RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Uskoro terminal za odlazeće putnike / print=true\nAERODROM TIVAT 09. 11. 2018. 10:40 >> 10:22 0\nGradnja novog, privremenog terminala za odlazeće putnike na aerodromu Tivat, privodi se kraju.\nKako su iz kompanije Aerodromi Crne Gore saopštili terminal će uskoro biti otvoren.\nPodsjetimo, gradnja privremenog objekta površine 1.300 m2 koji će omogućiti veći komfor putnicima, bržu i kvalitetniju uslugu kao i bolje uslove rada za radnike Aerodroma Crne Gore, počela je polovinom avgusta.\nTerminal za odlazeće putnike će imati šest check-in šaltera za registraciju putnika i predaju prtljaga, kao i prostorije za predstavnike aviokompanija, službene prostorije za predstavnike policije i carine.\nProstor za sortiranje prtljaga je povezan sa holom za registraciju i šalterima za registraciju putnika i prtljaga preko sistema pokretnih traka koji služe za transport prtljaga. Hol za odlazak putnika je povezan sa holom za registraciju putnika i prtljaga preko zone sa rendgenima za kontrolu putnika i ručnog prtljaga i zone sa šalterima za pasošku kontroli.


Tanjug 13. maja 2021. 12:09\nBEOGRAD – Evropska unij počela je proces koji će omogućiti da vina kojima je na veštački način smanjen sadržaj alkohola steknu pravo da se nazivaju vinom.\nU novoj kategoriji „dealkoholizovanih vina“ naći će se i pića sa manje od 0,5 odsto alkohola, objavio je vinski magazin Vino & Fino.\nU okviru reforme Zajedničke poljoprivredne politike EU (CAP) koja će stupiti na snagu 1. januara 2023. godine, apelacije širom Evrope moći će da proizvode vina sa manje od 8,5 odsto alkohola.\nOva najava već je izazvala pobunu u nekim zemljama, dok su Italijani najglasniji u odbacivanju mogućnosti da se dealkoholizovana vina, kako glasi naziv nove kategorije, na tržištu izjednače sa vinima napravljenim po tradicionalnoj metodi i bez smanjivanja udela alkohola.\nStona vina će smeti da imaju i manje od 0,5 odsto alkohola, dok će vina sa indikacijom geografskog porekla u ovoj kategoriji moći da imaju između 0,5 i 8,5 odsto procenata alkohola, precizirala je ona.\nZandona je objasnila da ova odluka nije obavezujuća, a svaka pojedinaćna vinska regija sama će odlućivati da li će ovu konkretnu promenu prihvatiti i integrisati u sopstvena pravila.\nOdluka o uvođenju nove kategorije doneta je zbog sve veće tražnje za inovativnim proizvodima od grožđa koji sadrže manje alkohola od današnjeg minimuma za vina, navodi se u predlogu poljoprivredne reforme EU.\nBiće zanimljivo videti koja će vinska regija prva prihvatiti ova pravila, a kada se to dogodi, mislim da će „pući brana“, jer postoji velika tražnja za ovakvim vinima, kaže specijalista za vina Kristin Parkinson.\nUklanjanje alkohola iz vina i dodavanje vode je najnoviji „trik“ Brisela usmeren protiv vinara, smatra predsednik društva Koldireti, Etore Prandini i dodaje da su vinari već pogođeni predlogom da se na boce vina stave upozorenja o štetnosti alkohola.\nOvo udruženje navodi da će dozvola da se niskoalkoholna pića nazivaju vinom označiti skrnavljenje drevnih vinarskih praksi.\nU pitanju je ozakonjena prevara kupaca koji će umesto vina kupovati vodu, ocenio je Prandini i dodao da postoji veliki rizik da bude ugrožen identitet vina Italije i cele Evrope.\nPredlog da se ozakoni dodavanje vode u vino je samo poslednja u nizu obmana EU koja je u zemljama Severne Evrope već dozvolila dodavanje šećera radi podizanja nivoa alkohola u vinu, što je oduvek zabranjeno u mediteranskom regionu, navedeno je u saopštenju udruženja Koldireti.


Vučić: Srbija želi najbolje odnose sa Rusijom | Herceg Televizija Trebinje\nVučić: Srbija želi najbolje odnose sa Rusijom\nSrbija želi na najvišem nivou da održi političke odnose sa Rusijom i da još više unaprijedi ekonomsku saradnju, istakao je premijer Srbije Aleksandar Vučić u razgovoru sa delegacijom Odbora za međunarodne poslove ruskog parlamenta.\nVučić je napomenuo da se Srbija nalazi na evropskom putu, ali da želi da na najvišem nivou održi otvorene i iskrene političke odnose sa Rusijom.\nOn je istakao da Srbija, s obzirom na velike mogućnosti, želi da još više unaprijedi ekonomsku saradnju i da se nada povećanju izvoza poljoprivrednih proizvoda na rusko tržište, saopštila je Vlada Srbije.\n- Prva prilika za to biće tokom učešća srpskih ministara na Sanktpeterburškom forumu - rekao je Vučić.\nPredsjednik Odbora za međunarodne poslove ruske Dume Aleksej Puškov ocijenio je da odnosu dvije zemlje poseban doprinos daje parlamentarna saradnja.\nOn je predložio formiranje međuparlamentarne komisije, kakve Rusija ima samo sa Kinom, Indijom, Francuskom i Italijom, da bi i parlamentarci efikasnije pomagali razvijanju bilateralnih odnosa.\nPuškov je pojasnio da međuparlamentarne komisije zasjedaju jednom godišnje, na čelu delegacija su predsjednici parlamenata i raspravlja se o temema od najvišeg značaja za odnose dvije zemlje, saopšteno je iz Skupštine Srbije.\n- To bi dalo dodatni podsticaj i težinu našoj međuparlamentarnoj saradnji - rekao je Puškov.\nPuškov je rekao da Rusija očekuje podršku Srbije u Parlamentarnoj skupštini OEBS-a u Helsinkiju, na kojoj će predstaviti dva nacrta rezolucije - o suprotstavljanju neonacizmu i o ukidanju sankcija EU Rusiji.\nOn je u razgovoru sa potpredsjednikom Skupštine Srbije Veroljubom Arsićem u Domu Narodne skupštine Srbije u Beogradu istakao da kandidat Srbije za generalnog sekretara Parlamentarne skupštine Savjeta Evrope može da računa na podršku Rusije.\nGovoreći o sankcijama koje je EU uvela Rusiji u junu 2014. godine, Puškov je naveo da je Srbija jedna od rijetkih zemalja koja nije podržala uvođenje sankcija i izrazio nadu da će Rusija imati podršku Srbije kada se u januaru 2016. godine bude odlučivalo o njihovom ukidanju.\nOn je istakao da je za Rusiju prioritet poštivanje Minskog sporazuma i normalizacija situacije na istoku Ukrajine, što je preduslov za otpočinjanje procesa ukidanja sankcija.\nPuškov se osvrnuo i na dobru saradnju koju ruska delegacija u Parlamentarnoj skupštini Savjeta Evrope ima sa delegacijom srpskog parlamenta, koju predvodi Aleksandra Đurović.\nArsić je naglasio da je stav Srbije da se svi problemi moraju rješavati dijalogom, a ne sankcijama.\nArsić je rekao da Srbija i Rusija imaju izuzetnu saradnju na najvišem državnom nivou i prijateljske odnose koji se, prije svega, potvrđuju kroz stav Rusije prema statusu Kosova i Metohije.\n- Prostora za unapređenje odnosa uvijek ima - rekao je Arsić i naglasio da je neophodno nastaviti sa razvijanjem saradnje dva parlamenta.


Srpski PEN centar osudio nasilje nad mirnim demonstrantima u Belorusiji | Media Start Info\n19. avgusta 2020. 19. avgusta 2020. autor Media Start Info\nSa zabrinutošću pratimo vesti o eskalaciji krize u Belorusiji, navodi se u saopštenju.\n– Srpski PEN centar se solidariše sa svojim kolegama piscima i prijateljima iz Beloruskog PEN centra, kao i sa hrabrim građanima Belorusije koji u višednevnim demonstracijama izražavaju neslaganje sa političkоm samovoljom i zahtevaju primenu demokratskih principa. Verujući u demokratski preobražaj beloruskog društva, osuđujemo brutalnost tamošnje policije koja se ne usteže ni pred licem celog sveta – piše u saopštenju srpskog PEN centra.\n– Hiljade uhapšenih i desetine nestalih ljudi govore o razmerama dramatičnih okolnosti koje su poslednjih dana zahvatile Belorusiju. Ovakvi politički sukobi mogu biti razrešeni samo uspostavljanjem demokratskog društva i punih građanskih sloboda – zaključuje se u saopštenju.\nTagovi Aleksandar Lukašenko, Belorusija, demonstracije, PEN centar, Srbija\nPrethodna vestSledeće godine dva spojena Bitefa, ovog septembra „Bitef – Prolog“\nSledeća vestFilm „Otac“ u trci za nagradu Evropske filmske akademije


CNN: CIA povukla glavnog doušnika iz Rusije 2017. | UdriMuski\n10. 09. 2019 - 15:03\nU tajnoj misiji 2017. godine, SAD su uspješno povukle iz Rusije jednog od svojih visoko povjerljivih izvora koji je radio u ruskoj vladi, saopštilo je nekoliko zvaničnika administracije američkog predsjednika Donalda Trumpa.\nOdluka o povlačenju špijuna donesena je u maju 2017. gosdine, a nakon zabrinutosti obavještajnih službi da je američki predsjednik Donald Trump možda proslijedio povjerljive informacije tokom sastanka s ruskim ministrom spoljnih poslova Sergejom Lavrovom i tadašnjim ambasadorom Rusije u SAD Sergejom Kisljakom.\nPortparolka CIA Britani Bramelrekla je CNN-u da se radi o pogrešnim nagađanjima, dok je portparol nekadašnjeg direktora CIA, a sada državnog sekretara Mike Pompea, odbio da komentariše slučaj.\nPortparolka Bijele kuće Stefani Grišam izjavila je da izvještavanje CNN-a nije samo netačno, već "dovodi i živote u opasnost".\nSa druge strane, Oleg Smolenkov, za koga mediji prenose da je bio američki špijun, radio je u administraciji ruskog predsjednika, ali je otpušten putem internog uputstva, potvrđeno je u Moskvi.\nOdgovrajući na pitanje da li je Oleg Smolenkov bio pomoćnik Jurija Ušakova, Putinovog savjetnika, Peskov je rekao novinarima da je dao informacije koje je mogao, prenosi Tanjug.\n"Naravno, informacije o radu u predsjednikovoj administraciji vam ne mogu biti podijeljene", rekao je novinarima.


Nakon što je Republička izborna komisija donela Odluku o objavljivanju ukupnog broja birača u Republici Srbiji i Rešenje o utvrđivanju broja glasačkih listića za referendum o potvrđivanju Akta o promeni Ustava Republike Srbije, raspisanog za 16. januar 2022. godine, danas. 3. januara, u štampariji JP „Službeni glasnik“ započet je postupak njihovog štampanja.\nU prisustvu predsednika Republičke izborne komisije Vladimira Dimitrijevića, članova Republičke izborne komisije i posmatrača ovlašćenih za praćenje rada organa za sprovođenje izbora, započeto je štampanje glasačkih listića za izbore za referendum.\nU skladu sa ranijom Odlukom Republičke izborne komisije, glasački listići sa jednom, dve ili tri jezičke varijante štampaće se na hartiji formata A-5, dok će se glasački listići sa četiri ili pet jezičkih varijanti štampati na hartiji formata A-4.\nDimitrijević je naglasio da će biti odštampano 6.510.233 glasačkih listića i rezerva, određena Zakonom, od 0,5 procenata od ukupnog broja birača.


REKONSTRUKCIJA OSNOVNE ŠKOLE U PODGORCU - Istočne VESTI\nRekonstrukcija zgrade Osnovne škole „Đorđe Simeonović“ u Podgorcu je započeta u februaru mesecu, a projekat se u potpunosti finansira sredstvima Kancelarije za upravljanje javnim ulaganjima Republike Srbije.\nVrednost investicije iznosi 80 miliona dinara, a nakon završetka radova škola će ispunjavati sve propisane standarde energetske efikasnosti. Jedan od uslova za prihvatanje ovog projekta od strane Kancelarije bilo je i sistemski rešeno snabdevanje vodom, što je obezbeđeno izgradnjom vodovoda sredstvima lokalne samouprave i Mormonske zajednice u Srbiji, kao donatora. Osnovna škola u Podgorcu ove godine obeležava 180 godina rada, pa će jubilej biti obeležen u novom prostoru školske zgrade.\nPrethodni članakUpozoravaju se građani i firme da je u toku aktivna fišing kampanja iz inostranstva Sledeći članakPRVA MEĐUNARODNA INTERNET IZLOŽBA “BELE NOĆI MAJDANART 2020” OBAVESTENJE IZLOZBA BELE NOCI 2020


PROPISI.com | OBRAZOVANJE - PRIDRUŽIVANJE EU\nOBRAZOVANJE - PRIDRUŽIVANJE EU\nSrbija već deo Evropske unije kada je u pitanju obrazovanje\nMinistarka za evropske integracije u Vladi Republike Srbije Jadranka Joksimović ocenila je danas da je Srbija na vreme ušla u program Erazmus+ kao programska zemlja, u punopravnom statusu sa svim mogućnostima povlačenja sredstava za dobre projekte.\nJoksimović je na konferenciji „Saradnja Srbije i EU – stvaranje mogućnosti za unapređenje obrazovanja kroz Erazmus+ program“ istakla da ovaj program postoji od 1987. godine i ima za cilj stvaranje zajedničkog evropskog obrazovnog prostora, upoznavanja mladih širom Evrope, razmenu studenata, sticanje znanja i veština.\nMeđutim, kako je navela, sada ulazimo u transformativni period za ceo svet za šta su potrebna nova znanja, veštine, novi načini proizvodnje i potrošnje da bismo dostigli održiv razvoj, unapređenje ekonomije i podizanje kompetetivnosti.\nPrema njenim rečima, posebno je značajno to što je Evropska komisija najavila da će u novom „next generation“ paketu, u sedmogodišnjem budžetu biti odvojena dodatna sredstva za program Erazmus+.\nS obzirom na to da budžet još nije do kraja usvojen, ne može se govoriti o tačnim ciframa, ali je sigurno da značajno povećanje sledi, ocenila je ministarka i dodala da se to vidi i na osnovu onoga što je predstavio evropski komesar za susedsku politiku i pregovore o proširenju Oliver Varheji, a to je ekonomski investicioni plan za Zapadni Balkan.\nKroz agendu za inovativni Zapadni Balkan i inicijative u vezi sa podizanjem veština, znanja i ekonomije, ozelenjavanjem, digitalizacijom ekonomije i privrede, vidi se da moramo da stvorimo nove stručnjake i znanja i pređemo na nove načine komunikacije, proizvodnje, potrošnje i učenja, objasnila je Joksimović.\nSrbija je, kako je ukazala, ušla u tu maticu promena kroz ekonomsko investicioni plan koji je predstavljen, kroz Erazmus+ u kojem punopravno učestvuje, ali i kroz sve ono što ima kao potencijal.\nPomoćnik ministra prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Aleksandar Jović ocenio je da je Erazmus + program izuzetno doprineo razvoju obrazovanja u Srbiji, i to pre svega njegovoj internacionalizaciji.\nJović je podsetio na to da je Srbija od početka programa 2014. godine, iako je imala ograničen pristup fondovima, uspela da bude lider Zapadnog Balkana u broju odobrenih projekata koje su naše institucije koordinirale i sredstava koja su za to dobijena.\nOn je objasnio da ta sredstva nisu krediti, već donacije koje EU daje za razvoj obrazovanja, i precizirao da je Srbija od 2014. do 2018. godine uspela da dobije približno 140 miliona evra pomoći za razvoj obrazovanja, i to na svim nivoima – od predškolskog do visokog.\nSrbija je 2019. uspela da postane partnerska zemlja, što je veoma važno jer su samo šest država koje nisu članice EU programske zemlje, sa potpunim pristupom fondovima, naveo je pomoćnik ministra.\nPrema njegovim rečima, zahvaljujući svim projektima uspeli smo da pomerimo sistem, a najbolji primer za to je Zakon o dualnom obrazovanju, koji je proistekao iz jednog projekta Erazmus + programa.\nRektorka Univerziteta u Beogradu Ivanka Popović naglasila je da je ovaj program Evropske komisije doneo pogodnosti Beogradskom univerzitetu.\nOna je ukazala na to da su strukturni projekti, jačanje kapaciteta ne samo u materijalnom smislu, već i sticanje veština, pomogli članovima akademske zajednice da se prijavljuju i za druge programe Evropske komisije.\nNa taj način, kako je objasnila, članovi akademske zajednice Srbije doprinose radu sopstvenih fakulteta, a otvaranjem mobilnosti nastavnika i studenata kroz program Erazmus + stvorena je mogućnost da se steknu iskustva na drugim univerzitetima u Evropi.\nTo sve osnažuje akademsku zajednicu i naše buduće stručnjake, ocenila je Popović i dodala da, od kada je Srbija postala partnerska zemlja u programu, Univerzitet u Beogradu nastupa drugačije.\nTo jesu i dalje strateška partnerstva koja jačaju naše kapacitete, ali, s druge strane i Srbija nastupa kao ekspert koji će pomagati drugim univerzitetima na globalnom nivou, objasnila je ona i ocenila da je to veoma važno za pozicioniranje Univerziteta u Beogradu i povećanje njegove vidljivosti.\nŠef Delegacije EU u Srbiji Sem Fabrici, koji je otvorio dvodnevnu konferenciju, poručio je da je Srbija od 2019. godine, time što je postala zemlja partner u pomenutom programu, već deo Evropske unije u oblasti obrazovanja.\nFabrici, koji se obratio putem video-linka zbog mera protiv COVID-19, rekao je da je veoma mnogo mladih ljudi iz Srbije prošlo kroz program Erazmus+, zbog čega je on značajan i predstavlja deo puta Srbije ka EU.\nSrbija je deo različitih obrazovnih programa i u njoj postoji generacija koja je imala puno koristi od ovog projekta, naveo je on i dodao da je 10.000 mladih ljudi, studenata, prosvetnih radnika iz Srbije bilo deo programa mobilnosti kroz Erazmus+ od 2019. godine.\nFabrici je precizirao da je u programu učestvovalo 1.220 obrazovnih institucija, za šta je izdvojeno više od 70 miliona evra, dodajući da je kroz program od 2019. prošlo 300 studenata i profesora koji su iz EU došli u Srbiju.\nFabrici je ocenio da je nastavljanje finansiranja Erazmus+ programa snažna politička poruka EU, i najavio da će biti pokrenut novi program u okviru novog budžeta, ali da će se i sa 100 miliona evra pokriti period na koji je pandemija virusa negativno uticala, za šta je krajnji rok za prijavu na poziv 29. oktobar.\nOn je snažno ohrabrio Srbiju da nastavi da učestvuje u punom kapacitetu, kao ravnomerni partner u programu Erazmus+ i u narednom periodu.


ARHEOLOZI u Izraelu otkrili su ostatke helenističke tvrđave koja svedoči o velikoj bici ustanika protiv zavojevača pre oko 2.000 godina.\nRadi se o ustanku koji se kod Jevreja obeležava praznikom Hanuka, a opisan je u Prvoj knjizi Makavejskoj Svetog pisma.\nJevrejski pobunjenici, poznati kao Hasmonejci ili Makaveji, među kojima su i Sveti mučenici Makaveji, kojima je posvećen praznik 14. avgusta prema kalendaru SPC, uništili su ovu tvrđavu u okviru ustanka protiv helenističkih okupatora.\nRUSKI PVO POKAZAO DOMINACIJU: "Buk" i "Pancir-S" oči u oči sa izraelskim F-16\n24. 11. 2021. u 20:35\nZBOG ŠPIJUNSKOG SOFTVERA PEGAZUS: EPL tuži izraelsku kompaniju\n23. 11. 2021. u 19:36\nAMERIKANCI O SOVJETSKIM LOVCIMA: Kako je MiG-25 nadmudrio izraelski PVO\n14. 11. 2021. u 13:33\nTvrđava je uništena oko 112. godine pre Hrista, nekoliko decenija posle jerusalimskog čuda koje se dogodilo u sklopu ustanka, a proslavlja se kao Hanuka kod Jevreja.\n- Bitka se dogodila u vreme kada je vođa Makavejaca sveštenih Jovan Hirkan vodio Hasmonejce u borbi za nezavisnost od Seleukidskog carstva - saopštila je Uprava za antikvitete.\n- Dokazi sa nalazišta pokazuju da je seleukidska odbrana bila neuspešna. Utvrđenje je teško oštećeno i zapaljeno tokom napada Hasmonejaca - navodi se u saopštenju Uprave koje potpisuju vođe istraživanja Sar Ganor, Vladik Lifšits i Ahinoam Montagu.\nArheolozi su u utvrđenju našli na stotine artefakata, među kojima su gvozdeno oružje, praćke, grnčarija i novčići koji potiču iz drugog veka pre Hrista. Nađene su i izgorele drvene grede, koje su naučnicima ukazale da je tvrđava spaljena u borbi.\nUstanak Hasmonejaca ili Makaveja počeo je kada je seleukidski kralj Antioh Četvrti oskrnavio Drugi hram u Jerusalimu 168. godine pre Hrista. On je, kako navode istorijski izvori, posle osvajanja Judeje pogubio 80.000 Jevreja, uništio sveti jevrejski hram u Jerusalimu i zabranio jevrejsku veru. Sprovodio je helenizaciju Jevreja, uveo grčke paganske običaje u Jerusalim i u hram postavio skulpturu grčkog boga Zevsa.\nTada je, 167. godine pre Hrista, sveštenik Matatija sa svojih pet sinova pokrenuo ustanak, a nasledio ga je njegov sin, sveštenik Juda Makavej (Makabejac), koji važi za jednog od najvećih jevrejskih vojskovođa i ratnika.\nMakaveji su uspeli da preotmu hram, očiste ga i osvete, ali prema predanju koje prati praznik Hanuka, nisu u njemu našli dovoljno neoskrnavljenog ulja za obredne svetiljke, već samo jednu posudu u kojoj je bilo ulja za jednu svetiljku za jedan dan. Međutim, tada se dogodilo čudo i svetiljka je gorela osam dana, koliko se ovaj praznik proslavlja.\n- Otkriće ove tvrđave otvara nam pogled na bitke i pobede ustanika Makaveja, obezbeđujući dokaze u vezi sa tradicionalnim predanjima o Hanuki - rekao je Hili Troper, izraelski ministar kulture i sporta.\nBONUS VIDEO: VIŠE SINOVA NEMAM, SVU PETORICU SAM SAHRANILA: Nesrećna sudbina Živke Marković iz Varvarina\narheologija Jerusalim Izrael arheološka istraživanja arheološka otkrića\nOGROMNA vila u Los Anđelesu „The One“, konačno je dostupna za prodaju pošto je vlasnik platio više od 100 miliona dolara na ime zajmova i duga.


Stiže prva američka ponuda Srbiji, druga - kad pobedi Putin\nStiže prva američka ponuda Srbiji, druga – kad pobedi Putin\nV. B. 13. marta 2018. 17:29\nDa bi SAD napustile politiku pritiska, Srbija mora da zauzme čvrst stav i da uz pomoć Rusije i Kine „primora“ američki spoljnopolitički establišment (ili Trampov spoljnopolitički establišment) da preispita dosadašnju politiku.\nMinistar spoljnih poslova Ivica Dačić izjavio je da je vrlo bitan dolazak pomoćnika američkog državnog sekretara za Evropu i Evroaziju Vesa Mičela u Beograd jer to predstavlja prvu posetu tako visokog zvaničnika iz nove vašingtonske administracije.\n„Moramo da iskoristimo kontakte sa ljudima iz Trampove vlasti, jer je opšte poznato da nam administracija, koju je personifikovala dinastija Klinton, nije bila naklonjena“, dodao je Dačić.\nŠta stvarno možemo očekivati od ove posete i koji je njen politički značaj? Da li je ono što će u Beogradu reći Mičel prva Trampova poruka Srbiji?\nAnalitičar Saša Adamović kaže za Sputnjik da bismo Vesa Mičela mogli uslovno smatrati predstavnikom Trampove administracije. Uslovno, zato što, prema Adamovićevi rečima, Mičel spada u mlađu generaciju neokonzervativaca, odnosno ljudi koji u američkom spoljnopolitičkom miljeu igraju i te kako zapaženu i značajnu antitrampovsku ulogu i sve vreme od ulaska Trampa u Belu kuću pokušavaju da sabotiraju njegovu politiku popravljanja odnosa sa Rusijom.\nReč je o čoveku koji nema mnogo diplomatskog iskustva i nije radio u državnoj službi već je vodio nevladinu organizaciju koja se bavila analizom evropske politike, ali je, precizira Adamović, prema onome što je govorio, radio i pisao u dve knjige iz oblasti geopolitike, njegova najznačajnija crta izrazito antiruski stav. Odnosno, antiruska pozicija jer Rusiju pored Irana i Kine smatra najvažnijim spoljnopolitičkim odnosno geopolitičkim neprijateljem u svetskoj areni.\nNa pitanje da li će Mičelove poruke u Beogradu biti i Trampove, Adamović kaže da će to pre svega biti poruke američkog Stejt departmenta i ljudi koji tamo vode ili kreiraju američku spoljnu politiku.\n„Nije nikakva tajna da šef američke diplomatije Reks Tilerson nije do kraja ispunio zadatak i reformisao Stejt department. A mnoge Trampove pristalice tvrde da se tamo nalazi pravo leglo globalista, odnosno pripadnika američke ’duboke države‘ koji su spremni da i na spoljnopolitičkom planu često žrtvuju američke nacionalne interese zarad interesa globalnih centara moći“, napominje Adamović za Sputnjik.\nMeđutim, ponuda koju donosi Ves Mičel u Srbiju, ako je zaista tačno ono što se već sada pojavljuje u medijima, da uz neke ustupke koje se nude Srbiji ona zauzvrat mora da pristane na prijem takozvanog Kosova u međunarodne institucije, prema Adamovićevom stanovištu za Srbiju je potpuno neprihvatljiva.\n„To može biti samo jedna od ponuda. Možda prva ozbiljnija američka ponuda Srbiji i možda je tako i treba tretirati: kao prvu ponudu i kao osnovu na kojoj će se možda voditi i dalji razgovori“, ističe sagovornik Sputnjika.\nAmerika bi prema Srbiji morala da napusti politiku pritisaka, pretnji ili ucena, naglašava Adamović, a na Srbiji je da formuliše aktivnu spoljnu politiku, da zauzme čvrst i jasan stav kad se radi o njenim spoljnopolitičkim prioritetima, među kojima je jedan od najvažnijih da Kosovo ne bude primljeno u međunarodne institucije, a pre svega da ne dobije stolicu u UN.\n„Takvim stavom, uz pomoć već dokazanih saveznika u spoljnopolitičkoj areni, a pre svega u Savetu bezbednosti Ujedinjenih nacija, gde pre svega mislim na Rusiju ili Kinu, da pokuša da ’primora‘ američki spoljnopolitički establišment ili Trampov spoljnopolitički establišment da preispita dosadašnju politiku prema Srbiji. I da neka druga ponuda koju će možda opet doneti Ves Mičel ili neko drugi, bude mnogo ozbiljnija ili primamljivija za Srbe“, rezonuje taj analitičar.\nNijedna ponuda koja bi uključivala priznavanje nezavisnosti Kosova, makar to bila dozvola Srbije za ulazak Kosova u UN ili eventualno uvođenje sankcija Rusiji, za Srbiju, ponavlja Adamović, nije prihvatljiva.\nPosle godinu dana u Beloj kući, Tramp je stabilizovao svoju poziciju i Adamović očekuje da, posle pobede Putina na izborima u Rusiji, u 2018. možda i dočekamo poboljšanje odnosa ovih dveju supersila.\namerička ponuda Srbiji\nTresla se gora rodio se mis nema nista od toga kakva vojska samo probni balon.


Kessie napušta Milan: Londonski klubovi se bore za veznjaka sa San Sira - SportSport.ba\nBoban: Sada se vidi ispravnost Maldinijevih i mojih odluka\nLegendarni nogomeaš rossonera\nBivši sportski direktor AC Milana Zvonimir Boban izjavio da je sada očito da su odluke koje je donosio zajedno s Paolom Maldinijem bile ispravne, a napomenuo je i da nimalo ne žali što je javno kritizirao izvršnog direktora Ivana Gazidisa, koji je iza njihovih leđa pregovarao s Ralfom Rangnickom.\nKraj za Gonzala Higuaina\nRaskida ugovor sa Juventusom\nArgentinski napadač Gonzalo Higuain raskinut će ugovor sa Juventusom odmah po završetku sezone.\nKessie napušta Milan: Londonski klubovi se bore za veznjaka sa San Sira\nKineski tim čeka rasplet situacije\nZimski prelazni rok već nam je ponudio nekoliko zanimljivih transfera, ali ono najbolje tek nas očekuje u narednim sedmicama.\n05.01.19. 10:39 E. Čaušević\nMnogi evropski klubovi krenuli su po pojačanja, a to se najviše odnosi na engleske ekipe koje su najaktivnije na tržištu početkom 2019. godine. Engleski mediji prenose da je nova meta Chelseaja i Tottenhama veznjak Milana, Franck Kessie.\nTottenham ljetos nije bio aktivan, no čini se da je čelnicima kluba postalo jasno da moraju dovesti nekoliko pojačanja. Pochettino je tražio najviše pojačanje u veznom redu, a kao grom iz vedra neba u cijeloj priči pojavio se Kessie.\nKako prenosi Calciomercato, Tottenham je kontaktirao Milan i spreman je platiti oko 45 miliona eura za ovog 22-godišnjaka, a na ruku im ide činjenica da Rossoneri moraju prodati neke igrače kako bi sredili Finansijski fair play.\nIpak, posao im kvari Chelsea koji je na adresu Milana poslao zanimljivu ponudu. Plavci su spremni za Kessiea platiti oko 25 miliona eura i Rossonerima su poručili da će u paket biti uključen i Bakayoko koji već igra na San Siru na posudbi.\nNo, također pojavile su se špekulacije da bi Kessie na kraju mogao završiti u Kini jer je Beijing Guoan spremio 50 miliona eura za veznjaka Milana, baš koliko je ekipi potrebno da pokrije dugove i sredi Finansijski fair play.\nU Milan stigao na ljeto 2017. godine, a još uvijek član Atalante\nFranck Kessie je u Milan stigao prošlog ljeta iz Atalante i zapravo je još uvijek formalno član kluba iz Bergama, s tim što će punopravni fudbaler Milana postati 1. jula 2019. godine kada će ga Rossoneri otkupiti. Ipak, Milan bi mogao prodati Kessiea već u januaru nakon čega će biti obavezni da izmire i svoja dugovanja prema Atalanti kako bi transfer mogao da se završi.\nNa posudbi imaju 42 igrača: Ovo je najbolji Chelseajev tim od posuđenih fudbalera\nPoznato poslovanje Plavaca\nPoznato ime novog kluba: Fabregas danas igra posljednji meč u dresu Chelseaja\nOprašta se od Plavaca\nTottenham rivala u FA Cupu obrukao za sva vremena\nPijetlovi odigrali fantastičnu utakmicu\n04.01.19. 22:42 4


Saopštenje DKCB-a povodom himne „Sve što raste, htelo bi da raste'' - LookerWeekly.com magazin\nSaopštenje DKCB-a povodom himne „Sve što raste, htelo bi da raste”\nDečji kulturni centar Beograd, izvršni producent manifestacije grada Beograda Međunarodnog susreta dece Evrope „Radost Evrope”, ovim putem obraća se javnosti povodom korišćenja himne ovog uglednog festivala od strane Beogradske industrije piva – BIP, u svrhu medijske kampanje „Lepo je živeti”. Saopštenje prenosimo u celosti:\n“Dečja himna „Radost Evrope”, poznatija po stihovima „Sve što raste, htelo bi da raste”, komponovana je i prvi put objavljena 1969. godine po narudžbini Organizacionog odbora manifestacije „Radost Evrope”. O tome svedoče sačuvani zapisnici sa sednice ovog odbora iz 1969. godine, kao i „singl” ploča na kojoj se prvi put pojavljuje ova pesma i gde je kao izdavač potpisan upravo Organizacioni odbor „Radost Evrope”.\nPo našem saznanju, naslednici autora originalne verzije himne, na tekst Duška Radovića koju je komponovao Miodrag Ilić Beli, – Miloš Radović, Dragan Ilić i Sanja Ilić, dali su pomenutoj pivari autorska prava za potrebe reklamiranja piva. Iako Dečji kulturni centar Beograd ne polaže autorska prava na ovu numeru, skreće pažnju javnosti na neprimerenu upotrebu bilo koje dečje pesme a posebno ove nadaleko poznate himne u svrhu promovisanja alkoholnog pića, jer šalje pogrešnu poruku najmlađima. Čitave generacije su odrastale uz himnu „Radost Evrope”, a na desetine hiljada dece Evrope kroz 48 godina realizacije manifestacije učilo je i pevalo ovu pesmu kao simbol detinjstva, ljubavi, prijateljstva i čistote. Činjenica je da su i zvaničnici Evropske unije prepoznali ovu manifestaciju kao vodeći festival ove vrste u Evropi, tako da već tri godine nosi i poseban sertifikat Evropske komisije i nalazi se u zvaničnom kalendaru Evropske unije „Europe for festivals Festivals for Europe’’, što dodatno otežava poziciju Dečjeg kulturnog centra Beograd i himne „Radost Evrope” u očima javnosti.\nOsuđujemo ovaj način korišćenja sadržaja koji je namenjen deci, a nadležne institucije molimo da zaštite prava dece od medijskog nasilja. Apelujemo na kompanije da budu društveno odgovornije i pažljivije, naročito kada su deca u pitanju. Zahvaljujemo se svima, pojedincima i medijskim kućama, koji su svojim javnim reakcijama doprineli da pesma „Sve što raste htelo bi da raste” ostane isključivo himna dece i manifestacije „Radost Evrope”, što je oduvek i bila.”\nČini se da je kao nikada pre zdravija ishrana mnogo više od pukog trenda, a dobre navike, plan ishrane i proverene namrinice deo svakodnevice svih onih koji žele da se osećaju dobro. Ipak, nije uvek jednostavno i lako...\nMilan Todorov je ovogodišnji dobitnik Nagrade Društva književnika Vojvodine za knjigu godine za zbirku pripovedaka Telefonski imenik mrtvih pretplatnika objavljenu 2019. godine u izdanju Arhipelaga. Žiri za Knjigu...


Abazović: Naravno da je izveštaj o događajima na CT tajan\nTanjug 12. oktobra 2021. 15:12\nPODGORICA – Potpredsednik vlade Dritan Abazović izjavio je danas da u Izveštaju, koji je sačinila Komisija vladinog Brioa za operativnu koordinaciju bezbednosnih službi, nije dovoljno potencirana uloga državnog tužilaštva u potencijalnom suzbijanju rizika za dešavanje na Cetinju 4. i 5. septembra.\n“Siguran sam da će to biti glavni komentar nakon što se i zvanično izjasnimo, i verujem da će i Komisija to prihvatiti. Možda je to nešto što je promaklo, ali to je jako važna činjenica vezana za aktivnosti državnog tužilaštva u susret i tokom dešavanja na Cetinju”, kazao je Abazović.\nOn je rekao da je Izveštaj pročitao juče i da je taj dokument „naravno tajan“.\n„Međutim, nisu tu neki segmenti da neko pravi konspiracije da su izrečene neke stvari koje već nisu manje ili više poznate javnosti”, rekao je Abazović novinarima, prenela je Mina.\nPrema njegovim rečima, BOK treba da daje profesionalan pogled na sve, a kako će to neko kasnije želeti da iskoristi, nije pitanje za Biro.\n“Verovatno će svako imati neki komentar, govorim iz političkog dela, ali to nije ambicija BOK-a”, kazao je Abazović i dodao da je ambicija Biroa da se ima kvalitetan i verodostojan izveštaj, koji će proslediti Savetu za nacionalnu bezbednost, koje ga nakon toga, kako je naveo, može proslediti vladi.\n“Što se mene lično tiče, a to je konstatovano i u Izveštaju, postupci policije su bili profesionalni i efikasni. Uspeli smo da sačuvamo javni red, građanski mir, i nakon veoma stresne i bezbedonosno vrlo složene situacije nismo imali konflikt u produženom trajanju, nego je sve završeno toga dana”, naveo je Abazović.\nPredsednik skupštinskog Odbora za bezbednost i odbranu Milan Knežević rekao je ranije danas da će tražiti da Izveštaj bude dostavljen tom odboru, kao i skidanje oznake tajnosti sa dog dokumenta.


Zaključci i preporuke Evropske komisije u Izveštaju o skriningu su:\nU oblasti fitosanitarne politike, izveštaj konstatuje da se Zakon o sredstvima za zaštitu bilja ne sprovodi u pogledu registracije, za koju se i dalje primenjuje prethodni postupak koji nije u skladu sa pravom EU. Usvojeni su pravilnici za godišnji program za kontrolu sredstava za zaštitu bilja posle registracije i mere za zaštitu zdravlja bilja za 2015. godinu. U oblasti genetički modifikovanih organizama (GMO) izveštaj konstatuje, kao i prethodne godine, da je neophodno doneti novi zakon o genetički modifikovanim organizmima (GMO) u skladu sa zakonodavstvom EU, kao uslov za članstvo Srbije u Svetskoj trgovinskoj organizaciji (STO).\nPREPORUKE POGLAVLJE 30 (2015-2016)\nNajznačajniju prepreku za ulazak Srbije u STO predstavlja opšta zabrana prometa genetički modifikovanih proizvoda (GMO) u Srbiji, pošto je u prethodnom periodu stvoren negativan odnos u javnosti prema ovom pitanju. Potrebna je demistifikacija ovog pitanja kroz široku javnu debatu oko dva aspekta:\npre svega da promet ne znači i dozvolu uzgoja odnosno oslobađanja u životnu sredinu,\nukidanje opšte zabrane prometa ne znači automatsku dozvolu prometa bilo kog GMO proizvoda, bez sistema ograničavanja i ustanovljavanja da li su ti proizvodi bezbedni za zdravlje ljudi i životnu sredinu.\nPotrebno je stoga ustanoviti sistem koji dozvoljavao podnošenje prijava za dobijanje dozvola za promet bilo kog proizvoda koji sadrži GMO, koji bi međutim uslovljavao praktično stavljanje u promet posebnim dozvolama za svaki pojedinačni slučaj, zavisno od ekspertske ocene o bezbednosti njihove upotrebe. Proces izdavanja dozvola bi trebalo biti što transparentniji, uz aktivno učešće svih zainteresovanih građana, kao i uz razmatranje i socioekonomskih faktora.\nImajući u vidu da su pitanja pristupanja u STO i ukidanja opšte zabrane prometa proizvoda koji sadrže GMO postala politička pitanja, smatramo da je potrebno da donosioci odluka, uz podršku Privredne komore Srbije i Nacionalnog konventa o EU otvore niz debata u kojima bi građani na nepristrasan način, utemeljen na činjenicama, bili informisani o ovoj problematici.\nANKETA PPNS: DA LI STE PROTIV GMO U SRBIJI?


Zajam online Umag – Vaš internet priručnik za zajam online - Brzikrediti24\nUkoliko ste zainteresovani i želite da znate više o zajam online u gradu Umag, uključujući kompletnu ponudu zajmova online, na pravom ste mjestu. Na ovoj web stranici ćete pronaći informacije koje su vam neophodne i korisne kako biste ostvarili zajam online. Istraživanja Agencije za bankarstvo su na osnovu anketiranja tržišta predstavila da od 13.467 stanovnika u gradu Umag, više od 90% je kreditno zaduženo, a velika većina ima pozitivna iskustva sa kratkoročnim pozajmicama.\nSve što treba da znate o tome kako funkcioniše zajam online Umag jeste da je u pitanju veoma jednostavna procedura, koja ne zahtijeva obimnu papirologiju ili čekanje u redovima. Sve što je potrebno da uradite jeste da ispunite zahtjev online, dostavite potrebnu dokumentaciju i sačekate odobrenje tima kako biste podigli vaš novac. Brzo, jednostavno i sigurno do gotovine koja vam je potrebna.


The Best Serbian Films of the 21st century - www.samoozena.com\nHome - Blog - Kulturna - The Best Serbian Films of the 21st century\nPomenuti novitet izdavaštva Filmskog centra Srbije nadovezuje se na prošlogodišnje hvaljeno hit-izdanje, kritičarski zbornik „Kritički vodič kroz srpski film 2000-2017“ iste autorske trojke.\nPročitajte više iz rubrike kulturna\nNova knjiga sadrži njihove kritike najboljih i najuspešnijih srpskih igranih filmova od početka 21. veka do 1. januara ove godine. Kako je u svom predgovoru istakao Miroljub Stojanović, urednik ove knjige ali i urednik izdavaštva u FCS-u, „u pitanju je potpuno nova knjiga, knjiga koja najpre svojim\nsadržajem, apdejtovanjem u odnosu na najnoviju filmsku produkciju, a pre svega profilisanim konceptom, vrlo konzistentno ali i polemički, kroz optiku svojih autora, nudi hijerarhiju srpskog igranog filma u ovom milenijumu“.\nKnjigu su napisali filmski kritičari Đorđe Bajić, Zoran Janković i Ivan Velisavljević, autori i prošlogodišnjeg „Kritičkog vodiča kroz srpski film 2000-2017“, urednik izdanja je Miroljub Stojanović, knjigu je na engleski prevela Jelena Kosanović Dorogi, dizajn je i ovog puta delo\nBoruta Vild, dok je tehnička podrška po pitanju fotografije bila Maja Medić.\n– „Ova knjiga namenjena je pre svega predstavljanju i promociji srpskog filma u inostranstvu. Izdvojili smo filmove koji su reprezentativni za kinematografiju Srbije 21. veka, kako bi filmskim profesionalcima i filmolozima širom sveta mogli da kažemo: „Evo, to je srpski film, ova\nknjiga je pravi način da ga upoznate.“\nFilmski centra SrbijeThe Best Serbian Films of the 21st century\nKnjiga i film Pisma iz Venecije


Belinelijeva poruka Teodosiću: Ne smeju da nas rastave!\nIzvor: MozzartSport.com, 16.Jun.2021, 18:01\nU Bolonji imaju samo jednu želju, da Miloš i naredne sezone bude u klubu\nZakuvava se situacija u Bolonji povodom potencijalnog odlaska Miloša Teodosića iz kluba. Kako je već objavio Mozzart Sport, srpskog plejmejkera u svojim redovima žele CSKA iz Moskve i Anadolu Efes, ali će u Bolonji očigledno uraditi sve da ubede Teodosića da ostane u Virtusu.\nNa današnjoj dodeli nagrada na nivou gradske opštine, javno su se obratili prvi čovek Virtusa Masimo Zaneti i iskusni as Marko Belineli. Zaneti je najavio da će u utorak biti predstavljen novi šef struke, a već je poznato da će naslednik Aleksandra Đorđevića biti Serđo Skariolo, dok...


Dogovor NIS-a i banatskih paora - Kikinda na Netu\n19:37 CEST Sreda, 19/06/2013 Home\nSreda - 19/06/2013 19:28\nMonako pripremio "još samo" 60 miliona evra za tandem Milana Boateng - El Šaravi!\nSreda - 19/06/2013 19:10\nNovi francuski prvoligaš Monako po svaku cenu želi da sastavi tim skrojen od kvalitetnih ali i najzvučnijih fudbalskih imena današnjice.\nKrasić: Dobio sam izuzetno zanimljivu ponudu od Sevilje\nSreda - 19/06/2013 18:51\nSrpski fudbalski internacionalac Miloš Krasić rekao je da je dobio izuzetno zanimljivu ponudu od Sevilje, ali da mu je želja da ostane u Fenerbahčeu.\nZvezdina klupa čeka Rajevca\nSreda - 19/06/2013 18:32\nNovi trener fudbalera Crvene zvezde trebalo bi da bude Milovan Rajevac, nezvanično saznaje Blicsport.\nSreda - 19/06/2013 18:19\nSreda - 19/06/2013 18:14\nNema više popravnog, vreme je za titulu: majstorica NBA plej-ofa na Sportklubu\nSreda - 19/06/2013 17:50\nVeličanstveniji završetak NBA lige nismo mogli da očekujemo. Košarkaši Majamija i San Antonija će u sedmoj utakmici sjajne finalne serije odlučiti ko je najbolji tim na svetu, u petak od tri časa uz direktan prenos na Sport klubu.\nŠvedska legenda opet na terenu: Henrik Larson pomaže svom prvom timu\nSreda - 19/06/2013 17:29\nLegendarni švedski napadač i nekadašnji reprezentativac Henrik Larson odlučio je da prekine penziju i obuče dres Hogaborga, kluba u kom je načinio prve fudbalske korake.\nNafta industrija Srbije počela je sa isplatom štete meštanima Ruskog Sela, koja je nastala zbog istraživanja potencijalnih nalazišta nafte i gasa u tom delu Banata. Poljoprivrednici su zadovoljni, jer su se nakon protesta i teških pregovora izborili za pravičnu naknadu. Na osnovu oko hiljadu odštetnih zahteva biće isplaćeno više desetina miliona dinara. ... Ruskoselci su nedavno traktorima blokirali Nisovu ekipu koja je vršila geofizička istraživanja u ataru sela. Svesni da štete kod takvih aktivnosti mora biti, vele da su bili ljuti zbog njene razmere i činjenice da sa predstavnicima kompanije na terenu nisu mogli od aprila, kad su počeli radovi, da se dogovore o realnoj proceni i nadoknadi štete na zemljištu i usevima . Uporni poljoprivrednici uspeli su da dozovu i predstavnike samog vrha kompanije, zamenika i savetnika generalnog direktora. Kažu da se i prvi čovek Nisa Kiril Kravčenko zapitao gde je to Rusko Selo u kome su zapeli radovi. I postignut je kompromis kojim su svi zadovoljni. Umesto prvobitnih 10 dinara za kvadratni metar uništenog žita, paorima će biti isplaćeno bar dvostruko više. U Ruskom Selu svesni su da će ako geofizička istraživanja u njihovom ataru budu uspešna to biti blagodet i za njihovo selo i za celu kikindsku opštinu. A recept za to kako postići dogovor sa NIS-om preuzele su od Ruskog Sela i komšije iz Tobe, Novih Kozaraca i Nove Crnje. Izvor: RTV\nTag : Kikinda, NIS, Kiril Kravčenko\nVisoke temperature ne pogoduju prskanju komaraca\nMladi pomažu slabovitim vršnjacima u potrazi za poslom\nU Mađarskoj umro Milorad Majkić koji je biciklom krenuo na Olimpijadu\nPočeo 31. Intenacionalni Simpozijum TERRA\nČetvrti Dečiji duhovni sabor\n"Kikinda Short" večeras u Beogradu


Izvor: Radio Televizija Vojvodine, 21.Jun.2021, 11:53\nŠvedski parlament danas je izglasao nepoverenje premijeru Stefanu Levenu, koji je posle smene izjavio da će održati razgovore sa ostalim partijama povodom odluke da li da podnese ostavku ili da sazove vanredne izbore u roku od nedelju dana, javlja Rojters.\nAgencija AP navodi da je Leven prvi premijer ove skandinavske zemlje koji je smenjen u parlamentu.\nNacionalistička stranka Demokrate Švedske je iskoristila šansu da sazove glasanje prošle nedelje, nakon što >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << je bivša komunistička Partija levice povukla podršku vladi zbog plana da se ublaže kontrole kirija za novoizgrađene stanove.\nJoš se ne zna kome će se predsednik skupštine obratiti da formira novu vladu, a ankete pokazuju da su partije levog centra i desnog centra ujednačene, što znači da vanredni izbori možda ne bi doneli jasnoću.\nNova ili prelazna vlada će raditi do generalnih izbora koji su zakazani za septembar sledeće godine.\nB92: Vlada u Švedskoj bi mogla da padne - zbog kirije\nRTS: Istorijski dan u Švedskoj – parlament izglasao nepoverenje premijeru Levenu\nBlic: PALA ŠVEDSKA VLADA Parlament izglasao nepoverenje premijeru\nN1 televizija: Prvi put u istoriji izglasano nepoverenje švedskom premijeru


Posuda za voce i povrce , ciscenje salata spiner - Moj dom - Zdjele i posude - Novi Grad - OLX.ba\nPosuda za voce i povrce , ciscenje salata spiner\n04.11.2018. u 12:09\nPod detaljno NOVO\nAicok salat spinners, električni salat spinneri, dvostruki turbo dugme, plastika, 4 litra, jednostavno čišćenje, crna\n✔ Electric Zentrifuge - sa dizajnom 2-stepnog električnog sokovnika za salatu i voće, samo pritisnite taster brzine i počinje da radi automatski, nema potrebe za ručnim merama, pogodno je i sa lakoćom. Mehanizam se može ukloniti, ovo je higijensko, jer se čestice prljavštine od izgradnje ispod mehanizma skidaju.\n✔ Višenamjenski - može se koristiti kao salata Zentrifuge, ispušta testenine ili posudu za hranu i sadrži vodootporni poklopac koji ga koristi za čuvanje vaše sveže salate, tjestenina, povrća ili drugih namirnica u frižideru.\n✔ SUPER LAKO ZA ČIŠĆENJE: sa dizajnom električnog prskalica i odlično sa rotacijom velike brzine za voće i povrće, posle pranja, lećht unutra za pranje: Zdravlje i sigurnost isključeno sa vodom.\n✔ Praktičan i lagan sa kapacitetom od 4 litra, električnim mehanizmom i ekstruzijom i anti-padom, i veoma je jednostavan za korištenje, gdje je prostor vrhunski.\nGarancija - Garancija od 2 godine za električni salatni spiner Aicok-a sa zamenom ili povraćanjem proizvoda Defective u roku od 30 dana od vaše kupovine. Visok kvalitet je dostupan u 24-časovnom timu za korisničke usluge svojim klijentima


Izvor: NoviMagazin.rs, 07.Jul.2020, 21:23\nTime su praktično okončani višesatni nasilni protesti koji su počeli prethodne večeri nakon najave predsednika Srbije Aleksandra Vučića da bi ponovo mogao da bude uveden policijski čas zbog porasta broja obolelih od koronavirusa.\nKako javlja reporter agencije Beta, policijska >> Pročitaj celu vest na sajtu NoviMagazin.rs << jedinica koja je stigla iz pravca Skupštine Srbije sastala se u visini ETF-a s grupom koja je došla iz pravca Zvezdare, čime su praktično rasterali i poslednju grupu od nekoliko desetina demonstranata koji su tu bili koncentrisani.\nManje grupe demonstranata nastavljaju sporadične sukobe u široj okolini Skupštine Srbije sa pripadnicima policije koji su se u međuvremenu rasporedili i kod zgrada Predsedništva i Skupštine grada Beograda.\nU međuvremenu se policija rasporedila i u blizini zgrade Radio-televizije Srbije a oko 00.30 su prešli i u Pionirski park, odakle su potisnuli učesnike protesta dalje od zgrade Predsedništva i Skupštine grada Beograda.\nPolicija je upotrebila suzavac ili biber sprej. Među demonstrantima ima povređenih sa okrvavljenim glavama. Demonstranti su se povukli sa gornjeg dela stepeništa pa se situacija smirila.\nIspred Skupštine Srbije je više hiljada ljudi, postavljenih između Trga Niko Pašića i zgrade Glavne pošte. Saobraćaj je na tom delu je zaustavljen.\nDemonstranti su skandirali "izdaja, izdaja" i pevali "Oj Kosovo Kosovo", "lopovi, lopovi", "Ostavka, ostavka" i uvreda na račun Vučića, dok su policajcima skandirali bacite štitove.\nBivši poslanik Dveri Srđan Nogo je za TV N1 rekao da ne zna čije su pristalice okupljene i da "ovde treba da se rešava jedan bolesnik koji uništava ceo narod."\nNogo se na platou ispred Skupštine pojavio na početku protestaa posle 20 časova, ali su mu okupljeni skandirali "Nogo idi kući".\nRadomir Lazović iz inicijative Ne davimo Beograd, izjavio je da je uzrok ovog spontanog protesta nagomilano nezadovoljstvo vlašću u Srbiji ali je rekao da njegova organizacija ne poziva na masovna oupljanja zbog opasnosti od koronavirusa.\nMeđu nekoliko hiljada okupljenih ima i levičara i desničara a čule su se i nacionalističke presme kao što je Skupte se skupte četinici.\nDeo demonstranata koji su u utorak uveče protestovali u centru Beograda upali su u zgradu Skupštine Srbije, nešto posle 22 sata. Ubrzo ih je odatle isterala policija. pic.twitter.com/pPPS0XUaGV\nManje grupe demonstranata nastavljaju sporadične sukobe u široj okolini Skupštine Srbije sa pripadnicima policije koji su se u medjuvremenu rasporedili i kod zgrada Predsedništva i Skupštine grada Beograda.Grupice demonstranata povremeno bacaju kamenje i flaše prema policajcima, koji im odgovaraju...


Горан Николић - Руска економија под опсадом и улога Кине\nGoran Nikolić 14.03.2022. 17:08 14.03.2022.\nPlasman energenata na kinesko tržište i povećana upotreba juana za bilateralne transakcije mogli bi da oslabe pritisak na Rusiju pod sankcijama Zapada. Ali i Kina mora biti oprezna\nKako se Rusija suočava sa dramatičnim ekonomskim sankcijama, čije su globalne reperkusije bez presedana, čini se da će sposobnost Kremlja da održi ekonomiju zemlje na nogama zavisiti od dva ključna faktora.\nNaime, ako Rusija nastavi da prodaje energente na svetskom tržištu (što na dnevnom nivou donosi blizu 700 miliona dolara) i ako Peking ne bude pratio zapadne sankcije (osim gde je zbog američke tehnologije u svojim proizvodima, poput lap-topova, prisiljen na to), već bude intenzivirao tehnološku saradnju sa Rusijom, trenutni snažni ekonomski poremećaji s kojima se suočava najveća država sveta mogli bi ubrzo nakon prestanka rata da postanu stvar prošlosti.\nAlternativno, i u manje izglednoj opciji, gde Zapad prestaje da kupuje rusku naftu, Kina i verovatno neke druge zemlje veliki uvoznici, poput Indije ili Tajlanda, mogle bi da nadomeste količine sirove nafte i naftnih derivata koje trenutno kupuju zemlje EU (oko dva i po miliona barela nafte dnevno i sličan iznos naftnih proizvoda, pre svega dizela i lož ulja).\nEventualna obustava izvoza prirodnog gasa u Evropu dovela bi do toga da Rusija tehnički ne može da izveze taj energent negde drugde, dok bi se izvoz tečnog prirodnog gasa (LNG) preusmerio prema Aziji. Potencijalna izgradnja gasovoda ka Kini (ili Indiji) mogla bi da potraje godinama i lišila bi Moskvu značajnih resursa.\nMeđutim, iako je gas decenijama vruća politička tema na Zapadu, valja imati na umu da su izvozni prihodi Rusije od njegovog izvoza 2021, kao i prethodnih godina, grubo tri puta manji od onih koji se ostvaruju po ino-plasmanima sirove nafte i derivata, i da je sličan odnos doprinosa ta dva energenta punjenju budžeta Rusije (koji je sa 39 odsto bio punjen prihodima po osnovu poreza i carina na naftu i gas 2019, a trenutno daleko više).\nOve godine bi prosečno skoro 50 odsto više cene energenata (kako stvari stoje trenutno) od onih ostvarenih u 2021. mogle da podignu ruske izvozne prihode po tom osnovu na fantastičnih 350 milijardi dolara (ekvivaletno petini BDP-a Ruske Federacije 2021), što bi faktički u jednom mahu anuliralo sve gubitke po osnovu otimanja deviznih rezervi zemlje od strane Zapada.\nPrioritetne mere podrške\nOvi prilivi već su omogućili Kremlju da krene sa „prioritetnim merama podrške“ za ruski federalni budžet, koje će samo u prvoj fazi premašiti hiljadu milijardi rubalja, sa polovinom novca koji odlazi na podsticanje zapošljavanja, te na transport i građevinarstvo.\nBudući da je polovina ruskog izvoza prethodne godine bila po drugim osnovama (izvoz raznih metala, uglja, oružja, hrane…), te da uglavnom nema formalnih prepreka, ali u praksi i te kako ima nespremnosti da se kupuje ruska roba u EU i SAD (osim metala čiji izvoz ka Zapadu će Rusija uglavnom zabraniti), očekivano je da prošlogodišnji izvozni prihod od oko 250 milijardi dolara ne može biti ponovljen, niti da će biti dostignut petostruko manji izvoz usluga.\nGasno postrojenje u Rusiji (Foto: Stanislav Krasilnikov/TASS)\nImajući u vidu da se dominantno radi o proizvodima sa niskom dodatom vrednošću (i posledično visokim udelom uvoza u njihovom sastavu), to će se daleko manje negativno odraziti na ekonomiju zemlje, posebno u situaciji uvozne supstitucije („opsadna ekonomija“), koju je Kremlj već počeo da primenjuje.\nStoga, ključno pitanje za funkcionisanje ruskog ekonomskog sistema ostaje nesmetan izvoz blizu 7,8 miliona barela dnevno sirove nafte i naftnih derivata. Kako je Kina najveći uvoznik sirove nafte sa preko 10 miliona barela dnevno (količina koja je do 2021. prosečno godišnje rasla neverovatnih 10 odsto), jasna je sva težina uloge Pekinga za ekonomsku poziciju Rusije.\nPored ključne uloge nastavka izvoza energenata kao žile kucavice ruske privrede, od vitalnog značaja za ekonomsko pozicioniranje Rusije je samo obavljanje finansijskih transakcija (koje je Zapad otežao zabranom SWIFT-a za većinu ruskih banaka, te zamrzavanjem imovine ruske Centralne banke i ostalih banaka, kao i ruskih korporacija). Dodatno, kako se zapadne firme povlače iz Rusije, što implicira gubitak radnih mesta i pristupa mnogim modernim tehnologijama, od velikog značaja su najave da bi kineske firme mogle ući na rusko tržište i da bi se mogao intenzivirati uvoz sada oskudnih visokotehnoloških roba iz te zemlje.\nRusija i CIPS\nOštre sankcije Zapada, kao i uzvratni koraci ruske Centralne banke, naterali su ruske investitore da aktivno trguju juanom. Učešće renminbija u prometu konvertibilnih valuta poraslo je na 7,5 odsto, deset puta više od vrednosti s početka februara, dok je po broju transakcija juan već 9. i 10. marta 2022. prestigao dolar i evro.\nBudući da pravna lica obavljaju transakcije sa kineskom monetom u približno istom obimu kao i ranije (jer moraju da se pridržavaju još važećih ugovornih obaveza), projektuje se dalji rast upotrebe renminbija.\nOčekivanje dalje depresijacije rublje izaziva masovno „bežanje“ Rusa u strane valute, što povećava interesovanje za juan, a u istom pravcu deluje i snažan trend otvaranja računa u kineskoj valuti, uključujući i izdavanje kineske UnionPay kartice.\nNaime, s početkom rata, odnosno posle suspenzije operacija od strane Vize i Masterkarda, ruske banke beleže snažan porast potražnje za izdavanjem UnionPay kartica, koja se može koristiti za obavljanje transakcija na bankomatima širom sveta, te na sajtovima stranih kompanija.\nUnionPay platne kartice (Foto: Reuters/Florence Lo)\nVažnu ulogu u preorijentaciji privatnih investitora na juan imaju i nedavno uvedene provizije za transakcije na berzi sa dolarom, evrom i funtom od čak 12 odsto.\nStabilnost juana, zajedno sa potencijalom snažnog povećanja ekonomske razmene sa Kinom, doprinela je njegovom povlašćenom statusu na ruskom finansijskom tržištu. Uvidevši iznenadnu mogućnost za ubrzavanje internacionalizacije renminbija, Peking je od 11. marta 2022. dozvolio da dozvoljene oscilacije rublje prema juanu budu duplirane (na 10 odsto). Ta mera će poboljšati trgovanje depresijaciji sklonom ruskom valutom i olakšati zaključivanje trgovinskih poslova.\nPojačanoj ulozi juana ide naruku i to što rezerve Banke Rusije u juanima iznose čak 76 milijardi dolara, te da Rusija ima otvorenu liniju za razmenu (swop) od 150 milijardi juana sa Kinom.\nCIPS i SWIFT\nIsključivanje ruskih banaka iz SWIFT-a znači da one više ne mogu da koriste taj sistem za vršenje ili primanje plaćanja sa stranim finansijskim institucijama za trgovinske transakcije. Ovakav razvoj događaj prirodno je uputio ruske banke i firme na Kinu, koja je izgradila svoj prekogranični međubankarski platni sistem (CIPS) još 2015. godine, s ambicijom da prevaziđe zavisnost od zapadne finansijske infrastrukture, kao što je SWIFT.\nCIPS obrađuje 50 milijardi američkih dolara dnevnih transakcija, što je čak osam puta manje nego SWIFT, dok ga većina banaka na Zapadu ne upotrebljava (zamislite da neko počne da koristi Vi-čet, dok njegovi prijatelji koriste Viber ili Vocap). Iako se obim transakcija CIPS-a brzo povećava, on ne može biti potpuno nezavisan od SWIFT-a, jer su „međučvorovi“ sve banke koje Vašington može sankcionisati.\nInicijalne informacije ukazuju da su napravljeni prvi koraci na uključivanju ruskih banaka i korporacija u CIPS, što Peking podržava. Kako ruske kompanije žele da fakturišu svoju trgovinu u renminbiju, Kina je spremna da kupuje rusku naftu i gas i plaća ih u juanima. Neke ruske kompanije (Gasprom njeft, FESCO Transportation Group) već su izrazile spremnost da prihvate juan u plaćanjima. VTB banka već je ponudila kamatu od osam odsto na štedne depozite u kineskim juanima.\nKineski platni sistem digitalnih juana mogao bi takođe poslužiti za suprotstavljanje zapadnim sankcijama Rusiji, jer razvoj e-juana može pomoći u smanjenju oslanjanja na bankovne račune i zaobilaženje finansijskih posrednika.\nS tim u vezi, indikativna je nova runda sankcija EU od 10. marta, koje pored toga što ciljaju bankarski sektor Belorusije i izvoz tehnologije za pomorsku navigaciju Ruske Federacije, pokušavaju da otežaju korišćenja kriptovaluta (iako eksperti smatraju da je znatnije ograničenje dostupnosti kriptovaluta nerealno). Naime, od početka rata u Ukrajini upotreba bitkoina od strane Rusa, kao načina zaobilaženja sankcija, snažno se povećala.\nIpak, Kina će pokušati da zvanično održi status kvo u vezi sa svojim trgovinskim odnosima sa Rusijom, te su dve najveće kineske državne banke već ograničile finansiranje kupovine robe iz Rusije, dok manje kineske banke sa ograničenom međunarodnom izloženošću mogu biti spremne da rizikuju, što pokazuje poslovanje sa Iranom.\nPeking je takođe blokirao sve ruske kredite u Azijskoj investicionoj banci. Tamo gde su sankcije zavedene, Kina se ponaša u skladu s njima jer ne može da dozvoli bojkot svojih banaka u SWIFT-u niti neulazak ino-kompanija u Kinu.\nU skladu sa ovim je i tvrdnja američkog Ministarstva finansija da, uprkos produbljivanju međusobnih veza, Kina ne pomaže Rusiji da zaobiđe američke sankcije. Inače, SAD su posebno na oprezu u pogledu ponašanja kineskih proizvođača poluprovodnika sa američkim licencama.\nIstraživač tokom instaliranja poluprovodnika u jednom istraživačkom centru u Pekingu, 29. februar 2016. (Foto: Reuters/Kim Kyung-Hoon)\nIpak, zabrinutost Vašingtona je preterana, jer bi SAD praktično mogle da „zatvore“ SMIC ili bilo koju kinesku kompaniju koja prkosi američkim sankcijama isporučujući čipove i drugu naprednu tehnologiju Rusima. Dodatno, iako ne sprečavaju, američke sankcije komplikuju rusku prodaju nafte Kini i drugim zemljama.\nKako sve veći broj zapadnih kompanija napušta Rusiju, spremnost Kine da održi poslovne odnose sa Moskvom otežava napore Zapada. Peking već posluje sa ruskim energetskim kompanijama koje su na meti američkih sankcija, kao što je Novatek, a formula koju koriste je saradnja između državnih preduzeća i finansiranje od strane državnih banaka.\nČini se da će ruska potražnja za kineskom robom rasti, a rešavanje pitanja finansiranja trgovinskih poslova, gde bi juan preuzeo ulogu dolara, nameće se kao urgentno. Taj trend bi mogao da oslabi dominaciju američke valute u globalnoj trgovini. Dodatno, sama „weaponization“ (pretvaranje u oružje; prim NS) dolara u ovakvom obimu mogla bi se pokazati kao opasna za SAD, ugrožavajući hegemoniju američke monete.\nRusija ima 140 milijardi dolara vredne aktive u Kini, što predstavlja skoro četvrtinu stranog vlasništva na kineskom tržištu obveznica. Budući da se strano vlasništvo nad kineskim obveznicama smanjilo tokom februara 2022. za 10.6 milijardi dolara, spekuliše se da je deo prodaje došao od Banke Rusije koja pokušava da ublaži pritisak na rublju.\nMeđu trenutnim kineskim energetskim investicijama u Rusiji, CNPC ima 20 odsto udela u projektu Yamal LNG i 10 odsto u Arctic LNG 2, dok Cnooc Ltd. poseduje 10 odsto Arctica. Gasovod „Snaga Sibira“ počeo je da šalje gas u Kinu 2019, a Gasprom je već u pregovorima sa Kinom o drugoj ruti koja bi mogla da bude potpisana ove godine, što bi omogućilo da isporučuje gorivo sa gasnih polja koja snabdevaju Evropu.\nInače, Putin i Si su na otvaranju Zimskih olimpijskih igara u Pekingu februara 2022. obznanili 118 milijardi dolara vredne nove ugovore vezane za naftu, gas, pšenicu.\nPočetkom marta 2022. Peking razmatra kupovinu ili povećanje udela u ruskim energetskim i robnim kompanijama, kao što su Gasprom i proizvođač aluminijuma United Co. Rusal International PJSC. Rat u Ukrajini doveo je cene energije, metala i hrane na rekordne nivoe, a fokus Pekinga na energetsku i prehrambenu sigurnost znači i jačanje kineskog uvoza iz Rusije.\nPredsednik Rusije Vladimir Putin, izvršni direktor Gasproma Aleksej Miler, predsedavajući Kineske nacionalne petrohemijske korporacije (CNPC) Džou Điping i predsednik Kine Si Đinping tokom potpisivanja ugovora o isporuci gasa Kini 2014. (Foto: ITAR-TASS/Mihail Metcelь)\nRusija uvozi iz Kine mobilne telefone, kompjutere, telekomunikacionu opremu, igračke, tekstil, odeću, delove za elektroniku. Rusija je Kini glavni prodavac poljoprivrednih proizvoda, uglja i posebno energenata, čija se prodaja udvostručila u poslednjih pet godina, na skoro 60 milijardi dolara 2021. (Kina uvozi 1,6 miliona barela sirove nafte dnevno).\nOtkako su 2014. uvedene „prve sankcije“, bilateralna trgovina se povećala za više od 50 odsto, a Kina je postala najveća izvozna destinacija Rusije. Bilateralna robna razmena, rastući 36 odsto 2021. godine, dostigla je 147 milijardi dolara, čineći 18,4 odsto ukupne ruske spoljne trgovine. Od toga je blizu 18 odsto namireno u juanima, pet puta više nego 2014. godine, dok je deo ruskog izvoza fakturisanog u dolarima opao na polovinu (sa čak 80 odsto).\nSamo tokom januara i februara 2022. trgovina između dve zemlje porasla je za 38,5 odsto, a proklamovan cilj je da se bilaterna robna razmena podigne na 250 milijardi dolara godišnje do 2025.\nSAD, podržane Evropskom unijom, Japanom, Južnom Korejom i Tajvanom, odsekle su ruske kupce ne samo od zapadne tehnologije. Pored toga, povlačenjem sa ruskog tržišta, moćne tehnološke firme poput Epla doprinose sve većoj tehnološkoj izolaciji Rusije, koja će nametnuti ozbiljne troškove ruskoj vojsci i ekonomiji.\nRusija je intenzivirala napore za razvoj domaće visokotehnološke industrije i domaće kompanije su uspešno razvile neka rešenja, uključujući servise za slanje poruka, društvene mreže i pretraživače, dok je Moskva postigla napredak i u razvoju sopstvenih mobilnih operativnih sistema i „računarstva u oblaku“. Međutim, u drugim oblastima, kao što su poluprovodnici i telekomunikaciona oprema, zemlja ostaje veoma zavisna od uvoza.\nIako su obim i domet američke kontrole tehnologije protiv Rusije bez presedana, njihov dizajn bio je inspirisan prethodnim merama nametnutim kineskom tehnološkom gigantu Huavej, koga su 2020. SAD odsekle od poluprovodnika, znatno redukujući poslovanje i profit te kompanije.\nIpak, tehnološka izolacija Rusije mogla bi dodatno ojačati visokotehnološku saradnju sa Kinom, posebno u oblasti veštačke inteligencije, velikih podataka, robotike, biotehnologije. Kina je najveći ruski dobavljač poluprovodnika i potrošačke elektronike, sa potencijalom da poveća izvoz određenih tehnologija u Rusiju, uključujući manje sofisticirane čipove, računarstvo u oblaku, kao i računare. Međutim, kratkoročno i srednjeročno, Peking ostaje zavisan od pristupa zapadnoj tehnologiji i tržištima.\nOdnos Pekinga i Moskve\nSve do rata u Ukrajini moglo se verovati da je potpuno „odvajanje“ (decoupling) Zapada od Kine i Rusije malo verovatno i nerazumno. Sada izgleda da su zajednička averzija Kine i Rusije prema Zapadu i narativ o viktimizaciji, koji psihološki podstiče nacionalizam obe zemlje, jednostavno, previše moćni.\nDva dokumenta – zajednički kinesko-ruski sporazum o saradnji, potpisan 4. februara, i Izveštaj o radu, koji je kineski premijer 5. marta 2022. dostavio Nacionalnom narodnom kongresu – indikativni su.\nOpsežna izjava o kinesko-ruskoj saradnji govori o „prijateljstvu između dve države koje nema granica“ i sadrži popis zajedničkih interesa, kao i posvećenost ekonomskoj saradnji i regionalnim i geostrateškim ambicijama. Drugi dokument predstavlja ono što je do sada bio godišnji kineski šablonski recept za razvoj i prosperitet. Međutim, duboko povezivanje sa Rusijom predviđeno prvim dokumentom, koja je izolovana drakonskim zapadnim sankcijama (koje bi u narednim decenijama mogle da unište njenu ekonomiju), verovatno će učiniti težim ostvarivanje ovih ciljeva.\nS tim povezano je i pitanje da li odnos SAD i Kine i dalje može da bude ograničen na intenzivnu konkurenciju vođenu interesima? Da li Peking veruje da bi njegovi interesi bili unapređeni u svetu podeljenom u dva rivalska bloka, gde je Kina povezana sa Rusijom protiv Zapada? Kina je i dalje zavisna od Zapada zbog inputa koji podržavaju njen tehnološki napredak, a postepeno udaljavanje od Rusije ne mora da znači približavanje Zapadu, već čuvanje sopstvenih interesa.\nBrzina kojom je Rusija odsečena od svetskog finansijskog sistema je upozorenje i ukazuje zašto kineski lideri toliko očajnički žele da razviju alternativu hegemoniji američkog dolara. Peking je odbio da finansijski kazni Rusiju i verovatno će joj pomoći da ublaži efekat sankcija kupovinom nafte, gasa i pšenice.\nIpak, Si predsedava ekonomijom koja je mnogo dublje isprepletena sa svetom od Putinove i ima više toga da izgubi. Ozbiljnost zapadnih sankcija uvedenih Moskvi, uključujući odsecanje Centralne banke Rusije iz globalnog finansijskog sistema, jeste bez presedana. Imajući ovo u vidu, Peking će učiniti ono što najbolje radi: udvostručiti svoju dugoročnu, inkrementalnu strategiju ponovnog zauzimanja Tajvana „svim sredstvima bez rata“.\nPrema dokumentu Kancelarije direktora Nacionalne obaveštajne službe SAD, Kina razvija jedan od najvećih nuklearnih potencijala u istoriji, dok će Rusija iskoristiti svaku priliku da potkopa SAD i njihove saveznike. Vagner grupa i druge privatne kompanije za obezbeđenje bliske Kremlju proširuju vojni domet Moskve u oblastima od Sirije do Malija. Kina će ostati najveća pretnja tehnološkoj konkurentnosti SAD, jer Peking cilja na ključne sektore i komercijalnu i vojnu tehnologiju iz američkih i savezničkih kompanija i institucija.\nČini se da Vašington počinje da prepoznaje da snažne veze između Rusije i Kine imaju potencijal da preoblikuju globalni poredak, kako dve države žele da uspostave sfere uticaja u svojim regionima. Procenjuje se da će se odnosi dve države samo produbljivati u narednim mesecima, kako Rusija bude dodatno izolovana na međunarodnom planu.\nSmatra se da je Amerika potcenjivala dubinu veza između Putina i Sija, te da bi partnerstvo Rusije i Kine moglo da utiče na sposobnost SAD da projektuju uticaj u istočnoj Aziji i Evropi ili da očuvaju globalni finansijski system (Martin & Jacobs, 2022).\nNapor zemalja za partnerstvom ubrzao se kako se Putin suočio sa izolacijom nakon 2014. i postepeno prevazilazio sumnje u prodaju naprednog oružja Kini. Ipak, oklevanje Kine da se decidno stavi na rusku stranu posledica je i decenija potrošenih na pokušaje da se ubede evropske elite da nemaju razloga da strahuju od Kine u usponu.\nČini se da će Peking pokušati da održi jake veze sa Moskvom, zadrži EU u svojoj ekonomskoj orbiti i izbegne prelivanje sankcija SAD i EU na Moskvu, istovremeno sprečavajući značajno pogoršanje odnosa sa SAD (Blanchette & Lin, 2022).\nIntenziviranje kineskih ekonomskih veza sa Rusijom kroz kupovinu više ruske energije i povećanu upotrebu kineskog juana za bilateralne transakcije moglo bi da oslabi pritisak na Rusiju usled zapadnih sankcija, što bi naštetilo odnosima Pekinga i Zapada.\nČini se da je kineska podrška protivljenju Moskve širenju NATO-a pojačana u decembru 2021. i moguće da je povezana sa procenom Sija da bi rat mogao više oštetiti interese EU, SAD i Rusije nego Kine. Sve dok se Peking suzdrži od pružanja direktne vojne pomoći Rusiji, on će, u najboljem slučaju, trpeti sekundarne sankcije Zapada, dok će SAD biti zaokupljene Ukrajinom i Rusijom, skretajući pažnju sa Indo-Pacifika.\nIpak, možda je glavni faktor podrške Pekinga Moskvi privlačnost partnerstva sa Rusijom, s obzirom na nepovoljno bezbednosno okruženje. Naime, odnosi sa Vašingtonom, koji je, pored ostalog, optužio Peking da su njegove tehnološke platforme postale propagandno oruđe Putina u ratu, pogoršavaju se, Brisel naginje u pravcu pozicije SAD, kao i susedstvo, posebno Australija, i u manjoj meri Japan i Indija. Odnosi s Moskvom, s druge strane, već tri decenije se poboljšavaju, uz usklađenost po pitanjima ideologije, bezbednosti, sajber prostora i globalnog upravljanja.\nRuski predsednik Vladimir Putin tokom sastanka sa kineskim predsednikom Sijem Đinpingom u Kremlju, Moskva, 05. jun 2019. (Foto: kremlin.ru)\nBez jačih sila na raspolaganju, Si je možda napravio proračunatu odluku da bi snažni odnosi s Moskvom mogli predstavljati najsigurniju opciju za Peking. Rusija, pored podrške po pitanjima sporova oko Tajvana i Južnokineskog mora, mogla bi da ponudi kritičnu liniju spasa ako postoje pokušaji Zapada da se ugrozi protok vitalne robe u Kinu kroz Molučki moreuz.\nNaslovna fotografija: Reuters/Tingshu Wang\nEkonomijazapadVladimir PutinGoran NikolićKinarat u UkrajiniRusijaruska ekonomijarusko-kineski odnosiSADsankcije protiv RusijeSi Đinping


Portal Kvalitet - Početna\nKurs je namenjen budućim ocenjivačima preko treće strane, konsultantima, predstavnicima rukovodstva za kvalitet i osobama koje će se ozbiljnije baviti upravljanjem kvalitetom.\nIspitivanje kvaliteta jestivog biljnog i maslinovog ulja\nObjavljeno 23 avgust, 2010\nIZVOD IZVEŠTAJA O PRVOM UPOREDNOM ISPITIVANJU I OCENJIVANJU KVALITETA JESTIVOG BILJNOG I MASLINOVOG ULJA\nPokret potrošača – Beograd, izvršio je prvo uporedno ispitivanje i ocenjivanje kvaliteta ulja u skladu sa Programom uporednog ispitivanja i ocenjivanja kvaliteta životnih namirnica, u saradnji sa Privrednom komorom Beograda.\nKonkurs za odobravanje i korišćenje podsticajnih sredstava za obradivo poljoprivredno zemljište dato u zakup u 2010. godini\nObjavljeno 20 avgust, 2010\nNa osnovu Pokrajinske skupštinske odluke o buxetu AP Vojvodine za 2010 godinu (Službeni list APV broj 20/09) i Programa zaštite, uređenja i korišćenja poljoprivrednog zemljišta na teritoriji Autonomne Pokrajine Vojvodine u 2010. godini (Službeni list APV broj 12/10)\nza odobravanje i korišćenje podsticajnih sredstava za obradivo poljoprivredno zemljište dato u zakup u 2010. godini\nSredstva podsticaja za izdavanje obradivog poljoprivrednog zemljišta u zakup iznose do 51.551.951,16 dinara. Sredstva za realizaciju navedenih aktivnosti obezbeđena su u budžetu AP Vojvodine.\nOd četiri flaše vina koje se u toku jedne godine popiju u Srbiji, tri potiču iz uvoza! Inače, Srbija ima dozvolu – kontigent za izvoz 63.000 hektolitara vina u Evropsku uniju, ali od toga veoma malo koristi, ni deset odsto. Da bi obnovili srpsko vinogradarstvo sad se uz pomoć Minstarstva za poljoprivredu Vlade Srbije čine napori u podizvanju novih zasada vinograda. To je dugotrajan posao i proces da bi se vratili gde smo nekada bili po proizvodnji i potrošnji vina u regionu, ali i u svetu. Ovo je između ostalog naglasio potpredsednik Privredne komore Srbije dr Stojan Jevtić prilikom prve prezentacije Nacrta pravilnika o rejonizaciji vinogradarskih područja u Srbiji. Prezentaciju koju su organizovali Udruženje za poljoprivredu, prehrambenu i duvansku industriju i vodoprivredu Privredne komore Srbije (PKS) i Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Vlade Srbije, vodila je savetnik u PKS Milada Lukešević.\nObjavljeno 18 avgust, 2010\nEvropska komisija otvara 13. aprila 2010. godine, treći po redu CIP, javni poziv za finasiranje EKO-inovacionih projekata. Poziv će biti otvoren do 07. septembra 2010. godine. Ukupno raspoloživa sredstva iznose 35 miliona evra, za okvirno 40 projekata. Pored članica EU, pravo na učešće imaju pravna lica iz Republike Srbije i drugih zemalja kandidata i potencijalnih kandidata za pridruživanje EU.\nFinasiraće se projekti koji imaju inovativni karakter, značajan pozitivan uticaj na životnu sredinu i tržišnu vrednost i dodatnu vrednost na evropskom nivou. Prioritetni sektori su: recikliranje materijala, industrija hrane i pića, „zelenije“ poslovanje (smanjenje negativnog uticaja načina proizvodnje i potrošnje na prirodne resurse) i održivo građevinarstvo.\nZaključci sa sastanka ministra poljoprivrede i proizvođača FETA sira\nObjavljeno 17 avgust, 2010\nMinistarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede u saradnji sa Zavodom za intelektualnu svojinu je organizovalo sastanak sa prerađivačima mleka koji proizvode – "FETA" sir, 2. jula 2010. godine.\nSastanku su prisustovali predstavnici: Somboleda, Imleka, Mlekare Subotica, Mlekare Šabac, Zavoda za intelektualnu svojinu, Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede.\nPovučeno 1.153 kg svinjskog mesa i proizvoda od svinjskog mesa iz prodaje\nVeterinarska inspekcija Uprave za veterinu, Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, je u toku poslednje nedelje jula, izvršila vanrednu kontrolu skladištenja, rasecanja, obrade, uslova čuvanja, rukovanja i izlaganja prodaji svinjskog mesa u maloprodajnim objektima većih kapaciteta i tom prilikom, iz prometa je povučeno i naloženo uništavanje 1.153 kg svinjskog mesa i proizvoda od svinjskog mesa.\nObjavljeno 05 maj, 2010\nTekstovi o IFS standardu\nObjavljeno 22 april, 2010\nUskoro očekujte seriju članaka o IFS standardu (International Food Standard). Implementaciju ovog standarda zahteva trgovinski lanac Metro Cash&Carry od svih proizvođača/dobavljača svoje privatne robne marke Aro. Osim toga, dobavljači treba da imaju u vidu da će to ubuduće tražiti i drugi međunarodni trgovinski lanci, koji budu dolazili na tržište Srbije.\nNajavljeni tekstovi detaljno će objasniti sadržaj, zahteve i ostale elemente IFS standarda, što će Vam svakako pomoći u razumevanju pomenutog standarda i njegovoj implementaciji.\nOsim toga, biće pojedinačno predstavljeni različiti IFS standardi: IFS Food (standard za hranu), IFS Cash&Carry/Wholesales, IFS Logistics i ostali.\nObavezan sertifikat za dobavljače Metroa\nObjavljeno 19 april, 2010\nZa sve dobavljače trgovinskog lanca "Metro" Cash&Carry od 2012. godine biće obavezno posedovanje sertifikata za bezbednost hrane IFS, koji podržava Globalna inicijativa za bezbednost hrane (GFSI), rečeno je na prezentaciji IFS-GFSI standarda kompanije "Metro" Cash&Carry u Privrednoj komori Srbije (PKS), koju su organizovali Udruženje za trgovinu i Udruženje za poljoprivredu i prehrambenu industriju PKS. IFS sertifikat će se odnositi na proizvodnju i promet ribe, mesa, voća, povrća, ulja i masti, a uključuje i kontrolu lične higijene zaposlenih, kvalitet sirovina i materijala, kao i upravljanje stranim telima i hemikalijama.\n"Metro Cash & Carry" pomaže srpskim dobavljačima pri uvođenju IFS standarda kontrole bezbednosti i kvaliteta hrane\nStrana 253 od 254\nSRPS ISO/IEC 17020:2012 – Kurs za interne proveravače\nKurs za interne proveravače\nISO 14001:2015 – Zahtevi i izmene u odnosu na ISO 14001:2004\nPravila korišćenja FSC znaka u marketinške svrhe i na proizvodima\n© Portal Kvalitet @2018· Powered by kvalitet.org.rs


Baletska škola milanske Skale u Beogradu - Dan u Beogradu\nNaslovna » Porodica » Deca » Baletska škola milanske Skale u Beogradu\nAh Neša 11. avgust 2011. Deca Postavite komentar\nOd 5. septembra u baletskim salama u Kozjačkoj 5 i Kralja Petra 71 počeće da radi departman Baletske škole Akademije Teatra milanske skale.\nOvaj projekat će biti ostvaren zahvaljujući saradnji Nacionalne fondacije za igru iz Beograda i milanske Akademije, u prostranim i najmodernije opremljenim salama.\nDeca beogradskog departmana ove najprestižnije institucije za edukaciju igrača, radiće pod budnim okom izuzetnih baletskih stručnjaka, vođena italijanskim i domaćim pedagoškim kadrom, uz stalne konsultacije sa eminentnim muzičkim saradnicima, predavačima iz oblasti istorije umetnosti i teorije klasične i savremene igre, ali i praćena od strane ortopeda kako bi se tela pravilno razvijala i bila spremna za najzahtevnije baletske korake.\nPoslednji krug audicija zakazan je za nedelju, 4. septembar, u baletskoj sali u Kozjačkoj 5, i to od 16.00 za decu od pet do devet godina starosti i od 17.00 za decu od deset do trinaest godina starosti.\nOsmogodišnja baletska škola u Milanu jedna je od najstarijih škola starog kontinenta (osnovana 1813. godine), a danas prava savremena fabrika najboljih igrača koji nose repertoar evropskih i svetskih baletskih i plesnih kompanija. (DuB)\nTagovibalet deca škola\nPrethodni Izložba crteža Hani Goldhart u „Blok galeriji“\nSledeći „Međunarodni dani Obrenovca“ od 25. avgusta


EMA: Za vakcinu protiv kovida-19 najverovatnije uslovna dozvola | EurActiv Serbia\nEMA: Za vakcinu protiv kovida-19 najverovatnije uslovna dozvola\nNajizglednij scenario za kandidate za vakcinu protiv kovida-19 u EU jeste da dobiju uslovnu dozvolu za stavljanje u promet na godinu dana, rekao je za EURACTIV izvor u Evropskoj agenciji za lekove (EMA).\nUslovno odobrenje za stavljanje u promet (CMA) daje se kada podaci nisu kompletni, i to pod određenim uslovima koji treba da budu ispunjeni u utvrđenom roku.\nKako je dodao izvor, takva dozvola je validna godinu dana i može da se obnavlja na godišnjem nivou.\nU intervjuu za italijanski dnevnik Il Sole 24 Ore direkror EMA Gvido Razi (Guido Rasi) rekao je da zeleno svetlo za prvu vakcinu protiv kovida-19 očekuje u decembru a početak distribucije u januaru 2021.\nKako je dodao, efekti vakcine na stopu zaražavanja i smrti videće se posle pet ili šest meseci, što znači sledećeg leta.\nRazi je rekao i da će, da bi se vakcinisali svi u Evropi, biti potrebno 500 miliona doza. "Ako sve bude išlo glatko, na kraju 2021. imaćemo dovoljnu imunizaciju", dodao je.\nOn takođe prognozira da bi Evropa u 2021. mogla da ima do sedam odobrenih vakcina protiv kovida-19.\nRazi je istakao značaj praćenja korona virusa u narednih 4-5 godina i rekao da će narednih godina vakcina za taj virus možda postati komponenta vakcine protiv gripa.\nUslovna dozvola ne znači manju bezbednost\nEvropska agencija u uobičajenim okolnostima mora da završi svoj proces naučnog pregleda u roku od 210 dana. Međutim, u slučaju kovida-19, Agencija će raditi po procedurama za ubrzani pregled vakcine.\nPošto je CMA zasnovana na manje sveobuhvatnim podacima nego obično, EURACTIV je pitao izvor u Agenciji da li to može da nosi potencijalni rizik kod odobravanja vakcine-kandidata za dozvolu za stavljanje u promet, poput vakcine Fajzera/BioNteka.\nEU je poručila 300 miona doza te vakcine.\n"Bezbednosni zahtevi za vakcinu protiv kovida-19 isti su kao za sve ostale vakcine u EU i neće biti snižavani zbog pandemije", rekao je izvor u EMA.\nKako je dodao, EU ima sveobuhvatan sistem praćenja bezbednosti koji omogućava donošenja mera kako bi se rizik sveo na minimum, otkrili potencijalni štetni efekti i reagovalo na vreme ako bude potrebe.\n"Odobrenje se daje ako koristi od neposredne dostupnosti premašuju rizike poveznane sa ograničenim podacima i pod uslovom da kompanija dostavi u definisanim rokovima tražene dodatne inofrmacije, poput rezultata novih studija nakon što je vakcina već na tržištu", objasnio je izvor iz Agencije.\nNa pitanje da li bi prethodno odobravanje vakcine od strane američke Agencije za hranu i lekove (FDA) uvećalo pritisak na EU da ubrza proceduru odobravanja, izvor iz EMA je istakao da je ta agencija naučno telo.\n"Kada se podaci o vakcini protiv kovida-19 ili nekom leku dostave EMA, ta agencija daje nezavisne preporuke zasnovane na naučnom razmatranju svih raspoloživih dokaza o bezbednosti, efikasnosti i kvalitetu", rekao je izvor.\nIzvori su dodali da EMA i FDA rade nezavisne naučne procene vakcina i terapije u skladu sa regulatornim okvirima za lekove u EU i SAD.\nTakođe, dve agencije već dugo imaju sporazum o razmeni poverljivih inofrmacija.\n"Kada je reč o kovidu-19, EMA gotovo svakodnevno sarađuje sa FDA oko svih apsekata lečenja i vakcine", dodao je izvor.


F1Srbija | Ferštapen razdvojio Mercedes na podijumu\nFerštapen razdvojio Mercedes na podijumu\nOdličan rezultat za Red Bul u Japanu. Ferštapen je završio na drugom stepeniku podijuma, dok je Rikardo šestim mestom pomogao održanje bodovne razlike u poretku konstruktora nad Ferarijem.\nFerštapen je startovao sa treće pozicije, ali je odmah na startu zauzeo drugu nakon lošeg starta od strane Hamiltona. U završnici je imao dosta pritiska od strane Hamiltona koji je uspeo da se povrati nakon očajnog starta. Ipak, uspeo je da sačuva poziciju i uz nove bodove zauzme peto mesto u poretku vozača, potisnuvši Fetela.\n"Bilo je mnogo gužve na stazi ali smo srećom sačuvali gume u poslednjem stintu. Generalno, mislim da smo imali odličnu strategiju, trkati se protiv Mercedesa je uvek poseban osećaj. Veliko hvala svima u timu na trudu."\n"Hamilton je pritiskao, imali smo i jedan okršaj u šikani ali ipak sve je prošlo dobro, srećan sam završetkom na drugom mestu", rekao je on.\nFerštapen je izglasan za vozača trke, po šesti put ponevši laskavu titulu u sezoni.\nRikardo je završio na poziciji šest. Umesto sa petog startovao je sa četvrtog mesta nakon kazne za Raikonena kome je promenjen menjač na njegovom Ferariju. Ipak, pozicija četiri odnosno promocija unapred ali na suprotni deo staze koji se manje koristi koštala je Rikarda na startu koji se našao iza Hamiltona koji je takođe loše startovao. Australijanac je morao da izbegne Hamiltona i pri tom pao u poretku na šesto mesto iza vozača Ferarija.\n"Mislim da me je jutrošnja kazna za Raikonena koštala. Premešten sam na vlažniju stranu staze. Imali smo problema na startu, posenbo Hamilton. Moj start i nije bio toliko loš, ali sam morao da obiđem Hamiltona."\n"Nismo mogli da pratimo rivale kada smo u njihovoj zavetrini, upadali smo i u gužvu na stazi prečesto, tako da je to otprilike to. Mislim da nismo mogli ništa drugo da uradimo, takve su bile okolnosti."\n"U poslednjem stintu imao sam više čistog prostora ispred ali to je to", rekao je Rikardo.


Potpisan Memorandum o izgradnji gasovoda | ENERGETIKArs.com\nNalazite se na Home » Gas » Potpisan Memorandum o izgradnji gasovoda\nPotpisan Memorandum o izgradnji gasovoda\nObjavljeno: 15:51, 18. јуна 2015.\nSANKT PETERBURG, Naftne kompanije „Gasprom“, „E.ON“,“Šel“ i „O-Em-Ve“ izgradiće gasovod od Rusije do Njemačke preko Baltičkog mora, čiji će kapacitet iznositi 55 milijardi metara kubnih gasa.\nPredstavnici ovih kompanija danas su, na Međunarodnom ekonomskom forumu u Sankt Peterburgu, potpisali Memorandum o razumijevanju i saradnji.\nMemorandum su potpisali predsjednik Upravnog odbora ruske naftne kompanije „Gasprom“ Aleksej Miler, član Upravnog odbora njemačke elektroenergetske kompanije „E.ON“ Klaus Šefer, direktor britanskoholandske naftne kompanije „Rojal dač šel“ Ben van Beurden i član Izvršnog odbora austrijske energetske kompanije „O-Em-Ve“ Manfred Lajtner.\n„Memorandum pokazuje namjeru strana da realizuju projekat izgradnje dvije trase naftovoda od obale Rusije preko Baltičkog mora do obale Njemačke. Kapacitet gasovoda biće 55 milijardi metara kubnih godišnje“, navodi se u saopštenju „Gasproma“.\nS obzirom na pad domaće proizvodnje u evropskim zemljama i povećanje globalne potražnje za gasom, strane ističu neophodnost razvoja nove infrastrukture za sigurno snabdijevanje evropskih kupaca ovim ekološki čistim gorivom.\nU saopštenju se dodaje da će strane potpisnice Memoranduma nastaviti radnje na osnivanju zajedničke kompanije za realizaciju projekta u bliskoj budućnosti, prenosi agencija „Sputnjik“.\n„Planirano je da u projekat budu uključene pozitivne strane koje su dobijene ekspertizom i radom `Sjevernog toka` od 2012. godine, uključujući i rezultate sprovedene studije izvodljivosti“, navodi se u saopštenju.\nMiler je rekao da je „Gasprom“, od puštanja u rad gasovoda „Sjeverni tok“, istraživao mogućnosti potencijalnog produženja gasnog puta.\n„Sada ćemo nastaviti sa realizacijom ovog projekta sa našim partnerima. Razvoj dodatne infrastrukture za gas najkraćim putem koji povezuje gasna polja na sjeveru Rusije sa evropskim tržištima doprinijeće poboljšanju bezbjednosti i pouzdanosti isporuka gasa“, izjavio je Miler.\nŠefer je rekao da se ovim projektom planira nastavak uspješne saradnje sa „Gaspromom“.\n„Iskustvo stečeno sa `Sjevernim tokom` pokazalo je da je transport gasa kroz Baltičko more pouzdano rješenje za potrebe EU“, precizirao je Šefer.\nLajtner je ocijenio da je to je ključni korak ka unapređenju sigurnosti snabdijevanja prirodnim gasom.\nTags: aleksej miler,gasovod,gasprom,memorandum


Samo Ukrajinci zainteresovani za FAP\nZa kupovinu 86,5 odsto kapitala Fabrike automobila Priboj (FAP) stigla je samo zajednička ponuda ukrajinskih kompanija Lvivski autobusni zavodi i LTD, saopštila je Agencija za privatizaciju.\nTendersku dokumentaciju otkupila je i kompanija Jovelanost investment iz Paname, ali nije dala obavezujuću ponudu.\nTo je bio drugi tenderu za prodaju FAP-a, a pravo učešća su imale kompanije koje se bave proizvodnjom ili prodajom kamiona, autobusa, trolejbusa i ostalih sličnih vrsta motornih vozila najmanje tri poslednje godine i čiji je prošlogodišnji prihod bio veći od 10 miliona evra.\nNa prvom tenderu, koji je krajem 2007. godine proglašen neuspešnim, tendersku dokumentaciju otkupila češka kompanija Tatra, ali je odustala od dostavljanja ponude zbog razlike u proizvodnim programima.\nFAP je ranije bio najveći proizvođač privrednih vozila na Balkanu, a trenutno zapošlavaa 1.500 radnika.


20-03-2021 13:52 Svet Region\nLider crnogorskog Pokreta za promene (PzP) Nebojša Medojević izjavio je danas da ga premijer Zdravko Krivokapić nije pozvao na današnji sastanak s predsednicima stranaka koje čine parlamentarnu većinu i da ne zna razlog za to.\nMedojević je ponovio da PzP ostaje čvrsto pri stavu da neće glasati ni za jedan zakon u Skupštini, sve dok ne budu usvojeni tužilački zakoni u formi koja je bila usaglašena sa vladom i ostatkom parlamentarne većine, prenosi portal RTCG.\n"Kao suverenistička, reformska stranka koja je dala ključni doprinos u izglašavanju Ustava i tada i sada smo bili protiv da se i tužilaštvu i pravosuđu daje status nedodirljivih grana vlasti, bez ikakve kontrole parlamenta, bez prethodno sprovedene lustracije, otvaranja dosijea i opšteg reizbora svih tužilaca i sudija", istakao je Medojević.\nPrema njegovom mišljenju, tužilaštvo je izmenama Ustava, u kojima, kako ističe, nije učestvovao PzP, formirano kao četvrta grana vlasti, koja ne odgovara nikome osim Đukanoviću i DPS-u.\n"Tužilaštvo je postala zatvorena sekta koja skupa sa tužilačkim savetom čuvaju jedni druge i sprečavaju pokretanje krivičnih postupaka protiv porodice Đukanović", smatra Medojević.\nOn je ocenio da, imajući u vidu da u oblasti izbora i razrešenja tužilaca ne postoje jedinstveni standardi EU i da je to pitanje ostalo u nadležnosti država članica, predlozi DF o izmenama tužilačkih zakona nisu i ne mogu biti protiv EU standarda iz prostog razloga što ti standardi ne postoje.\nMedojević je takođe izneo stav da je "očigledno da je Krivokapić deo nekog dogovora sa Đukanovićem, DPS i tajkunima kojima apsolutno odgovara postojeće stanje u tužilaštvu i koji sprečavaju nužne promene".\n"Vijesti" su u petak objavile da je premijer Crne Gore Zdravko Krivokapić pozvao predsednike stranaka koje čine parlamentarnu većinu na razgovore koji će biti održani danas. List je naveo da će tema razgovora biti izlazak iz političke krize i da će Krivokapić odvojeno razgovarati sa liderima partija.\nVrhunski svetski naučnici otvorili vrata novoj nadi u lečenju korona virusa! Više o tome OVDE.


U KONKURENCIJI 58 PRIJEDLOGA: Odabrano 10 projekata za modernizaciju Banjaluke | Banjaluka.net\nU KONKURENCIJI 58 PRIJEDLOGA: Odabrano 10 projekata za modernizaciju Banjaluke\nDeset projekata za modernizaciju Banjaluke izabrano je u konkurenciji 58 prijedloga i uskoro će biti realizovano, rečeno je danas na konferenciji za novinare u banjalučkom Inovacionom centru.\nGradonačelnik Igor Radojičić rekao je da je koncept pametnog grada jedno od četiri strateška opredjeljenja Strategije razvoja grada i istakao da će realizacija izabranih projekata biti prvi korak u projektu “Banjaluka – grad budućnosti”.\nRiječ je o projektu koji zajednički realizuju Gradska uprava Banjaluke, UNDP i Ministarstvo za naučnotehnološki razvoj, visoko obrazovanje i informaciono društvo Republike Srpske, a čiji je ukupni finansijski okvir 500.000 KM.\nRadojičić je naveo da je riječ o modernizaciji usluga, odnosno o uvođenju informacionih tehnologija u sve sfere društva, a kao prioritetne definisane su oblasti: saobraćaj, zaštita životne sredine, energetska efikasnost i elektronska uprava.\n“Finansijski okvir je 500.000 KM, a odabrani su projekti iz oblasti odlaganja i selekcije otpada, nekoliko projekata se odnosi na saobraćaj, zatim na optimizaciju potrošnje električne energije u javnoj rasvjeti, bezbjednost u saobraćaju, ponudu poljoprivrednih proizvoda posredstvom aplikacije, te projekat o signalizaciji na određenom broju raskrsnica za osobe sa invaliditetom”, rekao je Radojičić.\nMinistar za naučnotehnološki razvoj, visoko obrazovanje i informaciono društvo Republike Srpske Srđan Rajčević istakao je da se izborom ovih projekata pravi ogroman iskorak u pravcu realizacije koncepta pametnih gradova.\n“Banjaluka bi na ovaj način trebalo da dobije nove obrise i sigurno predstavlja grad koji razumije potrebu za tehnološkim unapređenjem. Nakon Banjaluke ćemo ići širom Srpske da neki od ovih projekata ponovimo i u drugim gradovima”, najavio je Rajčević.\nRezidentni predstavnik UNDP-a u BiH Stelijana Nedera rekla je da je 10 najboljih izabrano u konkurenciji 58 prijedloga i istakla da su prijedlozi veoma kvalitetni i da Gradska uprava ima strateški cilj, a to je modernizacija grada i aktivnosti u njemu.\n“Realizacijom javnog poziva pokazano je da kod građana Banjaluke postoje kreativnost i želja da doprinesu boljitku svog grada. Vidimo Banjaluku kao glavnog partnera i dobar primjer za ostale gradove u BiH”, naglasila je Nedera.\nProjekat “Banjaluka grad budućnosti” zajednički su pokrenuli UNDP i Gradska uprava Banjaluke uz podršku Ministarstva za naučnotehnološki razvoj, visoko obrazovanje i informaciono društvo. UNDP je u projektu učestvovao sa 260.000 KM, Ministarstvo sa 150.000 KM, a Grad sa 100.000 KM.\nJavni poziv “Banjaluka – grad budućnosti”, za prijedloge organizacija civilnog društva, privatnog sektora, univerziteta, medija, javnih institucija koje nude inovativna rješenja zasnovana na pametnim tehnologijama, za unapređenje i savremena rješenja u oblasti administracije, komunalnih poslova, saobraćaja i energetske efikasnosti, trajao je od 1. do 26. juna.\nOznake: "Banjaluka-grad budućnosti", Igor Radojičić, Srđan Rajčević, UNDP\nMlada glumica se družila sa banjalučkim policajcima\nRajčević: Nastavak podrške projektima koji će građanima olakšati život\nVučić u avionu uživao u sarajevskim ćevapima\nObezbijeđena podrška osamostaljivanju i pronalasku posla mladima bez roditeljskog staranja\nPočeo odvoz građevinskog otpada kod nekadašnjeg kina “Kozara”


Subvencije za nova radna mesta - Radio televizija Bor\n17. Aug 2018.\tPoslednja promena 11:12 AM, Aug 17, 2018\nSportski vikend: početak fudbalske sezone:\nIzgradnja vodovoda u naselju Čoka Relji pored Zlota:\nNovo obdanište početkom novembra:\nAerodrom “Nikola Tesla” poklonio računarsku opremu zdravstvenim i predškolskoj ustanovi:\nDžudo kamp na Savači:\nPrijem za vojne kadete u Zaječaru:\nDani Brestovačke banje 2018:\nPrijem za vojne kadete u Zaječaru\navgust 16, 2018 Društvo\nZAJEČAR- U Gradskoj upravi u Zaječaru priređen je prijem za učenike i kadete, koji su uspeli da se upišu u vojne škole i akademije Univerziteta m...\nAerodrom “Nikola Tesla” …\nMAJDANPEK, DONJI MILANOVAC- Vršilac dužnosti generalnog direktora Aerodroma…\nNovo obdanište početkom …\nBOR-Nakon skoro pola veka Bor dobija još jedno obdanište. Ovih dana u nasel…\nIzgradnja vodovoda u nas…\nBOR - Radnici Javno komunalnog preduzeća Vodovod počeli su završni fazu izg…\n13. mar, 2018.\nBOR,SRBIJA - Prethodna iskustva pokazuju da politika subvencionisanja otvaranja novih radnih mesta, koja je vraćena 2014. godine, daje dobre rezultate i da se svaka subvencija, odnosno investicija države u nove investicije, vrati u državni budžet u roku od 18 do 22 meseca.\nVlada Srbije usvojila je Uredbu o uslovima i načinu privlačenja direktnih investicija u 2018. godini, koja daje iste uslove domaćim i stranim investitorima. Subvencije se i ovoga puta dodeljuju u zavisnosti od stepena razvijenosti opštine u kojoj se realizuje investicioni projekat.\nPodsticaji za opravdane troškove bruto zarada za nova radna mesta kreću se od 3.000 evra po novootvorenom radnom mestu u prvoj grupi razvijenosti opština, do 7.000 evra po radniku u devastiranim područjima Srbije.\nZa opštine u drugoj grupi razvijenosti podsticaji po radnom mestu su 4.000 evra po radniku, za treću grupu 5.000, a za četvrtu 6.000.\nPeriod garantovanog ulaganja i zaposlenosti, tokom kojeg subvencionisani investitor ne sme da smanjuje vrednost osnovnih sredstava kao ni broj zaposlenih radnika, jeste tri, odnosno pet godina nakon realizacije investicije. Investitor koji dobija pomoć države mora radnicima da isplaćuje zaradu najmanje u visini minimalne zarade i druga primanja, kao što su topli obrok i regres, tako da ugovorena plata iznosi najmanje 120 odsto utvrđenog minimalca.\nStepen razvijenosti opština utiče i na svotu koju će država dodeljivati investitorima, pa će tako oni koji zapošljavaju u devastiranim područjima dobijati novac čak i kada imaju opravdane troškove od najmanje 100.000 evra, pod uslovom da otvore deset novih radnih mesta.\nZa ulaganje u opštine u četvrtoj grupi razvijenosti uslov su opravdane investicije od najmanje 200.000 evra i zapošljavanje 20 radnika, za treću grupu ulaganje mora biti najmanje 300.000 evra i zapošljavanje 30 novih radnika, za drugu grupu ulaganje je najmanje 400.000 evra i 40 radnih mesta, dok je za prvu grupu potrebno ulaganje od najmanje 500.000 evra i posao za 50 novih radnika.\nPodsticaji za pčelare i poljoprivredna udruženja u Zaječaru\nIz Opštinskog fonda za poljoprivredu u Boljevcu sedam miliona dinara\nSubvencije i za edukaciju poljoprivrednika\nRaspisani konkursi za poljoprivredne subvencije\nJKP „Vodovod“ Majdanpek traži dodatne subvencije\nViše iz ove kategorije Veliko interesovanje za javne radove »\nDnevnik,, 16.avgust 2018....\nSportski vikend: početak fudbalske …\n17 avg 2018 Sport\nIzgradnja vodovoda u naselju Čoka R…\n16 avg 2018 Društvo\nNovo obdanište početkom novembra\nAerodrom “Nikola Tesla” poklonio ra…


RODA JLS, Mladost Veternik Odeon Basket – Borac, 57:76 – Lige Košarkaškog saveza Srbije\nRODA JLS, Mladost Veternik Odeon Basket – Borac, 57:76\nPred oko 200 gledalaca u Velkoj sali Spensa, odigrana je odlična, vrlo tvrda utakmica u kojoj su gosti odneli bodove zasluženo. Domaćin je uspeo da zaustavi dosadašnjeg MVP lige Ognjena Micovića na samo 3 poena, ali je u drugom poluvremenu bio odlučniji i postigao ukupno 21 poen. Centar Borca Srđan Krsmanović je odigrao odličnu rolu i na kraju i bio MVP utakmice sa 16 poena i 15 skokova. U redovima domaćih su se izdvojili Aljoša Kovačević sa 11 poena, 3 ukradene lopte i 3 asistencije. Dobru rolu su pružili i Đisalov Miloš sa 13 poena i 5 skokova i Nikola Ćurčić sa 10 poena i 10 skokova. Domaćin je šutirao iz polja 27% što je bilo dovoljno iskusnoj ekipi Borca da to iskorsti u svoju korist. Gledaoci su otišli kući zadovoljni iako domaćin nije slavio, videvši odličnu košarkašku predstavu ovih mladih momaka.\nBRANISLAV GREGORIĆ, Prvo, čestitao bih protivniku na osvojenim bodovima i želim im puno sreće u daljem toku takmičenja. Tokom utakmice bio sam konačno bio zadovoljan sa odbranom pick n rolla što smo i jasno definisali na treningu. Jednostavno je sve objasniti, kada se posle utakmice pogleda statistika, ako želite da pobediti ekipu kao što je Borac, morate greške da svedete na minimum i šut iz polja mora biti na mnogo višem nivou. Što se tiče zalaganja i truda na ovoj utakmici nemam šta da prigovorim svojim igračima, dali su sve od sebe. Moram i da se zahvalim publici koja je došla u velikom broju da nas podrži. Moramo se sada ozbiljno pripremiti za utakmicu sa ekipom Beka u Beogradu koja je u odličnoj formi i pokušati tamo da uzmemo bodove.\nMILOŠ ĐISALOV, Na ovoj utakmici se videlo da smo debitanti u ovoj ligi. Primili smo 76 poena kući i tu nam je jasno da nismo odradili posao u odbrani, što nas je koštalo i utakmice. Čestitam Borcu i puno sreće u daljem takmičenju, a mi se okrećemo sledećoj utakmici.\nDEJAN TOMAŠEVIĆ, Znali smo da nas čeka jedna izuzetno teška i zahtevna utakmica i spremali smo se detaljno za nju jer smo znali da ekipa Odeona ima kvalitet i znanje. Poveli smo na startu i tu razliku održavali do poluvremena. Drugo poluvreme smo počeli malo bolje i razliku održavali do samog kraja. Moram naglasiti i da je domaćin imao svojih prilik i vraćao se u utakmicu i čestitao bih im na izuzetno fer i sportskoj borbi i poželeo puno sreće u nastavku takmičenja.\nSRĐAN KRSMANOVIĆ, Čestitam mojj ekipi na pobedi, domaćinu na dobroj utakmici. Mi smo znali da nas čeka vrlo jaka utakmica i od samog početka smo probali da nametnemo naš ritam i u tome smo uspeli polovinom drugog poluvremena, Izuzetno važna pobeda za nas.\nNovi Pazar pobednik drugog stepena Kupa Srbije\nOdluke Vanredni prelazni rok 17. Januar 2019.


Šta kada banke „presuše“: Objavljeno upozorenje o profitabilnosti - Sputnjik Srbija\n22:15 25.11.2020 (osveženo 22:25 25.11.2020) Preuzmite kraći link\nZajmodavci u evrozoni borili su se da ostvare znatan profit tokom poslednje decenije, nakon globalne finansijske krize 2008, uz jači regulatorni nadzor i niske kamatne stope. Međutim, nedavna kriza izazvana virusom korona – dodatno je pogoršala stanje, i to će se osećati tokom narednih meseci, navodi ECB.\n„Očekuje se da će profitabilnost banaka ostati slaba“, rekao je Luis de Gindos, potpredsednik ECB-a.\nAko banka stalno beleži nizak profit, to bi moglo naštetiti njenoj sposobnosti da pozajmljuje novac preduzećima i pojedincima. Ukupna profitabilnost bankarskog sistema takođe odražava „zdravlje“ te ekonomije.\nOčekivanja na tržištu ukazuju na ukupan prinos na kapital (ROE) – meru profitabilnosti bankarstva - od 1,7 odsto ove godine, praćen sa 3,1 odsto i 5 odsto 2021. i 2022. godine, respektivno. ROE banaka u evrozoni iznosio je oko 6 odsto u junu 2019. godine, prema podacima Evropske centralne banke.\nMeđutim, „s nedavnim ponovnim rastom infekcija i novim merama za suzbijanje zaraze, verovatno će prognoze profitabilnosti biti revidirane naniže, jer je takođe neizvesno kada će vakcina biti dostupna za veći deo populacije“, upozorila je ECB u svom izveštaju.\nPandemija i naredbe o ostajanju kod kuće umanjile su ekonomsku aktivnost, što je zauzvrat ograničilo finansijski sistem. Potrošači i preduzeća ostaju oprezni kada je reč o rashodima, a planirana ulaganja se stopiraju.\nTri farmaceutske kompanije nedavno su najavile da će njihove vakcine protiv kovida 19 biti spremne za distribuciju u narednim nedeljama. Ipak, još uvek postoji određena neizvesnost kada će početi vakcinacija, koji delovi populacije će je dobiti prvi i, što je još važnije, kada će se ekonomije vratiti na normalan nivo aktivnosti.\nECB u izveštaju dalje navodi sledeće:\n„Slaba profitabilnost, koja je u toku, mogla bi ometati sposobnost banaka da podrže kreditiranje realne ekonomije u narednim mesecima, posebno što se očekuje da će kamatne stope ostati niske tokom značajnog perioda koji dolazi.“\nBankarski sistem se smatra ključnim elementom koji podržava ekonomski oporavak nakon pandemije. Mnoga preduzeća će tražiti nova sredstva za obnovu svog rada nakon meseci provedenih u pripravnosti. Međutim, očekuje se da će kamatne stope ostati niske, dok ECB nastavlja sa svojom „ultralabavom“ monetarnom politikom.\nvakcinacija, banke, Evropska centralna banka, profit, pandemija, ekonomija


Tinejdžerka otkrila nanočestice koje ubijaju ćelije raka – Informer\nVijesti iz medicine • Zanimljivosti\nTinejdžerka otkrila nanočestice koje ubijaju ćelije raka\nAngela Zang (17) iz Kupertina, Kalifornija, otrkila je nanočestice koje uništavaju ćelije raka i za svoj pronalazak zasluženo osvojila glavnu nagradu u iznosu od 100.000 dolara na Takmičenju u matematici, nauci i tehnologiji, koje je organizovala kompanija „Siemens“.\nOva tinejdžerka je uspela da proizvede česticu koja poboljšava trenutne načine liječenja raka, jer isporučuje lijek direktno u ćelije tumora i ne utiče na zdrave ćelije oko njega, piše Srbijanet.\nNjen projekat se naziva „Dizajn navođenog, fototermalno kontrolisanog multifunkcionalnog nanosistema za tretman matičnih ćelija raka“.\nAngela je otkrila da je njeno istraživanje bilo podstaknuto smrću dede i pradede koji su umrli od raka, kao i da je na otkriću nano čestica radila od 2009. godine i provela više od 1.000 sati rada na projektu.\nVIDEO/ ”Vrući” argentinski ples doveo igrače do ludila!\nVIDEO/ Neuobičajeno: Oni banane koriste za…


Predsednik Narodne skupštine na skupu o ratnim zločinima\nPredsednik Narodne skupštine Republike Srbije Oliver Dulić govorio je na Trećem regionalnom forumu o mehanizmima utvrđivanja činjenica o ratnim zločinima u bivšoj Jugoslaviji.\nPredsednik Narodne skupštine Republike Srbije Oliver Dulić govorio je na Trećem regionalnom forumu o mehanizmima utvrđivanja činjenica o ratnim zločinima u bivšoj Jugoslaviji.<?xml:namespace>\nDulić je ocenio da je osuda zločina i zločinaca naša obaveza, ali i duboka unutrašnja potreba svakog pojedinca.\n„Zločini moraju biti kažnjeni ne zbog evropskih integracija, već pre svega zato što to dugujemo žrtvama tih zločina, a dugujemo i svojoj budućnosti koju ne smemo graditi na krhkim temeljima poricanja, zanemarivanja i potiskivanja istine“, rekao je Dulić.\nPredsednik skupštine je istakao da država Srbija saradnju sa Haškim tribunalom shvata izuzetno ozbiljno, i da su u procesima za ratne zločine pred domaćim sudovima postignuti rezultati kojima se retko ko mogao nadati.\n„Nadam se da će do svakog kutka planete gde se kuva neki ratni sukob stići dve poruke: prva je da će se uvek naći neko ko će biti spreman da prikupi podatke o ratnim zločinima, i druga da u ratnim sukobima nema pobednika, već da se preživeli razlikuju samo po tome koliko su u njima izgubili“, zaključio je Dulić.