to “dnevno-politička priča i da se od tih stvari ne može desiti ništa, naročito poslije odluke Badinterove komisije kada su i ‘pukli’ šavovi na području bivše Jugoslavije”.\n“Tamo je decidno rečeno da su unutrašnje avnojevske granice svih federalnih jedinica nedodirljive. Prema tome, Sutorina je bila dio federalne jedinice Crne Gore i ne može se sada čitav niz procesa povlačiti kao da će to neko korigovati zbog ovog ili onog dijela. Naravno, svima onima koji mogu i misle da mogu da prave, ali da ne remete, ne svađaju gradove i narode, uredu. Mislim da je ovo dnevno-politička priča i jednostavno skretanje pažnje sa socijalnih i ekonomskih problema na drugu vrstu pitanja. Drugo pitanje je onemogućavanje što bržeg formiranja Savjeta ministara BiH”, zaključuje Vučurević.\n– Inicijativa u PS BiH i crnogorski ambasador –\nPoslanik Socijaldemokratske partije (SDP) u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine Denis Bećirović podnio je prijedlog rezolucije o Sutorini kojom traži da to zakonodavno tijelo neprihvatljivim, nutemeljenim i štetnim ocijeni prijedlog ugovora o državnoj granici između Bosne i Hercegovine i Crne Gore.\nPrijedlog ugovora o državnoj granici između Bosne i Hercegovine i Crne Gore, koji je utvrdilo Vijeće ministara Bosne i Hercegovine početkom novermbra 2014. godine, predviđa da Sutorina voljom državnih organa Bosne i Hercegovine trajno ostane u sastavu Crne Gore.\nPredstavnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine na posljednjoj sjednici donio je zaključak da do kraja fenruara održi javnu raspravu o pitanju Sutorine. Zbog ponovnog otvaranja pitanja Sutorine, predsjednik Crne Gore Filip Vujanović saopćio je kako ta država neće slati ambasadora u Bosnu i Hercegovinu do daljnjeg.


Poslednji voz za srpske građevince - Sputnjik Srbija\n10:03 16 April 2021\nPoslednji voz za srpske građevince\n08:03 13.12.2015 (osveženo 11:14 13.12.2015) Preuzmite kraći link\nGrađevinska industrija Jugoslavije nekada je bila pojam za kvalitet gradnje, svuda u svetu, pa i u bivšem SSSR-u. Zbog političkih prilika, to mesto su na ruskom tržištu zauzele turske kompanije. Mogu li srpske građevinske firme, usled promena političkih odnosa Rusije i Turske, da se vrate na mesto lidera na ruskom tržištu?\nTurske građevinske kompanije, među kojima su i giganti, poput kompanije „Enka“, učestvuju u gradnji infrastrukture širom Rusije. Dva velika tornja u poslovno–stambenom kompleksu „Moskva siti“, toranj Istok i toranj Evolucija, delo su turskih graditelja, a takođe i veliki deo infrastrukture za Svetsko fudbalsko prvenstvo.\nOdlazak Turaka iz Rusije — šansa za srpske građevinare\nMeđutim, zbog turskog obaranja ruskog aviona nad Sirijom, Rusija zatvara svoje tržište za turske kompanije. I kao i uvek kada se tako nešto desi, u srpskoj javnosti pojavljuju se priče o tome kako srpska privreda ima šansu da ispuni tu prazninu. Ima li takva priča osnova kada je reč o građevinskoj industriji?\nPrema nekim procenama, turske kompanije sklapale su poslove u godišnjoj vrednosti od jedne do dve i po milijarde dolara, a samo u Moskvi izgradili su milione kvadratnih metara stambeno–poslovnog prostora, kaže Nenad Popović, biznismen sa višedecenijskim iskustvom na ruskom tržištu i predsednik Srpske narodne partije.\nPopović: Srbija treba da osnuje garancijski fond\nŠanse za srpske građevince postoje, ali njihov glavni problem je u tome što su potrebne velike bankarske garancije kako bi mogli da povlače avanse od velikih ruskih klijenata, objašnjava on.\n„Glavni problem svih naših građevinaca je taj momenat da nemaju, verovatno, dovoljno založne mase i ne mogu da dobiju bankarsku garanciju i onda se ne trude da dobiju veće ugovore“, kaže Popović.\nKao primer kako treba raditi na ruskom tržištu, on navodi nemačke i austrijske građevinske kompanije.\n„Ako nisu dovoljno solventne, one nalaze podršku od svojih država, koje za njih daju bankarske garancije i na taj način premošćavaju ono što je najvažnije — da slobodno učestvuju na svim tenderima, jer u Rusiji se sve radi po svetskim standardima, gde je bankarska garancija jedan od osnovnih elemenata da bi se uopšte učestvovalo na tom konkursu“, rekao je Popović.\nSrpski građevinari traže od Vlade bolje uslove za rad u inostranstvu\nSrpska država, prema Popovićevom mišljenju, trebalo bi da podrži našu građevinsku industriju kroz osnivanje garancijskog fonda, koji bi davao garancije za firme koje imaju sklopljene ugovore u građevinskoj sferi.\nPopović ističe da postoje neke srpske građevinske kompanije na ruskom tržištu koje mogu samostalno da učestvuju na velikim tenderima i one te poslove i dobijaju, ali njihov broj je mnogo manji nego što je bio pre desetak ili petnaest godina.\nSa njim je saglasna i Snežana Ćurčin, specijalista za upravljanje građevinskim projektima i vlasnik firme „SB konsalting“, sa dvodecenijskim iskustvom na ruskom tržištu. Nekada su tamo bile sve velike srpske građevinske kompanije, ali danas je situacija drugačija i samo je nekolicina firmi opstala.\nPrema njenim rečima, suština uspeha srpskih kompanija na ruskom tržištu ležala je u celovitom pristupu projektu.\n„Međutim, kako je vreme odmicalo, tako su se naše firme, povedene time da nas svi prihvataju i očekuju i da smo bogom dani, sve manje pripremale. Većinom su nastupale sa nekoliko ljudi, koji su jedva znali ruski. Pri tome nisu obraćali pažnju na ruske norme i imali su jako slabu pripremu kadra. Nisu nikada vodili računa, a i dan-danas ne vode računa, što se poslednjih godina pokazalo, da pripreme kadar koji će raditi u Rusiji. Brzopleto su ulazili u ugovore, samo je bilo važno da potpišu ugovor, da dobiju avans, a onda su se nadali da će kroz ugovor i izvođenje projekta nadoknaditi ostale stvari, što se naravno nije pokazivalo i čime su firme propadale“, kaže Snežana Ćurčin.\nZa razliku od srpskih kompanija, turske kompanije su od samih početaka imale sve ono što je našima falilo, jako dobru pripremu, organizaciju i dobar menadžment, zaključuje Snežana Ćurčin.\nMoskalenko: Imaju li srpske firme para za to?\nPrema rečima analitičara i urednika „Građevinskih novina“ iz Moskve, Andreja Moskalenka, prošla su vremena kada je rad bilo kojeg stranog izvođača radova u Rusiji garantovao visok kvalitet. Rusija ima dovoljno radne snage, a trenutno je zamena uvoza domaćim proizvodima zvanična ruska strategija, kaže on.\nTurska poziva Rusiju da ukine ekonomske sankcije\nMoskalenko smatra da su ruski domaći građevinari odavno potisnuli strane na ruskom tržištu i zato ne misli da srpske kompanije imaju perspektivu na njemu.\n„Sigurno je da bi srpske građevinske kompanije mogle da se pozabave razvojem nekretnina ili čak i investiranjem, kao što su to Turci radili. Drugo je pitanje — da li srpske firme imaju para za to“, zaključuje Moskalenko.\nNjegovo mišljenje ne deli Nenad Popović, koji smatra da je odlazak turskih građevinskih kompanija iz Rusije možda poslednja šansa za renesansu srpske građevinske industrije i da zauzme mesto koje je nekada imala u Rusiji.\ntržište, Građevinarstvo, Andrej Moskalenko, Snežana Ćurčin, Nenad Popović, Srbija, Turska


Rača u blokadi 24 sata | Trebevic.net\nRača u blokadi 24 sata\nPrevoznici i špediteri iz RS najavili su da će danas, od šest sati ujutro, na 24 časa obustaviti rad na graničnom prelazu Rača zbog namjere Uprave za indirektno oporezivanje (UIO) BiH da ugasi carinski terminal na toj lokaciji.\nPredsjednik Udruženja prevoznika za unutrašnji i međunarodni transport RS Nikola Grbić istakao je da su primorani na cjelodnevnu obustavu rada jer im se niko iz UIO nije obratio.\n– Ukoliko u toku dana ne bude nikakvih reakcija, najvjerovatnije ćemo nastaviti sa obustavom rada i sutra, te u danima vikenda – rekao je Grbić.\nPrevoznici i špediteri su u ponedjeljak, u znak protesta što UIO traži novu lokaciju za carinski terminal u Bijeljini, obustavili rad na sat vremena i upozorili da bi premještanje terminala povećalo troškove njihovog rada, a vjerovatno prouzrokovalo i otpuštanje radnika.\nIz UIO su juče istakli da će organizovati sastanak sa špediterima nakon povratka odgovornih lica sa godišnjih odmora.


Iako je tržište gasa u Srbiji na papiru u potpunosti liberalizovano, istinska konkurencija u suštini ne postoji jer je trgovcima koji poseduju sopstveni gas onemogućen pristup transportnoj mreži javnog preduzeća "Srbijagas".\nBeograd 22. decembar 2017. 14:00\nNaime, kako je u razgovoru za Danas nedavno istakao Velimir Gavrilović, generalni direktor firme "Energija, gas and power" iako firma kojoj je na čelu poseduje licencu za snabdevanje krajnjih kupaca gasa u Srbiji od 2015. godine, faktički joj je onemogućeno da pristupi mreži "Srbijagasa" sa sopstvenim gasom.\n- Možemo gas da transportujemo do srpske granice, ali sa druge strane ne možemo da ga sprovedemo do krajnjih kupaca u Srbiji, jer kako nam je objašnjeno u "Srbijagasu", još uvek ne postoje podzakonski akti koji bi tom preduzeću omogućili pravljenje cenovnika za naplatu transporta gasa privatnog snabdevača do potrošača. Shodno tome mi u ovom trenutku možemo da budemo samo podizvođači "Srbijagasa" odnosno lokalni distributeri. Iz izloženog se može konstatovati da prave konkurencije na tržištu gasa u Srbiji praktično nema - naglasio je Gavrilović.\nStručna javnost ističe da je država dužna da što pre omogući trgovcima pristup distributivnoj mreži "Srbijagasa" jer bi to bilo u interesu potrošača.\n- Ne nabavljaju sve zemlje gas po istoj ceni. Neke ga od Rusa dobijaju po nižim cenama nego druge. Na osnovu toga sasvim se lako da zaključiti da bi na međunarodnom tržištu trgovci gasom mogli da kupe "plavi energent" koji bi bio jeftiniji od onog koji "Srbijagas" prodaje krajnjim potrošačima. Stoga je konkurencija na tržištu gasa i poželjna i korisna - kaže za Danas Vojislav Vuletić, generalni sekretar Udruženja za gas Srbije. On dodaje da je takav način trgovine prisutan svugde u svetu pa nema razloga da trgovci u Srbiji ne uvoze gas iz inostranstva i na taj način snižavaju njegovu maloprodajnu cenu što je u potpunosti u interesu potrošača. Prema njegovim rečima, za taj segment je zadužena Agencija za energetiku.\n- Prvi je mislim vezan za to što je transport gasa rizičnija stvar od transporta struje. Drugim rečima eventualna nesreća može ugroziti veći broj ljudi nego što je to slučaj kada se transportuje struja. Zbog toga je potrebno uvesti strogu kontrolu održavanja i proveru fukcionisanja gasne distributivne mreže. Bezbednost treba podići na najviši nivo i tako stvoriti preduslove da zaživi distribucija gasom koji trgovci uvezu iz inostranstva. Pretpostavljam da je drugi razlog zašto to još uvek nije urađeno još uvek nedovoljno interesovanje trgovaca za takvu vrstu posla sa gasom - navodi Savić, ali i dodaje da je sa druge strane država obavezna da što pre, uvažavajući sve bezbednosne aspekte, omogući trgovcima da uvoze gas iz inostranstva kako bi se dobile povoljnije cene gasa nego što je to sada slučaj sada.\nSrbija će preprodavati gas zemljama bivše SFRJ\nZbog energetske stabilnosti sa EU, ali i ostalima


Obama apelovao na Izrael da pruži više vremena liderima Bliskog istoka – Minber\nstu. 19, 2012 at 7:32 am\nObama apelovao na Izrael da pruži više vremena liderima Bliskog istoka\nPredsjednik SAD Barack Obama rekao je da bi bilo dobro da se izbjegne izraelska kopnena invazija na Gazu. On je naglasio da Egipat i Turska mogu da ubijede Hamas da prekine sa raketnim napadima, te dodao da Izrael ima pravo da se brani.\nObama je jasno stavio do znanja da je na strani Izraela, ali je i apelovao na izraelskog premijera Benjamina Netanjahua da pruži više vremena liderima Bliskog istoka da “zauzdaju” Hamas.\nOn je upozorio sve u regionu koji podržavaju palestinske državne aspiracije da će svaki mirovni sporazum biti “gurnut daleko u budućnost” ako dođe do eskalacije sukoba u Gazi.\n“Sarađujemo sa svim stranama da vidimo možemo li okončati te raketne napade bez dalje eskalacije nasilja u regionu”, rekao je Obama tokom posjete Tajlandu.\nOn je napomenuo da je više puta razgovarao sa Netanjahuom, ali još više sa novim egipatskim predsjednikom Mohamedom Mursijem i turskim premijerom Recepom Erdoganom, koji je oštro kritikovao izraelski avio napad na Gazu.\n“Rekao sam predsjedniku Mursiju i premijeru Erdoganu da oni koji se zalažu za palestinsko pitanje treba da shvate da, ako vidimo dalju eskalaciju situacije u Gazi, velika je vjerovatnoća da će svaki sporazum o miru koji vodi rješenju dvije države biti potisnut daleko u budućnost”, istakao je Obama.\nSirija: Prebjegao glavni sudac u Deir al-Zour-u\nSirijski pobunjenici zauzeli najveću vojnu bazu na sjeveru zemlje