Vreme 620 - Predsednicke privilegije: Srpski koeficijent\nDok se u većini demokratskih zemalja vrlo precizno vodi "knjigovodstvo" koliko poreske obveznike koštaju njihovi eks-predsednici, kod nas je ova sfera u priličnoj meri – maglovita\nŠTA POSLE KRAJA MANDATA: Milan Milutinović\nVaclav Havel, ovenčan gotovo svim svetskim priznanjima, konačno odlazi u zasluženu penziju. Havel (66) je posle Tomaža Masarika i Gustava Husaka najduže bio stanovnik dvorca na Hradčanima, punih trinaest godina. Jedan je od najuspešnijih tranzicionih lidera Istočne Evrope – bio je prvo predsednik Čehoslovačke, a potom Češke. Ovaj popularni državnik, pisac, disident i zatočenik sa političke, a sva je prilika i javne scene silazi početkom januara sledeće godine.\nKao i toliki događaji u istoriji ove zemlje, i ovaj teče mirno, bez skandala i preterivanja. Ovih dana u češkom parlamentu treba da bude izglasan zakon\nkoji bi odredio da Havelova penzija bude oko 3000 eura, da uživa besplatno stanovanje i kancelariju, da ima besplatno zdravstveno osiguranje, da se nadležne službe i dalje staraju o njegovoj bezbednosti, da na raspolaganju ima auto sa vozačem. Komunisti su jedina parlamentarna stranka koja, izgleda, ima neke primedbe na ovaj zakon koji obezbeđuje skroman, ali dostojanstven penzionerski status bivših predsednika.\nPOLITIČKO PLEMSTVO: I tako, dok se u većini demokratskih zemalja vrlo precizno vodi "knjigovodstvo" koliko poreske obveznike koštaju njihovi eks-predsednici, na primer u Češkoj i Americi (pogledati okvir "Siromašni Hari Truman"), u drugim, velikim i bogatim, na primer u Rusiji Borisa Jeljcina je Putin ispratio u penziju sklopivši "dil" sa kojim javnost ni izdaleka nije bila upoznata.\nI kod nas je ova sfera u priličnoj meri – maglovita. Udovica Jovanka Broz godinama bezuspešno traži svoje "zakonsko pravo"; suprotno slovu zakona Mirjana Marković je po odluci predsednika Vojislava Koštunice više meseci ostala u predsedničkoj vili Mir na Dedinju, iako njena porodica ima vlastite, vrlo impresivne nekretnine na "čarobnom brdu". Da bi porodica Milošević-Marković izvela megalomanske "adaptacije" prekršeno je još nekoliko zakona…\nKrajem 1998, posle godina strašne inflacije, sankcija i izolacije, ratova i bede, posle svih onih demonstracija i protesta građana širom Srbije, donesen je – Zakon o posebnim pravima i obavezama izabranih lica kojim se ustoličava, kako je jedan lucidni hroničar gorko primetio, "političko plemstvo" nasuprot "kontejnerskoj klasi".\nOvaj zakon, po nekima jedan od najsramnijih u novijoj istoriji našeg parlamentarizma, sikofantski je obrazložio ministar pravde Dragoljub Janković, uz napomenu da će biti primenjen retroaktivno, od 1990. godine! Uz ogromne prinadležnosti, "izabrana lica" uživala bi i čitav niz neverovatnih privilegija. Naravno, kako je sve pravljeno po cezarističkoj meri tadašnjeg političkog vrha i njegove kamarile, predsednik Republike imao bi platu 20 odsto veću od najviše funkcionerske plate, a kad ode u penziju dobijao bi 85 odsto ove plate, imao bi doživotno lično obezbeđenje, ali i obezbeđenje za članove uže porodice, kao i objekata boravka, imao bi i kancelariju, zaposlenog za administrativne poslove, službeni automobil, šofera i pomoć u kući. Najmanje troje ljudi bilo bi u ovoj funkciji. Mnogima su, pored ove nušićevske slike s brojnom poslugom, najviše zasmetali neki koeficijenti: plata predsednika Republike izračunavala bi se tako što bi se prosečna plata u republici pomnožila s koeficijentom 18, na to onda dolaze razni koeficijenti za svaku započetu godinu radnog staža, najviše za 20 dosto… Bila su tu, u slučaju predsednika Republike, i posebna prava za suprugu…\nKada je donesen ovaj zakon, profesor Pravnog fakuleta Dragoljub Kavran, stručnjak za javno pravo, rekao je da ovaj akt "izaziva duboku zabrinutost, pre svega zbog ekonomskih posledica jer predstavlja ogromno opterećenje za mali i ovako napregnut budžet". On je izračunao da kada bi isti procenat iz budžeta koji kod nas predviđa ovaj zakon bio na snazi, na primer, u Americi, plata predsednika Bila Klintona bila bi 204 puta viša od sadašnje i iznosila bi oko 47 miliona umesto tadašnjih 230.000 dolara, a predsednik bogate Švajcarske bi po "srpskom koeficijentu" imao čak 300 puta veću platu!?\nPosle vrlo kritičkih tonova sa svih strana, uključujući i inicijativu članova SPS-a iz Bora, sramni Zakon je ukinut posle samo nekoliko nedelja, 28. decembra 1998. Ukinula ga je ona ista Skupština Srbije koja ga je izglasala 7. decembra.\nPO DRUGI PUT: A onda je, posle nepunih godinu dana, 4. novembra 1999. posle svih strahota bombardovanja, ista persona dramatis, republički ministar za pravosuđe Dragoljub Janković, opet izašao pred Skupštinu Srbije da bi predložio jedinstven zakon za jedinstvenog predsednika:\n"Budući da je predsednik Republike jedinstven među nosiocima javnih funkcija, u tom smislu što je jedino on izabran neposredno od strane čitavog naroda, celog biračkog tela, stalo se na stanovište da i njegove dužnosti i prava ovim zakonom treba individualizovati", rekao Janković.\nPrema Predlogu zakona o posebnim pravima i dužnostima predsednika Republike, ovaj funkcioner je dužan da savesno i odgovorno obavlja svoju funkciju, pridržava se Ustava i zakona i čuva državnu tajnu i po prestanku obavljanja funkcije. Spisak predsednikovih prava je duži. Predsednik ima pravo na posebnu zaštitu od napada na njegovu čast i dostojanstvo, na lično obezbeđenje, rezidenciju, pravo na korišćenje voznog parka koji obezbeđuje obavljanje funkcije predsednika Republike i pravo na besplatan prevoz u svim vrstama saobraćaja. Predsednik ima pravo i na platu veću za 20 odsto od najviše plate za nosioce državnih funkcija u Republici Srbiji koju prima u punom iznosu i ako je pre stupanja na predsedničku funkciju ostvario pravo na penziju. Kad prestane da obavlja tu funkciju, predsednik Republike ima pravo na penziju u iznosu od 85 odsto predsedničke plate. Po prestanku obavljanja funkcije, predsednik ima pravo na doživotno obezbeđenje, obezbeđenje najuže porodice, obezbeđenje objekta, pravo na zaposleno osoblje za obavljanje administrativnih poslova, službeni automobil i vozača. Štedro i rastegljivo.\nVeć tada je Demokratska stranka Srbije ocenila da Zakon o posebnim pravima i dužnostima predsednika Republike "reguliše samo privilegije, a ne i obaveze predsednika": Zakonom nije propisano da predsednik javnosti stavi na uvid podatke o svom imovinskom stanju, kako u vreme kandidature i kada bude izabran na funkciju predsednika tako i po isteku mandata, što je predviđeno propisima koji važe u demokratskim državama. DSS je tada poručivao da je "bezočno i bestidno govoriti o doživotnom ličnom obezbeđenju i rezidenciji u vreme kada narod na jednom delu Srbije nije bezbedan, a oni koji su izbegli ostavljeni su bez krova nad glavom".\nOPŠTI INTERES: Posle smene Miloševićevog režima došlo je, februara 2001. i juna iste godine, do izmena i dopuna ovog zakona koji je po mišljenju dr Stevana Lilića, profesora Pravnog fakulteta u Beogradu, "sveden na razumnu meru": bivši predsednik Republike ima pravo na doživotno lično obezbeđenje i obezbeđenje objekta u kome stanuje. Na ovim poslovima angažovana je jedna osoba. Ima pravo i na jednog administrativnog službenika koji ima osmočasovno radno vreme. Bivši predsednik ima pravo da "po potrebi" koristi službeno vozilo. Ovde se više ne naglašava specijalni predsednički koeficijent, već platu, odnosno penziju bivših predsednika reguliše Zakon o radnim odnosima (predsednička plata je 20 odsto viša od najviše funkcionerske plate).\nU Zakonu je napravljena još jedna važna intervencija: lice koje je osuđeno na zatvor duži od šest meseci ne ostvaruje posebna prava predviđena ovim zakonom.\n"U trenutku kada se donosio ovaj Zakon, nije se imalo u vidu da će Milošević završiti u Hagu. Kako je visok stepen verovatnoće da će biti i osuđen, mislim da bi trebalo da ima pravo na administrativnog službenika koji bi mu pomagao u sređivanju arhive i u sličnim poslovima… Bilo bi to u opštem interesu", kaže u razgovoru za naš list profesor Stevan Lilić.\nAmerički eks-predsednici: Siromašni Hari Truman\nBil Klinton, "vešti Vili", bivši predsednik SAD, mnogo putuje i mnogo priča: hroničari su izračunali da je prošle godine širom sveta održao 75 predavanja i da je za neka dobio i po nekoliko stotina hiljada dolara! Kad se ovoj cifri doda 12 miliona dolara, koliko je dobio za svoju autobiografiju koju tek treba da napiše, Klinton je finansijski vrlo uspešno proveo svoju prvu "umirovljeničku" godinu. Nekim američkim medijima ovo je bio najnoviji povod da javno postave pitanje nije li vreme da poreski obveznici prestanu da plaćaju račune svojih bivših predsednika, multimilionera.\nNaime, bivši američki predsednici dobijaju penziju od 157.000 dolara godišnje (što je približno toliko i u eurima). Pored toga, bivši predsednici do kraja života imaju plaćeno zdravstveno osiguranje, specijalno obezbeđenje, kancelarijski prostor, službenike, besplatno putuju bilo kojim prevoznim sredstvom, ne plaćaju poštarinu i telefon.\nTradicija je da svaki američki predsednik ima biblioteku i muzej koji, naravno, nose njegovo ime. Dobro, tačno je da su sredstva za ove institucije obezbeđena iz privatnih fondova, ali poreski obveznici plaćaju za osoblje zaposleno u ovim, po pravilu ne naročito posećenim ustanovama, kažu oni koji smatraju da bivšim američkim predsednicima, multimilionerima treba ukinuti ove privilegije.\nAmerički Kongres je tek 1958. izglasao Zakon o bivšim predsednicima, kojim se utvrđuje da bivši nacionalni lideri dobijaju penziju i beneficije koje smo pomenuli. Naime, kada je Hari Truman otišao u penziju, bila je javna tajna da je ostao bez para: plata predsednika SAD nikada nije bila osobito velika za američke standarde i Truman je posle Bele kuće sa ženom Bes morao da se preseli kod svoje tašte, I ode "iza sedam gora", u gradić Indipendens u državi Montani. Javno se žalio da nije u mogućnosti da plaća službenike koji bi otvarali hiljade pisama koje svakodnevno dobija. U to vreme jedini živi američki eks-predsednik osim Trumana bio je Hebert Huver, koji je pre dolaska u Vašington kao rudarski inženjer zaradio ogromne pare, pa je čak odbijao da kao predsednik SAD prima platu! Ipak je, iz solidarnosti sa Trumanom, prihvatio da prima penziju, tvrdi istoričar Ričard Norton Smit.\nMada su mnogi bivši američki predsednici bili izuzetno imućni, neki su kao Julisis Grant totalno bankrotirali. Granta je Mark Tven nagovorio da napiše memoare i tako spase sebe i porodicu bede. Grant je umro samo nedelju dana pošto je izdavačima predao rukopis: porodici je ostalo pola miliona dolara. Peti predsednik SAD Džejms Monro je posle Bele kuće živeo sa kćerkom u Njujorku. Tu je i sahranjen: porodica nije imala novca da ga prenese u rodnu Virdžiniju. Posle nekoliko ovakvih slučajeva u američkom Kongresu, ali i van njega, sve glasnije se čulo da je nedopustivo da bogata Amerika ovako postupa sa svojim bivšim predsednicima.\nSada, kada se većina američkih predsednika ubraja u izuzetno imućne ljude, javnost postavlja pitanje da li poreski obveznici zaista treba da plaćaju za njihove ogromne kancelarije (Klintonova je šest puta veća od Ovalne sobe u Beloj kući!), ali i činovničku svitu.\nPrema "Los Anđeles tajmsu", bivši predsednici bez po muke zarađuju ogromne pare: Ronald Regan je tako 1989. za kratak nastup na jednom simpozijumu u Japanu dobio dva miliona dolara, Buš senior zarađuje godišnje oko četiri miliona dolara držeći predavanja. Neki hvale bivšeg predsednika Džimija Kartera, koji je jedini izabrao drugačiji način života kada su se za njima ugasila svetla političke pozornice: on je osnovao Karterov centar, neprofitnu organizaciju koja se bori za mir u svetu, ljudska prava i poboljšanje zdravlja svetske sirotinje. Pored toga, osnovao je i Habitat for Humanity: gde, konkretno, s drugim dobrovoljcima radi na podizanju stanova za siromašne porodice. Kartera neki zovu pomalo ironično i "majka Tereza", aludirajući na neverovatan samopregor u pružanju pomoći onima sa društvene margine. Za neke je Karter prvi američki postmoderni predsednik, posle koga su došli Ford, Regan, Buš senior, Klinton. I svi, sem Regana, koji boluje od Alchajmerove bolesti, i dan-danas primaju debele pare, za tanke govore, tvrde oni koji misle da je vreme da se radikalno skreše Zakon o bivšim predsednicima.\nSlovenija: Janez na Brdu\nMilan Kučan, dosadašnji predsednik Slovenije, odslužio je dva mandata bez selidbe, nastanjen u tipskoj, jednospratnoj atrijskoj kući u sasvim običnom ljubljanskom naselju Murgle. Kakav će status imati kao eks-predsednik\nSkorašnji odlazak Milana Kučana sa funkcije predsednika države izazvao je u Sloveniji burnu polemiku o privilegijima i pravima koje bi trebalo da uživaju bivši, ali i budući predsednici Republike. Polemika se u međuvremenu toliko odužila da će odluku o korpi "predsedničkih privilegija" Drnovšekova vlada usvojiti tek posle drugog kruga izbora za predsednika države (dakle, posle 1. decembra), što je donekle nezgodan detalj pošto je upravo Janez Drnovšek, aktuelni šef vlade, favorit u trci za zauzimanje Kučanovih znamenja. Posledično – Drnovšek je i potencijalni uživalac potonjih privilegija (kad siđe s funkcije), pa je Janšin deo opozicije iz petnih žila opstruisao zakon, koji bi im se inače svideo (kad bi iko od njihovih prvaka bio u poziciji da u bliskoj budućnosti uživa u njegovim blagodetima).\nBilo kako bilo, Kučanov status (ali i svih budućih slovenačkih eks-predsednika) na milosti i nemilosti je – bar posredno – Janeza Drnovšeka. Ako pobedi u predsedničkoj trci 1. decembra, jasno je da će zakon proći relativno glatko. I s te tačke gledišta nije čudno da je Milan Kučan među predsedničkim kandidatima javno izdvojio Janeza Drnovšeka kao čoveka koga bi najviše voleo da vidi na svom mestu.\nTako se predlog zakona o uslovima za obavljanje predsedničke funkcije i dalje nalazi u parlamentarnoj proceduri, uz najave da će usvajanje u parlamentu proći najkasnije do kraja ove godine. U vladinom predlogu o privilegijama bivših predsednika precizirana su posebna prava, koja bi po isteku mandata trebalo da pripadnu starom predsedniku. Istina je da predsednik Republike i prema važećem zakonodavstvu zadržava pravo da godinu dana po odlasku sa funkcije prima istu platu, oko 3500 eura mesečno. Ali, to i nije neka posebna ugodnost pošto slične odredbe važe za ustavne sudije, ministre, predsednika vlade i poslanike... Milan Kučan, pored toga, želi da posle odlaska sa funkcije zadrži titulu "bivši predsednik države", kao i pravo na učešće na državničkim svečanostima. Nije zaboravljena ni apanaža – ako poslanici desnice u parlamentu ne odluče drugačije, Kučan će u predsedničkoj plati s regresom i dodacima moći da uživa bar još dve godine, ukoliko je to period u kome će ispuniti uslove za penziju.\nZanimljivost je da su u pripremi rečenog zakona učestvovala i dva predstavnika iz sadašnjeg Kučanovog kabineta, uprkos tome da je Kučan svojevremeno izjavljivao da posle silaska sa funkcije ne želi službeno vozilo ni telohranitelje. Kritičari zakona su stoga izračunali da će dodatne privilegije za bivšeg predsednika olakšati državni budžet najmanje za 300.000 pa do 600.000 eura godišnje. Iako treba priznati da Milan Kučan za mandata nije bio naročiti rasipnik. Dosadašnji predsednik Slovenije odslužio je dva mandata bez selidbe, nastanjen u tipskoj, jednospratnoj atrijskoj kući u sasvim običnom ljubljanskom naselju Murgle (u kome, doduše, u jednakim kućicama u nizu stanuje dobar deo bivše političke elite); troškove boravka plaća sam, a kvadratura pomenutog stana je, bar kako piše slovenačka štampa, skromna, tako da Kučan živi "lošije od mnogih auto-lakera, zidara i vulkanizera".\nPoslanici Janšinog SDS-a najavili su da će minirati i odredbu po kojoj se bivšim predsednicima u slučaju da promene posao iz državne blagajne do smrti isplaćuje razlika između nove plate i 90 odsto predsedničkih primanja. Ni to nije sve – najviše negodovanja izazvale su odredbe prema kojima bi bivšim predsednicima pripadalo pravo na kancelariju, najmanje jednog stručnog saradnika i sekretaricu, pravo na lično obezbeđenje, na obezbeđenje kuće ili stana i stalnu upotrebu službenog vozila sa šoferom. Sva ova prava bivši predsednik prema predlogu zakona može da izgubi samo u slučaju da ga Ustavni sud razreši sa funkcije po osnovi ustavne optužbe zbog kršenja zakona.\nIstraživanja javnog mnjenja pokazuju da je slovenačka javnost suzdržana prema navedenim predlozima. Oko 71,5 odsto ispitanika misli da predsednik nema pravo na boravak u predsedničkoj palati još dve godine po isteku mandata, 76 odsto protivi se dodatnom administrativnom osoblju, 75 odsto smatra da je nepotrebno lično obezbeđenje, 87 odsto upitanih bivšem predsedniku uskraćuje pravo na daljnju upotrebu službenih kola, a retka većina (53 odsto) podržala je predlog da se bivšem predsedniku omogući pristup arhivu koji pokriva period u kome je obavljao taj posao. Istom procentu (oko 53 odsto) ispitanika mrska je, međutim, ideja da predsednik stupanjem na dužnost "osvaja" i predsedničku rezidenciju.\nPri odlučivanju o ovako osetljivoj temi poslanicima nije od velike pomoći ni praksa u drugim državama Zapada. Dok u nekim državama sličnu postpredsedničku zaštitu uopšte ne praktikuju, u drugima je ona deo tradicije.\nU Sloveniji je javnost složna samo u tome da sadašnji i budući predsednici "ne bi smeli da žive u garsonjeri", dok je sve ostalo u rukama parlamenta i vlade.\nSituaciju oko usvajanja zakona o prihvatljivim "predsedničkim privilegijama" dodatno otežava sad već javna tajna da Janez Drnovšek ozbiljno razmišlja da se posle izbora za predsednika preseli u obnovljenu zgradu "Oranžerije" na Brdu kod Kranja (u kompleksu koji je nekada pripadao Karađorđevićima, a koji je kasnije koristio J.B.Tito)... Sve to je municija za slovenačku opoziciju, koja tvrdi da bi ovakav popis privilegija Sloveniji naneo mnogo štete, ne u moralnom već u materijalnom smislu – kroz koju deceniju, kad bi se broj "odsluženih predsednika" povećao, troškovi za rezidencije, službena kola i osoblje postali bi nepodnošljivo visoki.


Održivost nezavisne kulturne scene – četvrti deo – POP Forum\nOdrživost nezavisne kulturne scene – četvrti deo\nEvropska unija već dve decenije prepoznaje značaj participacije civilnog sektora, kako za razvoj kulture, održivi razvoj (“četvrti stub”), tako i društva uopšte. Ali ne i Srbija, gde je nezavisna kulturna scena na ivici opstanka i gde nema zadovoljavajuću održivost u odnosu na ulogu koja bi trebalo da joj pripada. Od argumenata koji idu u prilog navedenom, izdvajamo činjenicu da je prisutan veoma mali broj međunarodnih donatora koji podržavaju savremenu umetnost, a da državni organi samo održavaju privid saradnje sa nezavisnom kulturnom scenom.\nO tome u prilog najbolje govori jedna od redovnih analiza konkursa Ministarstva kulture i informisanja u oblasti savremenog stvaralaštva, koju radi Asocijacija Nezavisna kulturna scena Srbije u saradnji sa Centrom za empirijske studije kulture Jugoistočne Evrope. Te, predpandemijske, 2019. godine budžet za kulturu Srbije je bio samo 0,74% od ukupnog budžeta države, što kao jedan od najnižih u Evropi pokazuje generalni odnos prema kulturi koji ima Srbija, od koga za konkurs za savremeno stvaralaštvo ide samo 4%, dok je “lavovski” deo od čak 70% namenjen državnim ustanovama kulture, odnosno najviše za plate zaposlenih, opet dominantno lociranih u glavnom gradu.\nNavedeni mizerni procenat konkursa, gde se i najviše javljaju predstavnici civilnog sektora u kulturi, 2019. godine uključio je ukupno podržanih 824 projekata u ukupnoj vrednosti od oko 3.145.000 evra. Najviše projekata je odobreno nevladinim organizacijama koje se bave kulturom (38%) i kulturnim ustanovama – koje se ne finansiraju iz budžeta republike, odnosno na budžetu su opština (29%), dok su “ostali” dobili 11% projekata, preduzetnici u kulturi nešto manje – 10%, strukovna umetnička udruženja 7% projekata, a najmanje projekata su dobili naučni istraživači (3%) i kulturno-umetnička društva (2%). Međutim, ako se pogleda odnos dobijenih sredstava, rang lista je malo drugačija, pa su najviše novca dobile lokalne kulturne ustanove (39%), civilni sektor (31%), pa preduzetnici (16%), dok su daleko manje finansijski prošli “ostali” (7%), strukovna umetnička udruženja (5%) i naučno-istraživačke ustanove (2%).\nDalja iscrpna analiza konkursa iz 2019. godine pokazuje da su nevladine organizacije koje se bave kulturom imale i veliki broj odbijenih projekata, čak 71,59% od ukupnih, prijavljenih na konkurs, što takođe pokazuje odnos države prema civilnom sektoru u kulturi. Najčešće se Ministarstvo kulture i informisanja opravdava “niskim kvalitetom” pristiglih projekata, međutim, kada se zna da su predstavnici nezavisne kulturne scene jedna od najobrazovanijih grupacija u kulturnom sektoru, da imaju najveće iskustvo u pisanju projekata u odnosu na sve ostale subjekte, ali i da njihovih predstavnika gotovo i da nema u komisijama Ministarstva koje na osnovu svojih kriterijuma određuju kome će biti uručen državni novac, onda ovakva objašnjenja treba uzeti sa velikom rezervom.\nIpak, krucijalni podatak analize je onaj koji nam predstavlja realna davanja države nezavisnoj kulturnoj sceni – u godini pred pandemiju (koja je samo dodatno pogoršala teško stanje), država Srbija je putem svog reprezenta kulturne politike, Ministarstva kulture i informisanja, od njihovog ukupnog budžeta izdvojila samo 1,19% za nevladine organizacije koje se bave kulturom.\nMeđutim, čak se i ovde, na ovom mizernom podatku ne završava državna devastacija civilnog sektora, jer se godinama unazad na ovaj konkurs prijavljuju i tzv. GONGO (Government Owned (or Organised) Non-Governmental Organization, odnosno “vladine ili državne NVO”, Izvor: http://foreignpolicy.com/2009/10/13/what-is-a-gongo/) i QUANGO (Quasi Autonomous Non-Governmental Organization, NVO koje je osnovala vlada i koje imaju navodnu autonomiju, Izvor: https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/quango), organizacije.\nAnaliza ih naziva “sumnjivim” organizacijama i pod njima podrazumeva “a) organizacije koje nisu registrovane za oblast kulture; b) koje su se registrovale neposredno pred konkurs; ili c) koje su se neposredno pred konkurs preregistrovane tako da im kultura postane osnovna delatnost”. Kada i oni uzmu “svoj deo kolača”, inače jako malog, verifikovanom (ovoga puta u Asocijaciji NKSS, mada ima istog sektora i van nje) ostaje samo 0,16%.\nNezavisna kulturna scena, pod ključnim faktorom održivosti determiniše finansijsku održivost, ali kao strateške faktore prepoznaje i infrastrukturu (prostore), smatrajući opravdano da ih, na osnovu prava na kulturu, ali i očuvanje baštine, treba “osvajati” od kvazi-neoliberalizma donosioca odluka, koji bi sve komercijalizovali.\nU okviru mera razvoja finansijske održivosti, nezavisna kulturna scena je primorana da kao prioritet koristi projektno finansiranje, jer je ostvarivanje sopstvenih prihoda otežano državnim zakonodavnim okvirom, dok je korporativna filantropija retka, a građanski sloj osiromašen za pružanje ličnih donacija.\nNezavisna kulturna scena u ovakvim uslovima, treba da traži od države bolje uslove za postizanje održivosti. To podrazumeva pre svega pravo partnerstvo sa javnim sektorom i postavljanje otvorenog pitanja vlastima – da li uopšte žele nezavisni sektor u kulturi? Ako je odgovor pozitivan, onda treba tražiti potvrdu istog u najvišim dokumentima, poput Nacionalne strageije razvoja kulture.\nTakođe i korišćenje javnih prostora, ravnopravan tretman u odnosu na ostale sektore u kulturi, dugoročnije modele podrške organizacijama čiji je rad procenjen u najvišem javnom interesu, primenu prave decentralizacije u teritorijalnom smislu.\nDržavi treba jasno predočiti benefite partnerstva sa civilnim sektorom u radu u okviru međunarodnih projekata, jer će osim promocije tog modela u svetu (gde je isto uobičajeni pozitivni model), promovisati i samu sebe kao demokratsku i evropsku u pravom smislu te reči.\nFoto: Asocijacija NKSS, na konferenciji u Vršcu 22.06.2013. izvodi ulični performans „Stop ubijanju kulture“ (Izvor Seecult.org.)


Vučić danas sa Makronom i Putinom, razgovori pre kriznih štabova\nVučić danas sa Makronom i Putinom, razgovori pre kriznih štabova\nAutor: Glas Javnosti 02.04.2020. u 11:35\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić razgovaraće danas telefonom sa predsednicima Francuske i Rusije.\nGlavne teme biće borba protiv koronavirusa, nastavak saradnje sa Evropskom unijom i potvrda najbližih prijateljskih odnosa sa Rusijom.\nVučić će telefonom razgovarati sa Emanuelom Makronom i Vladimirom Putinom pre sednica kriznih štabova zakazanih za danas u 18 časova.\nU pitanju su sastanci Kriznog štaba za suzbijanje zarazne bolesti COVID-19 i Kriznog štaba za otklanjanje nastalih i sprečavanje mogućih štetnih posledica zarazne bolesti COVID-19 po privredu.\nNakon toga, predsednik Vučić će se obratiti javnosti.\nKorona virusVladimir Putinpreventivne mereKrizni štabEmanuel Makron


Senatori spremaju zakon o olimpijskim uniformama\nPosle brojnih izveštaja o tome da je odeća za London napravljena u Kini, američki zakonodavci ne žele da išta više prepuste slučaju\nAmerički olimpijsci u odeći kompanije "Ralf Loren"\nU SAD se nastavlja polemika o unifromama, koje će američki olimpijci nositi na otvaranju Olimpijskih igara u Londonu. Šest demokratskih senatora saopštili su da će sledeće nedelje predstaviti meru kojom se obavezuje da te uniforme ubuduće budu proizvedene u Sjedinjenim Državama.\nOdluka je usledila posle brojnih medijskih izveštaja koji su se fokusirali na oznaku "Napravljeno u Kini" koja krasi uniforme američkih sportista za predstojeće Olimpijske igre, a koje je proizvela kompanija Ralf Loren.\nLider demokratske većine u Senatu Heri Rid rekao je da je odluka da se uniforme naprave u inostranstvu bila "potpuno pogrešna" u vreme kada radnici u američkoj tekstilnoj industriji "očajnički traže posao".\nOlimpijski komitet SAD sinoć je saopštio da je prekasno da se promene ovogodišnje uniforme, ali da će oprema za Zimske olimpijske igre u Sočiju 2014. biti "napravljena u Americi".


18/09/2021 - Ozonpress :: internet portal\n//18 septembra, 2021\nBBC Dok u Srbiji sve više dece oboleva od korone, u Beogradu je održan protest protiv kovid mera, a na isti način su nezadovoljstvo izrazili i stanovnici Hrvatske u Zagrebu. Prema poslednjim zvaničnim podacima, u Srbiji je u poslednja 24 sata zaraženo još 6.745, preminulo 35...\nU kafeu “Montana“ u nedelju (19. septembar) će se održati humanitarni pikado turnir, čiji je cilj prikupljanje što više novčanih sredstava za bolesnu mladu sugrađanku Ninu Perišić. Turnir počinje u 13 sati. Nina je rođena 19.05.2012. godine u Čačku iz uredne i kontrolisan...\nEPA U Srbiji je sve više dece obolele od korone, a uvođenje kovid propusnica je i dalje glavna tema, dok su američki stručnjaci odbacili potrebu za davanjem treće doze vakcine, osim starijima od 65 godina i ljudima iz visokorizičnih grupa. Prema poslednjim zvaničnim podacima, u...\nSmatramo je našom dobrom voljom i gestom zadovoljne mušterije. Napojnice bi, međutim, mogle da postanu obaveza. Ugostitelji godinama unazad pokušavaju da sa poreznicima nađu prihvatljivo rešenje za tretman bakšiša. Po važećim zakonima, inspektori strogo kažnjavaju svaki višak...\nGetty Images Jedan od 40 ljudi ima simptome korona virusa koji traju duže od tri meseca, pokazuju podaci Kancelarije za nacionalne statistike. U aprilu, statistike su pokazivale da svaki deseti čovek ima simptome dugotrajnog Kovida-19. Najnovija, velika i obimna analiza u...


BIHAĆ: SVEČANO I PRIGODNO OTVORENE PROSTORIJE ZA RAD MLADIH | RTVUSK.ba\n-\tUdruženje ART-LABORATORIJ iz Bihaća, otvaranjem svojih prostorija, sinoć je privelo kraju projekt pod nazivom „Music to our ears“. Od samog početka pa do završne faze ova ideja se realizirala u okviru programa Bosnia and Hercegovina Resilience Initiative kojeg sprovodi Međunarodna organizacija za migracije uz finansijsku podršku USAIDA-a...\nBIHAĆ, 16. januara - S ciljem oživljavanja omladinske muzičke scene na području USK-a, prije nekoliko mjeseci pokrenut je projekt “Music to our ears”. Cjelokupna priča realizirana je kroz muzičke radionice namijenjene osobama od 15 do 35 godina, u sklopu koje je urađena i kompletna rekonstrukcija prostora Udruženja, koji je i svečano otvoren.\n„Udruženje ART - LAB” dobilo je jedan vrlo referentan i reprezentativan prostor za omladinu i grad Bihać, koji se može porediti sa onim svjetskim, koji su vrlo poželjni u društvima i predstavljaju centar za mlade, predstavljajući jedan epitet urbane sredine.\nMladi ljudi iz ovog udruženju su kažu, motivirani i nadaju se da će ovaj projekt ostvariti željni efekt i na najbolji mogući način opravdati svoje postojanje, rad i ukazano povjerenje.


Šekler: U prvom planu treba da budu mere koje nisu ukinute - Glas Zaječara\nHome Društvo Šekler: U prvom planu treba da budu mere koje nisu ukinute\nŠekler: U prvom planu treba da budu mere koje nisu ukinute\nVirusolog i mikrobiolog Veterinarskog instituta u Kraljevu Milanko Šekler izjavio je danas da je manje bitno da li dnevno ima 70 ili 300 novozaraženih, jer je suština da je „virus prisutan“, i da u prvom planu treba da budu mere koje su i dalje na snazi.\nOn je za Radio televiziju Srbije rekao da su i dalje na snazi mere protiv korone kao što je nošenje maski, distanca ili broj osoba na jednom prostoru, ali da ih sve manje ljudi poštuje i da se akcenat stavlja na normalizaciju života umesto na njihovu primenu.\n„Često kada udjem u prodavnicu sam jedni koji je stavio masku“, rekao je Šekler, i dodao da se virus održao na toplom vremenu i da će opasnost biti još veća na jesen kada ljudi budu morali više da borave u zatvorenom prostoru.\nOn je istakao da se ne boji za sebe jer je vakcinisan, tako da će imati blaže simptome ako se i inficira, ali se plaši za nevakcinisane jer će ih virus „naći“.\nGovoreći o pojavi novih sojeva virusa, kao što je delta, on je naglasio da „vakcina radi“, pa da oni koji su je primili ne treba da se time opterećuju.\nŠekler je naglasio da akcenat na vakcinaciji treba da je na radno sposobnom stanovništvu, od 18 do 40 godina, navodeći da je upravo u tom uzrastu veliki procenat nevakcinisanih.\nPrethodni tekstU Majdanpeku još jedan dan bez novoinficiranih korona virusom\nNaredni tekstDečiji centar: Akcija prikupljanja reciklažnog materijala biće održana u petak i subotu


Ekonomija arhiva vesti 14.08.2018 - Naslovi.net\nMinistarstvo privrede nije saopštilo da je iko dostavio ponudu. Neizvesno da li za MSK iz Kikinde ima zainteresovanih investitora ili čekaju još nižu početnu cenu za partnerstvo. U prvom pozivu prag bio 38,5 miliona evra, u drugom 20,4 miliona evra… »\nRTV: MSK na prodaji, drugi put - kupci čekaju da se cena "istopi"?Večernje novosti: MSK: Kupca traže u novom krugu\nBeogradska berza prestala je privremeno sa radom iz tehničkih razloga, saopštila je Beogradska berza. Odluku o prestanku trgovanja hartijama od vrednosti doneo je u 11.30 časova direktor Beogradske berze Siniša Krneta. Kako piše u saopštenju, odluka… »\nB92: Šta se danas desilo s BG berzom?SEEbiz: Beogradska berza privremeno prekinula radjoš 1 povezana\nZa ovo leto je kasno, ali već sledeće godine letovanje u Turskoj moglo bi biti mnogo jeftinije nego ove godine zahvaljujući ogromnom padu turske lire prema evru i dolaru. U poslednjih mesec dana lira je izgubila 38 odsto vrednosti u odnosu na evro… »\nNova ekonomija: Posledica pada lire - jeftinije letovanje u TurskojN1 Info: Zbog pada lire dogodine jeftinije letovanje u Turskoj?još 2 povezane\n14.08.2018 Ekonomija, izvori


DS zatražio od odbora da pribavi snimke napada na Jerkov | N1 Srbija\nDS zatražio od odbora da pribavi snimke napada na Jerkov\n18.04.2018. |14.34 |\nŠef poslaničke grupe Demokratske stranke Goran Ćirić zatražio je od Administrativnog odbora Skupštine Srbije da pribavi snimke kako bi se utvrdilo ko je sve opkolio i vređao u skupštinskoj sali poslanicu DS Aleksandru Jerkov i ko joj je ispisao uvredljive poruke. Predlog DS međutim, nije prihvaćen.\nPredlog DS nije prihvaćen jer, kako je rekao predsednik Administrativnog odbora Aleksandar Martinović, odbor nije za to nadležan.\n"Kakve ja veze imam sa tim? Kako ja kao predsednik Administrativnog odbora da obezbedim snimak, šta ja imam sa tim", rekao je Martinović i dodao da je Poslovnikom tačno propisano šta su nadležnosti odbora.\nĆirić mu je rekao da nije ni očekivao da će izaći u susret i ukazao Martinoviću da odbor utvrđuje sankcije prema poslanicima koji se nedolično ponašaju.\nOn je istakao da je neophodno preduzeti najoštrije mere i kazne za poslanika ili poslanicu koja je sebi dozvoli da na doktorskoj disertaciji Aleksadre Jerkov ostavi uvredljivu poruku.\nVukadinović: Napad na Jerkov skandalozan, Šešelj povlašćen\nČirić je želeo da se dnevni red Administrativnog odbora dopuni tim zahtevom, ali njegov zahtev nije uvršten u dnevni red.\n"Šta radi Administrativni odbor je propisano Poslovnikom. Sve što je u nadležnosti odbora ja ću da uradim, ali što nije, ja ne mogu tim zahtevima da izađem u susret. Ja nisam policajac, šta ja znam ko je nešto pisao", rekao je Martinović.\nPoslanik Socijaldemokratske stranke Nenad Konstatinović rekao je da je ponašanje prema Jerkov nedopustivo i da su pojedini poslanici morali biti sankcionisani još u sali, kao i da je morao biti sankcionisan Šešelj zbog pretnji da će "razbiti njuške" onima koji govore o presudi izrečenoj protiv njega u Haškom tribunalu.\nRadikali su na sednici rekli da ne beže od rasprave, ali da bi moralo da se raspravlja o dnevnom redu danas, odnosno popuni poslaničkih mandata, što njima nimalo nije lako, s obzirom da je na dnevnom redu konstatovanje novog poslanika radikala, koji dolazi na to mesto umesto Zorana Krasića koji je nedavno preminuo.\nPoslanik SRS Nemanja Šarović rekao je da Ćirić nije došao na sednicu na vreme i da zato nije ni mogao njegov zahtev za dopunu dnevnog reda da bude uvršten u dnevni red.\nOdbor je inače Skupštini uputio predlog da konstatuje mandat poslaniku SRS Zoranu Despotoviću i mandat Nadi Kostić sa liste Dosta je bilo, a koja u parlament ulazi umesto Miloša Boškovića, koji je nedavno podneo ostavku i napustio taj pokret.\nAleksandra Jerkov DS Goran Ćirić\nSnimci ce biti objavljeni na Pink kanalu .\nRadikalska banda i stara i nova docekala svoje vreme.A kako izgleda njihovo vreme mozemo videti na svakom koraku,ne samo u Skupstini ciji su rad potpuno obesmislili. Podrska za narodnu poslanicu Aleksandru Jerkov\nIz ovoga je potpuno jasno da Šešelj postupa po nalogu SNS. Ako postoji neko kome to sada nije bilo jasno.


Izložba "Projekat Jugoslavija" biće otvorena sutra u Muzeju 25.maj - Naši u svetu\nPostavka se sastoji iz video radova - 100 intervjua\nObjavljeno 16/12/19 u 18:00\nIzložba “Projekat Jugoslavija”, autorki Ane Adamović i Milice Pekić, biće otvoren sutra u 18 časova u Muzeju Jugoslavije (u zgradi Muzeja 25. maj).\nPostavka se sastoji iz video radova – 100 intervjua, koji su rađeni sa sagovornicima različitih uzrasta i profila, iz zemalja nastalih nakon raspada nekadašnje države.\nIzložba predstavlja završnicu istoimenog projekta, koji je rezultat višegodišnje saradnje Muzeja Jugoslavije i “Kioska- platforme za savremenu umetnost”.\nSam proces intervjuisanja realizovan je atipičnim postupkom, jer su autorke umesto konkretnog pitanja svakom učesniku i učesnici ponudile karton koji opisuje neki od predmeta iz zbirki Muzeja Jugoslavije, na kome se nalaze osnovne informacije o tom predmetu: opis, datum ili period iz kojeg potiče i poreklo.\n“Na taj način pokušale smo da kolekciju materijalnih tragova prošlosti posrednim putem prevedemo u formu živih komentara, aktuelnih razmišljanja, ideja i potencijala za budućnost”, objašnjavaju Ana Adamović i Milica Pekić iz platforme “Kiosk”.\nDa li je prošlost Jugoslavije već muzealizovana, istorizovana i pohranjena u arhivama, može li nam ta prošlost razjasniti barem nešto o sadašnjosti, pomoći da razumemo krizu u kojoj se danas svet nalazi, možemo li, na primeru multinacionalne, multikonfensionalne zemlje, koja se pre 25 godina raspala, početi da razmišljamo o alternativama za sadašnji trenutak? – samo su neka od pitanja na koje “Projekat Jugoslavija” pokušava da ponudi odgovore.\n“Odmakom od predmetnosti samih objekata, pokušale smo da razmišljanje o nasleđu jugoslovenske države udaljimo od nostalgične vizije prošlosti, pomerajući akcenat na razmišljanje o regionu, Evropi i svetu danas, koji su, čini se više nego ikada, zaglavljeni u permanentnoj krizi, sukobu, netoleranciji i nejednakosti”, ističu autorke.\nTokom trajanja izložbe posetioci će moći da se uključe u projekat, a svako od njih će uz ulaznicu dobiti karton sa opisom predmeta iz neke od zbirki muzeja, na koji će moći da ostavi komentar u video kutku, u okviru postavke.\nIzjave publike postaće, ravnopravno sa postojećim intervjuima, deo kolekcije Muzeja Jugoslavije.\n“Projekat Jugoslavija” realizovan je uz podršku Balkanskog fonda za demokratiju i Ministarstva kulture i informisanja Republike Srbije.\nIzložba, čiju je arhitekturu osmislila Milica Lopičić, biće otvorena do 15. aprila sledeće godine.\nAna AdamovićJugoslavijaMilica PekićMinistarstvo kultureMuzej 25.maj\n“Najbolje iz Srbije 2019”, srpski električni bicikli na ulicama evropske unije


On je istakao i da Slovačka snažno podržava politiku vojne neutralnosti i politiku koju vodi predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\nPolitika Slovačke je politika doslednog prijateljstva prema Srbiji, rekao je ministar odbrane Aleksandar Vulin koji je danas razgovarao sa ministrom odbrane Slovačke Peterom Gajdošem, koji prvi put boravi u zvaničnoj poseti našoj zemlji.\n- Vlada Slovačke Republike još jednom je potvrdila da će sačuvati svoju principijelnu poziciju kada je u pitanju nepriznavanje lažne države Kosovo i da Slovačka nikada neće priznati Kosovo. Takođe, Slovačka je podržala poziciju Srbije kada je u pitanju postojanje vojske Kosova i složila se da nikakva vojska Kosova ne može da postoji, kao i da ništa što je u suprotnosti sa Rezolucijom 1244 ne može da se implementira na prostoru Kosova i Metohije - naglasio je Vulin, saopštilo je Ministarstvo odbrane.\nMinistri su, pored ostalog, razgovarali o saradnji u oblasti odbrane, političko-bezbednosnoj situaciji u regionu, kao i o zajedničkom učešću u multinacionalnim operacijama u svetu.\nKako je ministar Vulin istakao, politika Slovačke je politika doslednog prijateljstva prema Srbiji.\n- Slovačka će nastaviti da u svakom međunarodnom forumu podržava poziciju Srbije i, gde god postoji mogućnost da Slovačka govori, zastupa stavove Srbije. Zahvalan sam na takvoj poziciji, a posebno kao Ministarstvo odbrane, što ćemo nastaviti svoju saradnju i što nam naša politika vojne neutralnosti omogućava da sarađujemo i sa Istokom i sa Zapadom, uvek vodeći računa o interesima Srbije - naveo je Vulin.\nMinistar odbrane Slovačke zadovoljan je današnjim razgovorima sa srpskim kolegom.\n- Razgovarali smo o našoj uzajamnoj, sadašnjoj i budućoj saradnji. Zajedno gradimo mir i saglasni smo da protiv terorizma, ekstremizma i ilegalne migracije moramo da se borimo zajedno. Samo zajedničkim snagama i naporima možemo postići mir. Primer toga je naše učešće u misiji na Kipru, gde ne samo da uživamo u miru i demokratiji već suprotno, zajedno ih gradimo, obezbeđujemo i širimo u svetu - rekao je Gajdoš.\nPrema njegovim rečima, učiniće se sve da bi u zajedničkoj misiji na Kipru nastavili i dalje da radimo.\n- Želimo zajedničku saradnju u okviru obuke, obrazovanja, zdravstva i modernizacije, kao i da se što pre proširi i vojno-vojna i civilno-vojna saradnja, što će biti u korist svima nama. Verujem u nastavak i produbljenje naše saradnje - istakao je Gajdoš.\nOn je rekao da se u Srbiji oseća kao u rodnoj zemlji Slovačkoj i kao prijatelj.\n- Drago mi je što sam juče položio venac u Kragujevcu na Groblju slovačkim palim vojnicima u Prvom svetskom ratu. Zahvalio bih srpskim prijateljima što se na odgovoran način ponašaju prema spomeniku i čuvaju ga od zaborava. To jeste spomenik slovačke istorije, ali je i sastavni deo naše srpsko-slovačke istorije -rekao je ministar odbrane Slovačke, navodi se u saopštenju.\nVIDEO: Šta je sledeće? Albanci KAMENUJU Srbe koji slave slavu


Fejnord – Ajaks: Dušan Tadić u centru napada huligana, policija reagovala video\nHuligani zasuli bakljama Tadićev autobus – policija reagovala vodenim topovima /video/\nNemile scene viđene su pre početka holandskog derbija između Fejnorda i Ajaksa, pošto su navijači kluba iz Roterdama zasuli bakljama autobus u kom se nalazio kapiten reprezentacije Srbije Dušan Tadić.\nNa stadionu u Roterdamu zbog virusa korona nisu dozvoljeni navijači na tribinama, međutim, to domaće pristalice nije sprečilo da „toplo“ dočekaju autobus sa gostujućim fudbalerima. Autobus sa fudbalerima i stručnim štabom Ajaksa morao je da prođe kroz špalir protivničkih navijača koji su ih tom prilikom gađali bakljama, kamenjem, kovanicama...Usledio je haos ispred stadiona, žandarmerija reagovala svim silama i navijači su počeli da beže zbog „protivnapada“ organa reda.Žandarmerija je morala da koristi i vodene topove kako bi sprečili veće incidente. „Policija je rasterala grupu huligana koji su se okupili uoči važne fudbalske utakmice između velikih rivala Fejnorda i Ajaksa. Policija je koristila i vodeni top, angažovana je i policija na konjima. Kada je Ajaksov autobus stigao na stadion, napadnut je dimnim bombama, petardama i bakljama, grupa od 100 do 150 ljudi je takođe gađala policiju bakljama i flašama“, navode mediji u Holandiji. Pogledajte i kako je ova nemila situacije izgledala iz autobusa fudbalera Ajaksa. Utakmica između dva velika rivala završena je pobedom ekipe iz Amsterdama za koju je Dušan Tadić postigao gol sa bele tačke.► Čudo iz Srbije – Vlahović izjednačio Ronaldov rekord! /video/► Nema kraja problemima u Engleskoj – korona „pokosila“ premijerligaše\n15:48 19.12.2021 (Osveženo: 16:45 19.12.2021)\n© AFP 2021 / VLADIMIR SIMICEKFudbal – huligani pre utakmice\nNa stadionu u Roterdamu zbog virusa korona nisu dozvoljeni navijači na tribinama, međutim, to domaće pristalice nije sprečilo da „toplo“ dočekaju autobus sa gostujućim fudbalerima.\nAutobus sa fudbalerima i stručnim štabom Ajaksa morao je da prođe kroz špalir protivničkih navijača koji su ih tom prilikom gađali bakljama, kamenjem, kovanicama...\nUsledio je haos ispred stadiona, žandarmerija reagovala svim silama i navijači su počeli da beže zbog „protivnapada“ organa reda.\nŽandarmerija je morala da koristi i vodene topove kako bi sprečili veće incidente.\n„Policija je rasterala grupu huligana koji su se okupili uoči važne fudbalske utakmice između velikih rivala Fejnorda i Ajaksa. Policija je koristila i vodeni top, angažovana je i policija na konjima. Kada je Ajaksov autobus stigao na stadion, napadnut je dimnim bombama, petardama i bakljama, grupa od 100 do 150 ljudi je takođe gađala policiju bakljama i flašama“, navode mediji u Holandiji.\nPogledajte i kako je ova nemila situacije izgledala iz autobusa fudbalera Ajaksa.\nUtakmica između dva velika rivala završena je pobedom ekipe iz Amsterdama za koju je Dušan Tadić postigao gol sa bele tačke.\n► Nema kraja problemima u Engleskoj – korona „pokosila“ premijerligaše


Otvorena digitalna učionica u Prvoj obrenovačkoj školi – Personal magazin\nUčenici Prve obrenovačke osnovne škole, jedne od najstarijih u Srbiji, dobili su danas pet računara za opremanje digitalne učionice. Donaciju Aerodroma „Nikola Tesla”, koji je kompjuterima opremio već tri škole…\nUčenici Prve obrenovačke osnovne škole, jedne od najstarijih u Srbiji, dobili su danas pet računara za opremanje digitalne učionice. Donaciju Aerodroma „Nikola Tesla”, koji je kompjuterima opremio već tri škole u Beogradu, uručili su član Gradskog veća Miroslav Čučković i zamenik sekretara za obrazovanje Dragica Moro, u prisustvu generalnog direktora Aerodroma Velimira Radosavljevića.\n– Grad Beograd će obezbediti 2.600 računara za više od 260 škola, ne samo preko projekta „Digitalna učionica”, koji vodi Ministarstvo za telekomunikacije, već iz budžeta opština i grada, ali i pomoću donacija društevno odgovornih kompanija kao što je Aerodrom „Nikola Tesla”. Veoma je važno da sva deca u Beogradu imaju pristup računaru, ali i da ih istovremeno obučimo kako da budu bezbedni, jer smo imali slučajeve zloupotrebe dece na internetu – istakao je Miroslav Čučković, član Gradskog veća, i dodao da će grad Beograd nastaviti da obezbeđuje besplatne udžbenike za učenike prvog i petog razreda, kao i laptopove za đake trećeg razreda.\nOn je takođe najavio da će sve škole u ovoj opštini u narednom periodu dobiti računare, uključujući i one u udaljenim naseljima, poput Grabovca i Skele.\nZamenica sekretara za obrazovanje Dragica Moro najavila je da će grad Beograd u Prvoj obrenovačkoj školi opremiti i kabinet fizike i opštetehničkog obrazovanja i obezbediti 10 novih tabli i pet ormana za produženi dnevni boravak dece. U narednim mesecima biće nabavljeno još računara, kao i 100 stolica i 50 klupa. Direktor škole Branko Belić zahvalio je na donaciji i istakao da za učenike informatika više nije novost.\nOtvorena digitalna učionica u Prvoj obrenovačkoj školi was last modified: March 2nd, 2011 by Redakcija


Recept NIS-a za uspešniji „Telekom Srbije“ - 16.08.2016, Sputnik Srbija\nKompanija „Telekom Srbija“ prestigla je NIS po dobiti ostvarenoj 2015. godine. Sagovornici emisije „Energija Sputnjika“ kažu da razlog treba tražiti u padu cene... 16.08.2016, Sputnik Srbija\nanalize i mišljenja, intervjui, bugarska, rumunija, mađarska, srbija, nenad gujaničić, branislav jorgić\n14:17 16.08.2016 (Osveženo: 13:30 11.06.2019)\nZa mali broj firmi u Srbiji može se dati ocena — uspešan. Dve najuspešnije su „Telekom Srbija“ i NIS. Iako se bave različitim poslovima, poslovanje tih kompanija može da se poredi zato što je, sa stanovišta kapitala, reč o berzanskim kompanijama, slične su i po broju akcionara, ali i sa stanovišta profita koji ostvaruju.\nIS je u prethodnih par godina imao značajno veći profit od „Telekoma“, koji se kretao i do 400, a ove godine je 130 miliona evra. Sličan profit ima „Telekoma Srbija“. Razlika između te dve kompanije je u tome što je NIS na beogradskoj berzi i njegova cena je tržišno verifikovana, dok Telekom nije na berzi, iako je po zakonu to već trebalo da se desi, četiri godine posle podele akcija, a njegova cena nije tržišno verifikovana.\n© SputnikDirektor „Brokerske kuće Jorgić“ Branislav Jorgić (L) i projektni menadžer u „Vajs brokeru“ Nenad Gujaničić\nDirektor „Brokerske kuće Jorgić“ Branislav Jorgić (L) i projektni menadžer u „Vajs brokeru“ Nenad Gujaničić\nProjektni menadžer u „Vajs brokeru“ Nenad Gujaničić kaže da nije moguće reći da li bi Telekom bio još uspešniji da je na berzi, ali da bi njegova kontrola svakako bila efikasnija. Podsetimo da je reč o akcionarskom društvu čiji je država većinski vlasnik, pa zato nema indirektnu kontrolu investicione javnosti, kaže Gujaničić.\n„Kada je kompanija na berzi, kao što je slučaj sa NIS-om, svaki put kada je kvartalni finansijski izveštaj finansijskog direktora kompanije možemo da pitamo šta god želimo o rezultatima poslovanja. Investitori koji imaju više akcija mogu da učestvuju na skupštinama akcionara, mogu da budu i nominovani za članove nadzornog odbora. Kompanije koje nisu javna akcionarska društva, a ’Telekom Srbija‘ se tako ponaša, direktor se postavlja na netransparentan način, u nadzornom odboru su politički dirigovani funkcioneri. Tu nema nimalo kontrole, ni odgovornosti, tako da su ovi rezultati fantastični, bez tih poluga kontrole“, kaže Gujaničić.\nOd privatizacije „Telekoma“ se odustalo jer nije bilo ponude koja je odgovarala Vladi Srbije, bio je to pritisak pod kojim je radila uprava kompanije, koja u tim uslovima nije mogla da se usredsredi na samo poslovanje. Iako je nedavno najavljena promena menadžmenta, sagovornici „Energije Sputnjik“ smatraju da i novo rukovodstvo, zbog načina na koji se bira, koliko god da je profesionalno, ne može do kraja da bude uspešno. U svetu isključivo tržište govori o tome da li je kompanija uspešna, što ovde nije slučaj, zato je funkcionisanje kompanija preko berzanskog tržišta dominantan oblik poslovanja na Zapadu, rečeno je u emisiji „Energija Sputnjika“ koju uređuje Jelica Putniković.\nDirektor „Brokerske kuće Jorgić“ Branislav Jorgić smatra da ipak treba imati u vidu da se Telekom na našem tržištu bori sa svetskim uspešnim kompanijama, a to su „Telenor“ i VIP. Kad govorimo o berzanskom poslovanju, nije neophodno da on bude berzanska kompanija, ali je neophodno da ima jasnu vlasničku strukturu, kaže Jorgić.\n„Postoje različite metode kako do nje doći, jedan od načina je nalaženje strateškog partnera, koji zagovara Vlada. Ali nije uvek neophodno da se pojavi strateški partner, da bi te kompanije bile efikasne. Moguće je da to budu klasične berzanske kompanije sa konstituisanim vlasništvom u okviru investicionih fondova pojedinačnih vlasnika. Država može da zadrži deo. Dobar model u postupku privatizacije je dostigao ’Dojče telekom‘, deo akcija država je prenela na razvojnu banku, deo ponudila na slobodnom tržištu, investicionim, penzionim fondovima i pojedinačnim ulagačima. To je dobar model i za nas“, predlaže Jorgić.\n24 April 2016, 11:40\nOn objašnjava da je taj sistem prodaje odličan, jer je doveo do toga da je 70 odsto kompanije u vlasništvu države, a 13 odsto ima razvojna banka, koja je novac od kasnije prodaje deonica investirala u razvoj nemačke privrede.\nAkcijama NIS-a trguje se od 2010. godine. Kompanija je uspela da se pozicionira u Srbiji, ali i u regionu, uspešno posluje u Rumuniji, Bugarskoj i Mađarskoj. Jorgić smatra da je primer dobre privatizacije i korporativnog upravljanja, ali i dobrog odnosa menadžmenta prema vlasnicima.\n„Većinski vlasnik je multinacionalna kompanija ’Gasprom‘, čije su akcije kotirane na svetskim berzama, tako da on mora da vodi računa kako upravlja svojim firmama-ćerkama. Podsetimo da je preuzeo NIS u jako lošem stanju u pogledu pokrivenosti tržišta, gubici su bili preko sto miliona evra godišnje. U relativno kratkom periodu obavljeni su racionalizacija poslovanja i rekonstrukcija vitalnih postrojenja za proizvodnju i preradu nafte, a u trećoj fazi došlo je do širenja u regionu. Rezultat svega su izvanredni rezultati poslovanja. U 2013. godini dobit je bila oko 400 miliona dolara, u 2014. 250 miliona, a prošle oko 130 miliona dolara“, kaže Branislav Jorgić.\nKravčenko: NIS će uvek biti prvi na balkanskim rejtinzima (foto)\n29 Jun 2016, 16:49\nSagovornici „Energije Sputnjika“ ocenjuju da su rezultati kompanije ove godine nešto lošiji zbog pada cene nafte na svetskom tržištu, ali i smanjene kupovne moći na našem tržištu. I u tim okolnostima NIS je uspeo da opstane na tržištu, ali i da ostvaruje izvanredne rezultate i da se širi, pa je danas jedina prava berzanska kompanija, međutim, profit nije jedini pokazatelj uspešnosti neke firme, kaže Gujaničić.\n„Mislim da je NIS na odličnom putu razvoja, strateških planova i investicija. Ove godine verovatno neće imati bolji krajnji finansijski rezultat nego prošle, iz prostog razloga što je cena nafte i dalje prilično niska. Što se tiče ’Telekoma‘, ta branša doživljava stagnaciju u svetu, pa i kod nas. Tu bi moralo mnogo da se poradi na efikasnosti kompanije, a bojim se da se to neće desiti pre pronalaženja manjinskog ili strateškog partnera koji bi doveo do restrukturiranja. Ono što je ’Gasprom‘ uradio u NIS-u proteklih godina faktički pokazuje šta treba da se uradi sa Telekomom“, zaključuje Gujaničić.\nInače, „Gasprom“ je jedna od retkih ruskih firmi kojoj Evropa i SAD nisu uvele sankcije, ali NIS-u, kao kompaniji sa većinskim ruskim vlasništvom, jesu, iako je registrovan u Srbiji.\nSagovornici emisije smatraju da to nije presudno uticalo na dobre poslovne rezultate NIS-a. Oni zaključuju da smanjenje profita treba pre svega tražiti u padu cene sirove nafte, jer je količinski gledano proizvodnja i prodaja NIS-a na istorijski rekordnom nivou.\nTrenutna tržišna vrednost kompanije je oko 800 miliona evra, pa je nerealno očekivati da će uskoro izaći i na inostrane berze, a „Gasprom“ otvoreno ističe da ima nameru da od NIS-a napravi regionalnog lidera u njegovom sektoru.


Prijedorskom ArcelarMittalu oznaka “Kompanija sa suosjećanjem” – Uvršteni u Muzej najvećih donatora na Zapadnom Balkanu – dijalogin.tv\nHome » Cyberspace Dijalogin Društvene teme Ekonomija Vijesti\nPrijedorskom ArcelarMittalu oznaka “Kompanija sa suosjećanjem” – Uvršteni u Muzej najvećih donatora na Zapadnom Balkanu\nPrijedorski ArcelorMittal uvršten je na Listu najvećih donatora na Zapadnom Balkanu. Tim povodom, kompaniji ArcelorMittal Prijedor dodijeljena je oznaka „Kompanija sa suosjećanjem – Company with compassion – 2016“\nOva oznaka, koju dodjeljuje „Muzej najvećih donatora na Zapadnom Balkanu“, dodjeljuje se kompanijama koje su svojim izdašnim donacijama iskazale povezanost sa sredinom u kojoj djeluju te pomagale, na različite načine, aktivnosti i projekte koji su zahtjevali pomoć i podršku.\nKompanija Arcelor Mittal Prijedor posebno se iskazala u podršci lokalnoj zajednici u kojoj djeluje. ArcelorMittal Prijedor je kroz donacije i sponzorstva uložio više od 3,5 miliona KM i više od 9.000 volonterskih sati, kroz 310 projekata iz svih oblasti koji su obuhvatili oko 82.000 korisnika, piše “Atrakcija“.\nU ovom periodu ArcelorMittal Prijedor ostvario je izuzetnu saradnju i pružio podršku vrtićima kroz opremanje objekata i dvorišta za igranje. Podržali su i sve osnovne škole u Prijedoru kroz pojedinačne i zajedničke projekte, kao što su „Prijedor, moj grad u Srpskoj“; „Plešimo zajedno“ i „Bezbjednost za sve“.\nU saradnji sa razvojnom agencijom grada „PREDA-PD“, ArcelorMittal Prijedor unapredio je kabinetsko obrazovanje u elektrotehničkoj i poljoprivredno-prehrambenoj školi, a zajedno je opremio kreativni centar za obuku mladih i program cjeloživotnog učenja, te razvio duh robotike u tehničkim školama i organizovali prvo takmičenje u BiH. Sa UG „DON“ dugi niz godina kompanija ArcelorMittal Prijedor organizuje „Kamp dječijih osmijeha“ na Kozari, ali su realizovali i obrazovne projekte za osnovce i srednjoškolce. Svakako ne treba zanemariti ni saradnju sa Rudarskim fakultetom u Prijedoru, koja traje od njegovog osnivanja.\nPrijedorski ArcelorMittal zna svoj put i radiće i dalje na istim temeljima i osnovama, a sve da bi dali svoj doprinos zajednici u kojoj rade, posluju i žive. Trudiće se da i dalje oblikuju budućnostza sve i generacije koje dolaze.


Sutra druga izvedba predstave „Mamin sin“ -\nSutra druga izvedba predstave „Mamin sin“\nGlumci Studentske pozorišne trupe iz Foče izvešće sutra u 20,00 časova na sceni Gradskog pozorišta Foča prvu reprizu predstave „Mamin sin“, rađene po tekstu, adaptaciji i režiji Mirjane Radović.\nKomad govori o aktuelnim problemima društva i narušenim rodbinskim odnosima, oličenim u porodici Rikalo. Karakterističan odnos između svekrve i snahe, sin bez stava rastrzan između majke i žene, svekar koji pokušava da sakrije istinu, samo su neke od komponenti ove komedije.\nUloge tumače: Mirjana Radović (Anđelija), Igor Krnjić (Milutin), Andrijana Jovanović (Obrenija), Dejan Radović (Jovica), Nebojša Marković (Pop Grigorije) i Nemanja Mitrović (Doktor Nenad, Rako Šljivić).\nPredstava je na oduševljenje brojne publike premijerno izvedena u punoj sali Gradskog pozorišta 16. decembra protekle godine, a zbog velikog interesa publike trupa se odlučila za reprizno izvođenje namijenjeno sugrađanima i studentima koji nisu bili u prilici pogledati predstavu, saopštili su iz fočanskog Pozorišta.\nKarte, po cijeni od 1KM, mogu se kupiti u biletarnici Pozorišta neposredno pred početak predstave.


Vuksanović: Vučić može da profitira od posete Vang Jia pred izbore - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Politika » Vuksanović: Vučić može da profitira od posete Vang Jia pred izbore\nKineski šef diplomatije Vang Ji u dvodnevnoj poseti Beogradu sastao se sa predsednikom Srbije\nVuksanović: Vučić može da profitira od posete Vang Jia pred izbore\nAleksandra Popović28.10.2021. 16:04\nPoseta ministra spoljnih poslova Kine Vang Jia Srbiji ima jaku diplomatsku simboliku jer pokazuje redovne kontakte između dve vlade, ocenjuje Vuk Vuksanović, saradnik Beogradskog centra za bezbednosnu politiku za Danas dodajući da ipak očekuje da će najveći efekat posete biti “profitiranje” predsednika Srbije Aleksandra Vučića pred predstojeće predsedničke izbore.\nKineski šef diplomatije Vang Ji boravio je u dvodnevnoj poseti Srbiji u okviru obilaska regiona, a nakon sastanaka sa premijerkom Srbije Anom Brnabić i predsednikom Narodne Skupštine Ivicom Dačićem, Ji se sastao i sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem.\nNa aerodromu ga je dočekao ministar spoljnih poslova Srbije Nikola Selaković sa kojim je kasnije takođe održao sastanak, posle koga je potpisan Protokol o saradnji ministarstava spoljnih poslova dve zemlje. Nakon pojedinačnih razgovora održan je i plenarni sastanak delegacija Srbije i Kine.\nIpak, za Vuka Vuksanovića mnogo upečatljivije od bilateralne posete je to da je ova poseta deo regionalne ture koje uključuje Srbiju, Grčku, Albaniju i Italiju, što su po njegovoj oceni, “sve zemlje od interesa za kineske projekte i političke ambicije u Evropi”.\n– Pitanje je da li će poseta da proizvede neki strateški efekat ili novi aranžman. Ukoliko ga bude, veća je šansa da će to biti saopšten nakon razgovora sa predsednikom Vučićem kako bi on profitirao pred izbore. Čak i u tom slučaju, logičnije bi bilo da se bilo koji hipotetički kineski projekat najavi bliže srpskim predsedničkim izborima. Shodno tome, velika je šansa da će ovo biti samo rutinska poseta – naveo je Vuksanović za Danas.\nOn je posetu kineskog šefa diplomatije pomenuo i tokom svog izlaganja na Beogradskom bezbednosnom forumu koji je juče zvanično završen, a u okviru teme panela ““Kineski priručnik za angažovanje partnerskih zemalja“.\nVuksanović je prilikom obraćanja na panelu istakao da je za Kinu važna „lokacija, lokacija, lokacija“ te da ona na Srbija gleda kao „ulaz u jugoistočnu Evropu“.\n“Srbija teži članstvu u Evropskoj uniji, a nije članica EU i nema tako stroga pravila, a opet ima snažne veze sa EU. Što se tiče Srbije i te strane jednačine, presudna je 2008. godina zbog proglašenja nezavisnosti Kosova i ekonomska krize, a Srbija Kinu vidi kao partnera u obe ove oblasti“, naveo je on.\nPodrška Kine oko pitanja Kosova bila je naglašena i u Vučićevom obraćanju nakon sastanka sa kineskim diplomatom.\nPredsednik Vučić je preneo Jiu zahvalnost Srbije na “podršci teritorijalnom integritetu Srbije baš na onaj način na koji Srbija podržava politiku ‘jedne Kine'“, kako je kazao je Vučić.\nVučić je zahvalio Vangu na mogućnosti da Srbija učestvuje u kineskoj inicijativi „Pojas i put“.\n„Podržavamo mudre reči predsednika Kine Si Đinpinga na poslednjoj sednici Ujedinjenih nacija i njegove inicijative za globalni razvoj“, naglasio je Vučić.\nAleksandar VučićKineske investicijekineski uticajSrbija i KinaVan JiBeograd


Spoj prvih srpskih knjiga s obe strane Drine - PressLider.rs\n7. maja 2018. Marina Trmčić\t0 Comments Drina, knjige, Rujno, Štamparija, Užice, „Rujansko četvorojevanđelje“\nObeležavanje jednog savremenog jubileja, sedam decenija Istorijskog arhiva Užice, spojilo je nedavno u manastiru Rujno petovekovnu povest prve dve srpske štamparije sa dve strane Drine: goraždanske i rujanske. Prvopomenuta na samo godinu do punih pet stoleća, a druga je pregazila 480. leto.\nObnovljeni manastir Rujno pored jezera Vrutci (Foto S. Jovičić)\nDuga istorija srpske kulture i pismenosti ispričana je za ovu priliku kroz štampanje prvih knjiga. S tim što su se srpske štamparije po starosti ovako poređale: najpre obodska Crnojevića štamparija 1493. u Crnoj Gori, pa goraždanska 1519. na području današnje Republike Srpske, te u manastiru Rujno uz Đetinju prva štampana knjiga na tlu Srbije „Rujansko četvorojevanđelje” 1537. godine. Sve su nastale u teško vreme, pod turskom opasnošću, a samo pola veka posle Gutenbergovog izuma.\nOtkud spoj druge i treće srpske štamparije za jubilej 70 godina užičkog arhiva objasnio je direktor te ustanove Željko Marković:\n– Ovde u manastiru Rujno predstavili smo 26. broj našeg časopisa „Istorijska baština”. U njemu su prilozi posvećeni 480. godišnjici „Rujanskog četvorojevanđelja” i obnovi manastira Rujno, a tu je i napis o goraždanskoj štampariji i projektu izrade fototipskih izdanja njenih prvih knjiga. Smatrali smo da je korisno povezati dve ove povesti i ljude sa dve strane Drine uključene u negovanje te petovekovne tradicije.\nSkupu su prisustvovali predstavnici grada Užica i Srpske pravoslavne crkve, te Novog Goražda iz RS i univerziteta iz Istočnog Sarajeva koji su najavili da ovim dešavanjem počinje obeležavanje pet vekova goraždanske štamparije, s centralnim događanjima planiranim za narednu godinu jubileja. Okupljenima se, uz ostale, obratio dr Radovan Pilipović, direktor Arhiva Srpske pravoslavne crkve, autor sedam knjiga iz istorije SPC, rekavši:\n– Ovo je crkveno-narodni sabor pod barjakom arhivistike, a povesti prvih srpskih štamparija duboko su utkane u naš identitet, važan deo naše kulturne istorije. U vreme njihovog rada Srpska pravoslavna crkva je bila u vrlo teškom položaju, bez patrijaršije ukinute krajem 15. veka, ali je štampanje tih prvih knjiga doprinelo da se sačuva ćirilo-metodijevska pismenost, a time i identitet našeg naroda.\nPrve odštampane knjige bile su crkvene, za bogosluženje i čuvanje vere u Srba. Goraždanska štamparija nastala je na prostoru Stare Hercegovine, u manastiru Svetog Đorđa u Sopotnici kod Goražda zaslugom trgovca Božidara Goraždanina. On je u Veneciji nabavio štampariju i ovde pokrenuo štampanje crkvenih knjiga, kraj drinsko-dubrovačkog puta da bi trgovci i kiridžije koji su ovuda prolazili uz robu prenosili i knjige. Prve „pečatane” u goraždanskoj štampariji su „Služabnik” (1519), „Psaltir” (1521) i „Molitvenik” (1523). U novije vreme, početkom 21. veka, naučnoistraživački projekat „Goraždanska štamparija” Narodne biblioteke Srbije i Filozofskog fakulteta univerziteta iz Istočnog Sarajeva, pod rukovodstvom dr Dragana Baraća, omogućio je reprint izdanje tih prvih crkvenih knjiga i štampanje niza naučnih radova o toj dugoj i značajnoj istoriji.\nPovest „Rujanskog četvorojevanđelja”, prve štampane knjige iz manastira Rujno kod Užica govori o činu učenog monaha Teodosija koji ju je u tom hramu odštampao leta Gospodnjeg 1537., pod voštanicom rezbareći slova u drvetu, na 250 drvenih ploča. No ubrzo pošto je Teodosije s bratijom knjigu pečatao u više primeraka, Turci otkriše ovu štampariju i najpre uništiše nju, a potom i ceo manastir Rujno do temelja.\nVekovima su ostaci manastirskih zidina čamili u selu Vrutci, a kad je osamdesetih godina 20. veka ovde napravljena vodoakumulacija oni su nestali pod vodom jezera. Da se, ipak, postojbina prve srpske knjige ne ugasi, učinilo je ovo stoleće: zaslugom vladike žičkog Hrizostoma, koji se i sam bavio izdavanjem knjiga duhovne sadržine, te uz pomoć države i mnogih priložnika, na proplanku uz jezero vaskrsao je novi manastir Rujno, u punom sjaju: sa crkvenim hramom posvećenim Svetom Đorđu, lepim manastirskim konakom, monaškom kućom, kulom zvonarom visokom 14 metara, bronzanom skulpturom prvom štamparu Teodosiju… Posle pet vekova prvi monasi došli su u manastir Rujno 2006. godine, a vladika Hrizostom, preminuo krajem 2012., ovde je po svojoj želji sahranjen u porti.\nŠto se tiče „Rujanskog četvorojevanđelja”, danas se jedina dva originalna primerka čuvaju u Pragu (u Šafarikovoj zbirci) i u Sankt Peterburgu. U obnovljenom manastiru Rujno poseduju samo fototipsko „Rujansko četvorojevanđelje”, izdanje „Prosvete” iz 1987. godine.\n← 4Soul Quartet nastupa pred čačanskom publikom\nTRAGEDIJA U ČAČKU: Obesila se devojka u blizini porodične kuće →


"Tanka većina DPS-a i ubjedljiva pobjeda NATO ideje"\nMilo Đukanović na izbornom plakatu DPS-a (AP Photo/Darko Vojinovic)\nPolitički analitičar Zlatko Vujović ocijenio je da je Demokratska partija socijalista na parlamentarnim izborima održanim u nedjelju osvojili “tanku većinu” za ozbiljne odluke, te da bi nova vlada DPS i manjina bila ograničena u odlučivanju. Međunarodni posmatrači: Na izborima u Crnoj Gori ispoštovane osnovne slobode\n“Ovo je veoma tanka većina koja bi značila, ako bi se postizborna koalicija svela na DPS i manjine, da ce vlada biti biti ograničena u odlučivanju zbog toga sto su manjinske stranke pod uticajem susjednih država”, rekao je Vujović u ponedeljak.\nOn očekuje da DPS pokuša da se oslobodi tog pritiska i formira širu koaliciju, kako bi vladajuća većina bila stabilna i mogla donositi velike odluke.\n“Ne očekujem period stabilnosti nove vlade, već će mnoga pitanja ostati otvorena do predsjedničkih izbora, rekao je.\nVujović je, međutim, ocijenio da je “više nego jasno” da je opcija koja se zalaže za članstvo u NATO ostvarila pobjedu na izborima.\n“U sukobu ruskih interesa i NATO, i pored snažnog uticaja Moskve, NATO ideja je prevagnula”, rekao je Vujović. “Postoji više nego ubjedljiva većina za to”.\nBošnjačka stranka, čija će dva mandata vjerovatno odlučivati o budućoj vladi, saopštila je da će sa partnerima iz manjinskih partija razgovarati o daljim koracima i eventualnim razgovorima sa “političkim partnerima u Crnoj Gori”.\n“Mi ćemo, sa svojim partnerima – manjinskim partijama, sjesti i razgovarati i u tom ambijentu dogovoriti o našim daljim koracima u pogledu osnosa prema političkoj situaciji i eventualnim razgovorima sa političkim partnerima u Crnoj Gori”, rekao je predsjednik BS Suljo Mustafić.\nOn je rekao da će u narednih nekoliko dana sjesti za sto sa ostalim manjinskim partijama i donijeti konačnu odluku.\nMustafić je ocijenio “zadovoljavajućom” pobjedom partija koje se zalažu za evropske i evroatlanske integracije, kao i da su građani pokazali političku zrelost.\n“Ne možemo biti zadovoljni konačnim ishodom, ali u teškoj izbornoj utakmici može se naći razumijevanja i za ovakav rezultat i dva bitna mandata”, rekao je lider BS.\nLideri opozicije koja je zajedno osvojila 39 mandata pozvali su manjine da razmisle o budućim potezima i najavili da će od manjinskih stranaka tražiti podršku za formiranje vlade, za koju im treba podrška dva “manjinska” mandata.\n“Na njima je odgovornost, otvara se proces razgovora i dogovora. Vjerujem da će manjinske partije dobro izmjeriti, one su odlučujuće”, rekao je Lekić.\nPredsjednik DPS, Milo Đukanović, sinoć je izjavio da je uvjeren da će ta partija dobiti podršku svojih “tradicionalnih partnera” za formiranje nove vlade.


Sa 10.000 KM ključ u bravu Turističke organizacije IS | Palelive.com\nPočetna Novosti Aktuelnosti Sa 10.000 KM ključ u bravu Turističke organizacije IS\nSa 10.000 KM ključ u bravu Turističke organizacije IS\nTuristička organizacija Istočno Sarajevo možda proživljava svoje posljednje dane sa 10.000 KM, koliko im se godišnje dodijeli iz budžeta grada, koji pretenduje da bude lider u turizmu Republike Srpske.\nIzdvajanje iz budžeta grada Istočno Sarajevo za podršku Turističkoj organizaciji, koju su osnovali, dovelo je u pitanje opstanak ove institucije, posebno od kada je u avgustu stupio na snagu novi zakon o boravišnoj taksi.\nSavo Kovač, direktor Turističke organizacije Istočno Sarajevo, potvrdio je da su u veoma teškoj situaciji, zbog čega se obratio Gradskoj upravi, ali i načelnicima opština.\n„Šest zaposlenih ne prima plate već dva mjeseca, a prije toga isplaćivali smo 50 odsto plate. Vodeći ljudi u ovom gradu u svim javnim istupima tvrde da im je turizam prioritet i osnovna grana u razvoju, ali na djelu se to ne pokazuje. Ovo što dodjeli grad je dovoljno za kancelarijski materijal, ali uspijevali smo da sve ovo vrijeme obavljamo svoj posao, učestvujemo na berzama i promovišemo turizam ove regije, koja ima velike potencijale“, rekao je Kovač.\nNaglasio je da od 30 turističkih organizacija koje djeluju u RS, samo ova u Istočnom Sarajevu nema ozbiljnu podršku osnivača, zbog čega očekuje da se ovo u dogledno vrijeme promijeni.\n„Ili će grad kao osnivač preuzeti obavezu da finansira Turističku organizaciju, ili možemo staviti ključ u bravu. Ono što dobijemo za organizaciju nekih manifestacija su namjenska sredstva. Po novom zakonu o boravišnoj taksi, ovaj novac se ne može koristiti za materijalne troškove, a time ni plate zaposlenih u Turističkoj organizaciji, a određeni procenti od ovog prihoda ulažu se u promociju turizma i turistički razvoj loklane zajednice i RS.\nVinko Radovanović, gradonačelnik Istočnog Sarajeva, kazao je da će uskoro organizovati sastanak sa načelnicim svih šest opština grada, kao i čelnicima Turističke organizacije.\n„Izmjena Zakona o boravišnoj taksi je nepredviđena okolnost i budžet je planiran znatno prije toga. Grad nema novca da sam preuzme obavezu finansiranja Turističke zajednice nego se tu moraju uključiti i opštine, a kakvu će one ulogu imati, zavisi od njihove odluke. Koliko mi je poznato, opštine su osnivači turističkih organizacija u RS, a time ostvaruju i prihode“, kazao je Radovanović.\nDodaje da turizam jeste u vrhu prioriteta razvojne strategije Istočnog Sarajava, ali da Jahorina nije jedini potencijal te bi se trebalo osvrnuti i na ostale turističke mogućnosti koje se pružaju u ovoj regiji.\nKovač kaže da je Banjaluka prošle godine izdvojila 1,1 milion KM za aktivnosti svoje Turističke organizacije, dok je Bijeljina podržala TO sa 236.000 KM, Laktaši sa 153.000 KM, Doboj sa 150.000 KM, pa čak i nerazvijena opština Gacko sa 111.000 KM.\nDodaje da je uz sve to neophodno ojačati rad inspekcije, jer se u sezoni prijavi više boravišne takse u Banjaluci nego u Istočnom Sarajevu, kada je posjeta Jahorini najveća.\nPrethodni članakZvorniku dodijeljen grant od 75.592 evra\nNaredni članakPotpisan sporazum o organizovanju studijskog programa Kineski jezik


"Možeš da kreiraš sopstveni svet", rečenica je kojom se slavni glumac vodio\nDžim Keri, jedan je od najplaćenijih komičara, a put do Holivuda nije bio nimalo lak. Slavni glumac, imao je veoma teško detinjstvo, a zajedno sa svojom porodicom živeo je u velikoj bedi, pa je zajedno sa porodicom jedno vreme bio primoran da živi u napuštenoj prikolici.\nPročitajte još: "Samo glup čovek ostavio bi Dajanu zbog Kamile": Ovako je princ Filip pisao pisma pokojnoj Lejdi Di\nCela porodica naporno je radila na čišćenju fabrike i fabričkih mašina kako bi preživeli. Džim je kao dete bio veoma stidljiv i nesiguran u sebe, pa je sve to zamenio pravljenjem smešnih grimasa, što ga je kasnije i proslavilo.Prvo je nastupao u torontskim klubovima kao komičar, čime je svojoj porodici popravio mal finansijsku situaciju.\nA post shared by Jim Carrey (@jimcarrey__)\nSa 16 godina izbačen je iz škole, a sa 18 je krenuo u Holivud. Početkom osamdesetih snima svoj prvi celovečernji film “Upoznati Dženet” gde glumi neuspešnog komičara Tonija Moronija.\nOsamdesete nisu bile baš uspešne godine za Džima, te je upao u tešku depresiju, ali nije posustajao, te sa dolaskom devedesetih raste i njegova karijera, najpre u filmu “Ace Ventura”, a kasnije, velike filmske uloge samo su se ređale. Zanimljivo je da većinu likova koje je tumačio, bili su obični ljudi čiji je život promenila neka natprirodna sila, a skoro u svakom filmu postoji scena gde je u kupatilu.\nPročitajte još: Ćerka Đorđa Balaševića vidno uznemirena: U strahu od kriminalaca hitno se oglasila! (FOTO)\nIako je imao teško detinjstvo, Keri nikada nije prestao da veruje u sebe i da se trudi, a nagrađen je svetskom slavom i titulom jednog od najboljih svetskih komičara.\nglumac Džim Keri\nBio je omiljeni lik u filmu ŽIKINA DINASTIJA, a danas zarađuje više od polovine glumaca i izgleda OVAKO (FOTO)\nDanas je jedan od najpopularnijih glumaca, a sada je Miloš Biković otkrio KO MU JE POMOGAO\nBred Pit molio Majka Tajsona da ga ne prebije: Pustio sam ih da završe akciju, a glumac je prebledeo (Foto)\nBrus Vilis izbačen iz prodavnice: Da li je razlog opravdan?\nKijanu Rivs pokazao zanosnu figuru u šestoj deceniji (FOTO)\n"Mamacita Karlita": Jelena Karleuša odevnom kombinacijoom zapalila Instagram! (FOTO)


I dalje bez dogovora o Vijeću ministara BiH | Hercegovina.Info\nI dalje bez dogovora o Vijeću ministara BiH\nMeđutim, kako je kazao Lagumdžija, a sa čime su se složili i drugi učesnici sastanka, postignut je značajniji napredak o setu pitanja vezanih za ubrzavanje evroatlantskog puta BiH.\nTo se odnosi na zakon o popisu stanovništva, zakon o državnoj pomoći, rješenje problema vojne imovine te rješavanju pitanja provođenja sudske presude u slučaju "Sejdić - Finci".\nKako je izvijesito Lagumdžija, za svaku od ovih tema približeni su principi na kojima se može naći dogovor. Dogovor nije postignut o nekim detaljima, koji će se usaglašavati u narednom periodu, do novog sastanka lidera SDP-a, SDA, SDS-a, SNSD-a, HDZBiH i HDZ1990, koji je dogovoren za 26. septembar u Brčkom, a domaćin će biti predsjednik SDS-a Mladen Bosić.\nZa implementaciju presude Europskog suda za ljudska prava u slučaju "Finci-Sejdić" dogovoreno je da prvi korak bude uspostavljanje kredibilnog procesa kojim bi se došlo do rješenja. Lagumdžija je kazao da će od kolegija oba doma Parlamentarne skupštine BiH biti zatraženo da predlože PSBiH formiranje komisije koja će ustanoviti proces za implementaciju presude "Finci-Sejdić". U toj komisiji trebalo bi da učestvuju sve stranke koje to žele.\nPredsjednik SDP-a je, također, naveo da je danas razgovarano i o drugim spornim pitanjima, kao što su sredstva iz IPA fondova, o čemu danas nisu približeni stavovi, ali o čemu treba naći rješenje u narednih nekoliko dana.\nNakon Lagumdžije, novinarima su se obrtatili i drugi učesnici sastanka, ali novinari nisu mogli postavljati pitanja.\nPredsjednik SNSD-a Milorad Dodik je izrazio zadovoljstvo otvorenošću današnjih razgovora, iako se ostalo na ranijim pozicijama.\nPo Dodiku, razgovara se o pitanjima koja imaju suštinski značaj, a ne "o foteljama", kako se u javnosti najčešće tvrdi.\nOcijenio je da je pitanje popisa stanovništva, kao prvo iz ovog evroatlantskog paketa, blizu "skidanja s dnevnog reda", a ostvaren je i značajan pomak kada je u pitanju zakon o državnoj pomoći\nPredsjednik HDZBiH Dragan Čović je ocijenio da je postignut zavidan nivo razmjene gledišta o ovim problemima.\nIskreno je razgovarano o pitanjima iz "europskog paketa" u odnosu na prethodne tri godine i ne postoje nikakve prepreke da se u narednih pet do deset dana "ne ispeglaju" detalji i do sastanka u Brčkom ova pitanja lideri ostave iza sebe i snažno otvore pitanje Vijeća ministara BiH, smatra on\nČović je zaključio da su lideri nakon ovog susreta barem 10 posto bliži dogovoru u odnosu na prethodni sastanak u Mostaru.\nI za lidera SDA Sulejmana Tihića sastanak je bio "sadržajan i iskren" o mnogim pitanjima. I on je naveo približavanje stavova o pitanjima iz "evropskog paketa", a nada se da će nakon sastanka u Brčkom lideri doći do konačnog rješenja o ovim pitanjima i biti bliži dogovoru kada je u pitanju Vijeće ministara BiH.\nIpak se nada da će na sastanku u Brčkom biti postignut visoki nivo usaglašenosti o političkim pitanjima, oko 90 posto. Također je izrazio zadovoljstvo što je kontastirano da je ustavni kriterij da iz RS-a u budućem Vijeću ministara budu četiri člana, ali sve drugo u vezi s Vijećem ministara je i dalje otvoreno.\nPredsjednik HDZ1990 Božo Ljubić je naglasio značaj dogovora o presudi "Finci-Sejdić", jer ona otvara suštinska pitanja za BiH.\nAko se o tome postigne dogovor, onda se može očekivati i o Vijeću ministara jer znači da je postignut dogovor o načelima na kojima BiH može funkcionirati, smatra Ljubić.\nBožo Ljubić Dragan Čović Milorad Dodik Zlatko Lagumdžija


Novim servisom brže do dokumenata\nNovim servisom brže do dokumenata\nUkupna vrijednost ovog projekta iznosila je 124.730K\nNovosti / 10. 12. 2013\nZvaničnim puštanjem u rad Elektronskog registra administrativnih postupaka u Opštini Teslić, je implementirana još jedna faza Projekta regulatorne reforme koju zajedno sa Opštinom sprovodi IFC, dio Grupacije Svjetske banke uz pomoć donatora Kraljevine Švedske i njene razvojne agencije.\nElektronski registar administrativnih postupaka je servis opštine Teslić koji omogućuje privrednicima da na jednostavan i transparentan način dođu do informacija koje ih interesuju u vezi administrativnih postupaka koje Opština provodi. Ovom novinom, investitori i uopšte građani, imaju uvid u sve elemente administrativnog postupka za koji su zainteresovani poput liste i forme dokumentacije koju stranka treba da podnese, informaciju o tome gdje se pribavlja navedena dokumentacija, koje takse i naknade stranka plaća, brojeve žiro-računa za uplatu, i sl.\nPrezentaciju Elektronskog registra, predstavio je načelnik Odjeljenja za opštu upravu sa službom za pravnu pomoć kojom prilikom je poseban akcenat dao na značajne uštede koje će biti ostvarene u privrednom sektoru, u vremenu rješavanja zahtjeva, kao i u finansijskom pogledu, čime će biti olakšan rad svim privrednim subjektima i investitorima koji će doći u Teslić. – U pitanju je jedan novi servis, koji će omogućiti zainteresovanim građanima i investitorima da na sajtu Opštine Teslić imaju uvid u sve postupke i procedure koje provodi Opština – rekao je Salkić, pojasnivši – smanjen je određen broj taksi, a ubrzan je i poboljšan proces rješavanja zahtjeva gdje su značajno skraćeni rokovi. Salkić je, istakao da je svaki pojedinačan administrativni postupak skraćen u prosjeku za 3,4 dana po zahtjevi.\nProjektni menadžer IFC za Bosnu i Hercegovinu, Tarik Šahović u svom obraćanju je rekao da zahvaljujući transparentnim i sigurnim elektronskim registrima, pravni subjekti i javnost lakše dolaze do relevantnih informacija, brže završavaju planirane poslove dobijanja dokumentacije i informacija o dozvolama, i što je veoma važno - značajno se poboljšava transparentnost rada lokalnih organa uprave koji su u službi građana. „Putem ovog Elektronskog registara, od danas je u opštini Teslić lakše, jeftinije i brže doći do dozvola, licenci i uvjerenja potrebnih za rad" zaključio je Šahović.\nUkupna vrijednost ovog projekta iznosila je 124.730K, od čega je IFC obezbijedila 79.730KM, a Opština Teslić 45.000KM\nRegistar administrativnih postupaka nalazi se zvaničnoj web stranici Opštine Teslić www.opstinateslic.com u rubrici E-registar.\nIzvor / opstinateslic


Moguće iskljcenje više od 80 kineskih firmi s berzi u SAD\nTanjug 5. maja 2022. 08:06\nNJUJORK – Komisija za hartije od vrednosti SAD-a (SEC) dodala je više od 80 firmi na listu privrednih subjekata koji se suočavaju s mogućim isključenjem sa američkih berzi, a među kojima su kineske kompnije JD.com, Pinduoduo, Bilibili i NetIs.\nSEC je time proširio listu koja se sastoji od kineskih kompanija koje kotiraju na američkom tržištu kapitala, pozivajući se na zakon iz 2020. koji je potpisao tadašnji predsednik SAD-a Donald Tramp, izveštava Rojters.\nTaj akt donet je ciljem da se uklone kompanije iz stranih jurisdikcija sa američkih berzi ako njihovi revizorski izveštaji o poslovanju ne budu u skladu tri godine zaredom sa američkim oditorskim standardima.\nDruge velike kineske kompanije koje su dodate na listu SEC-a su holding ĐinkoSolar, NIO, Čajna Petroleum & Kemikal korporacija, između ostalih.\nRojters je nedavno izvestio da su kineski regulatori zatražili od nekih firmi listiranih na berzi u SAD, uključujući Alibabu, Baidu i JD.com, da pripreme više informacija o reviziji.\nKina je takođe početkom aprila predložila da se revidiraju pravila o poverljivosti informacija za domaće kompanije koje kotiraju u inostranstvu, čime bi se uklonile pravne prepreke u kinesko-američkoj saradnji o nadzoru nad revizijom i odgovornost za zaštitu državnih tajni prebacila na kineske kompanije.\nTaj predlog Pekinga je usledio nakon što je američki nadzorni organ saopštio u martu da nastavlja angažovanje s kineskim regulatorima oko dobijanja pristupa evidenciji njihovih revizora, ali se za sada ne zna da li će kineska vlada odobriti takav pristup koji zahteva novi američki zakon o listiranju.


Predsjednik Skupštine opštine Prnjavor Borko Lukanović tvrdi da nije tačna informacija da je ovaj parlament zadužen za 5,2 miliona KM u mandatu od 2012. do 2016. godine.\nLukanović je na konferenciji za novinare rekao da se u podacima, koji se mogu provjeriti u opštinskom Odjeljenju za finansije, navodi da je Skupština opštine, nakon što je vraćeno osam miliona KM prethodnog duga, donijela odluku o zaduženju za tri miliona KM.\nPrema njegovim riječima, lokalnoj vlasti je signalizirano iz Ministarstva finansija Republike Srpske da je opština prezadužena iz prethodnog perioda i da ne može dobiti saglasnost za kredit od tri miliona KM.\n“Na kraju nam je Ministarstvo finansija dalo saglasnost da se opština može zadužiti za 300.000 KM. Dakle, u mandatnom periodu ove skupštinske većine opština Prnjavor je zadužena za taj iznos”, istakao je Lukanović.\nOn je najavio da će redovna sjednica lokalnog parlamenta biti održana u ponedjeljak, 12.septembra. /kraj/ts/\nNa današnji dan prije 17 godina na zemaljskoj frekvenciji 88,9 MHz sa emitovanjem programa počeo je "Radio Ljubić" Prnjavor. Načelnik opštine Prnjavor Darko Tomaš u čestitki našoj informativnoj kući navodi da ...\nVATROGASCIMA DONIRANA CISTERNA\nTeritorijalna vatrogasna jedinica u Prnjavoru predstavila je danas cisternu zapremine 7.000 litara koju je donirao Vatrogasni savez Republike Srpske, čija je vrijednost 35.000 KM. Komandir ove jedinice Dušan Slijepčević kaže da ...\nU ŠKOLSKIM KLUPAMA 4.000 ĐAKA\nU osnovnim i srednjim školama na području Prnjavora danas je počela nastava za 4.000 učenika, rekao je načelnik opštine Prnjavor Darko Tomaš. Tomaš je dodao da su u osam osnovnih škola ...


EU Uredba o biocidnim proizvodima - ecofeminizam\nMinistarstvo poljoprivrede i zaštite životne sredine, Odeljenje za hemikalije, u saradnji sa Privrednom komorom Srbije organizuje seminar: „Planovi za usaglašavanje nacionalnih propisa kojima se uređuju biocidni proizvodi i priprema industrije za implementaciju EU Uredbe o biocidnim proizvodima“ koji je namenjen privrednim subjektima koji stavljaju u promet i koriste biocidne proizvode, piše na sajtu resornog ministrarstva.\nSeminar će se održati 15. juna 2017. godine sa početkom u 9.30 časova, u Privrednoj komori Srbije, Resavska 13-15, Beograd (Velika sala u prizemlju).\nCilj seminara je da se privredni subjekti upoznaju sa planovima ministarstva u pogledu usaglašavanja nacionalnog zakonodavstva u oblasti upravljanja biocidnim proizvodima sa EU Uredbom o biocidnim proizvodima, kao i sa procedurama koje će biti predmet novog Zakona o biocidnim proizvodima i koje će omogućiti da industrija započne pripreme za primenu Uredbe, odnosno integraciju u jedinstveno tržište EU.\nTakođe, biće to prilika da se privredni subjekti koji stavljaju u promet i koriste biocidne proizvode podsete koje su njihove obaveze koje proizilaze iz procesa pridruživanja EU, kao i da se informišu o mehanizmima koji mogu da olakšaju taj proces, kako bi predpristupni period što bolje iskoristili za pripremu za implementaciju Uredbe o biocidnim proizvodima.\nSeminar se organizuje u okviru bilateralnog projekta „Upravljanje rizikom od hemikalija u Srbiji“ koji ministarstvo sprovodi u saradnji sa Švedskom agencijom za hemikalije (KemI). Pored KemI eksperata, sastanku će prisustvovati i predstavnik nadležnog organa za upravljanje biocidnim proizvodima iz Slovenije i stalni tvining savetnik na Tvining projektu koji ministartsvo realizuje u saradnji sa Slovenačkim Biroom za hemikalije i Austrijskom agencijom za zaštitu životne sredine.\nbiocid, EU, obaveze, prava, proizvodi, Uredba\n← Čaplja govedarka i na Ludašu\nBudućnost su naši okeani →


Rudar izgubio od Kumanova, favorit se provukao\nRukometašice Rudara dok su imale snage i koncentracije do početka drugog poluvremena bile su bolje od favorita, a onda su stale. Počele su da prave tehničke greške, promašuju iz dobrih situacija i popustile su u odbrani, što su rukometašice Kumanove kaznile i slavile 25:22 na trećem turniru Regionalne lige.\nIzabranice Gabrijele Markoč bile su sjajne do uvodnih minuta drugog dijela meča, vodile su do dva gola razlike, ali i propustile seriju napada i izglednih šansi da dođu do ubjedljivije razlike. Sve su to gošće iz Makedonije izdržale i od 36. minuta krenule u seriju koja im je u 54. minutu donijela višak od šest golova (25:19).\nMladim djevojkama iz Rudara ne može se ništa zamjeriti, jer su, zaključno sa današnjom utakmicom, odigrale od petka ukupno tri.\nU petak su odigrale neriiješeno (22:22) sa gošćama iz Grude, a juče, u kombinovanom sastavu, salavile su protiv Jedinstva u Bijelom Polju u osmini finala domaćeg Kupa.\nDanas je raspoložena za golove bila Anastasija Krivokapić (9 golova, četiri sa sedam metara), Sara Gugač postigla je pet, gol manje Mina Novović, Gordana Marseničć upisala se dva putam a po gol su postigle Milica Andžušić i Sara Senić.


Beta 8. septembra 2019. 13:45\nProdemokratski aktivisti okupili su se danas ispred američkog konzulata u Hongkongu pozivajući medjunarodnu zajednicu da izvrši pritisak na Peking posle tri meseca demonstracija.\nPslednja tri meseca Hongkong prolazi kroz najgoru političku krizu od kada je 1977. godine vraćen Pekingu. Protesti se održavaju gotovo svakodnevno, a na njima se osudjuje smanjenje sloboda i sve veća ovlašćenja Pekinga u delovanje te poluautonomne oblasti.\nDemonstranti juče nisu uspeli da poremete rad aerodroma gde je bio rasporedjen veliki broj policajaca. Sinoć se policija u opremi za razbijanje demonstracija sukobila sa demonstrantima u trgovinskoj četvrti Mongkok.


Stejt department je dodao Pakistan na listu zemalja koje su pod specijalnim nadzorom zbog „ozbiljnih kršenja religijskih sloboda“.\nOdvojeno, Stejt department je ponovo označio 10 zemalja među kojima i Kinu, Mjanmar, Severnu Koreju i Iran kao „zemlje od posebnog interesa“ zbog navodnog tolerisanja ugrožavanja religijskih sloboda. Na listi su bile i Eritreja, Sudan, Saudijska Arabija, Tadžikistan, Turkmenistan i Uzbekistan.\n„Zaštita religijskih sloboda je veoma značajna za mir, stabilnost i prosperitet. Ove oznake imaju cilj da poboljšaju poštovanje religijskih sloboda u tim zemljama“, piše u saopštenju Stejt departmenta.\nKada je reč o Pakistanu, Bela kuća je ranije upozorila tu zemlju da mora jače da se bori protiv terorizma ukoliko želi da joj Amerika finansijski pomaže. U izjavi za Glas Amerike, paksitanski ambasador u Vašingtonu Ajzaz Ahmad Čaudri je pozvao dve zemlje da ostanu privržene jedna drugoj I izbegnu korake koji bi pojačali tenzije I destabilizovali region.


RTS :: Hejli: Mjanmar Rohingjama pravi smrtnu kaznu od života\nSvet Hejli: Mjanmar Rohingjama pravi smrtnu kaznu od života\nHejli: Mjanmar Rohingjama pravi smrtnu kaznu od života\nsreda, 14. feb 2018, 10:07 -> 10:16\nAmerička ambasadorka pri UN Niki Hejli optužila je vladu Mjanmara da nastavlja da Rohingja muslimanima od života pravi "smrtnu kaznu".\nNiki Hejli se, prilikom te izjave na sednici Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija, pozvala na izveštaj agencije AP i drugih organizacija o masovnim grobnicama Rohingja.\n"Vlada Mjanmara negira masakr i masovne grobnice i tvrdi da se bori protiv terorista", rekla je Hejli, navodeći, međutim, medijske izveštaje o još jednom masakru i masovnoj grobnici u selu In Din, prenosi AP.\nKako se navodi, tokom sednice SB, predstavnici mnogih zemalja, među kojima su bile Velika Britanija, Holandija, Francuska, Kazahstan i Švedska podigli su u vazduh papire sa odštampanim izveštajima o masovnim grobnicama u Mjanmaru.\nAmbasador Mjanmara Hau Do Suan rekao je da je izveštaje Bi-Bi-Sija i AP-a o masovnim grobnicama istraživao tim od 17 istražitelja, ali da nisu pronašli nijednu masovnu grobnicu, kao i da su stanovnici sela potvrdili da nije bilo takvih incidenata.\nSuan je rekao da je vojnom istragom otkriveno da je 10 članova jedne terorističke grupe, koja je izvela napade na bezbednosne snge Mjanmara u avgustu prošle godine, a koji se pominju u izveštaju, uhapšeno početkom septembra i da su oni pogubljeni i sahranjeni.\nPrema njegovim rečima, 16 osoba među kojima su i pripadnici vojske i policije i meštani sela, suočavaju se sa optužbama da su prekršili standardne operativne poslove.\n(sreda, 14. feb 2018, 20:40)\nZnači, slijedi uskoro "uvođenje demokratije"\n1 Jevrejske verske vođe u Poljskoj: Poljaci nisu antisemiti\n2 Tramp optužio bivšeg šefa FBI-ja za izdaju\n3 Gori sever Španije, 700 vatrogasaca i vojska gase požare\n4 Bivši predsednik Maldiva uhapšen zbog pranja novca\n5 Postignut dogovor – "suhoj superdžet" ostaje u Evropi\nPrognoza ponedeljak, 18. februar 2019.\nČuj zaključati.. Pravda Nije mi jasno Pa dobro... Statua Spomenik


Embraer razvija novi turbo-elisni avion | Avio Press\nBrazilski proizvođač aviona Embraer je saopštio da je započeo razvoj novog turbo-elisnog aviona. Kompanija se nada da bi novi model mogao da se nađe u redovnom putničkom saobraćaju već 2027. godine kada se avio industrija oporavi od krize. Embraer je saopštio kako će se ovaj avion proizvoditi u Brazilu u saradnji sa drugim partnerima.\nBrazilska kompanija nije objavila mnogo detalja u vezi novog aviona ali se zna da bi nova letelica u gami Embraera imala kapacitet da smesti 70 do 100 putnika, više od konkurenata u Evropi i Kanadi. Sudeći po slikama koje je kompanija objavila, novi avion će imati “T-tail” rep kao i nisku poziciju krila.\nEvropa Berlinski aerodromi postaju centri za vakcinaciju


Održavati likvidnost preduzeća i sačuvati zaposlenost - preduzetnica.me\nPočetna»Biznis»Održavati likvidnost preduzeća i sačuvati zaposlenost\nod autorke Milanka Ćorović dana\t 14/04/2020 0 Komentari\nPomoć i podrška privredi, zbog pandemije koronavirusa, trebalo bi da bude usmjerena na održavanje likvidnosti preduzeća i nivoa postojeće zaposlenosti, saopšteno je iz Montenegro biznis alijanse.\n-Sve to nije nimalo lako sprovoditi, ali je prisutna spremnost da se u tom pogledu učini najviše što se može u ovoj situaciji – navodi se u saopštenju MBA.\n-Turizam je sektor koji u narednom periodu očekuju brojni problemi, ako ovo krizno stanje potraje. Zato je, pored hitnih mjera podrške, neophodan i strateški pristup rješavanju problema u ovom sektoru – poručili su iz MBA.\n-Građevinski sektor takođe prate brojne poteškoće u poslovanju, koje nije nimalo jednostavno prevazići u ovom trenutku. Stanje u priorotetnim sektorima proizvodi multiplikativni efekat na ukupnu privredu i na stanje i u ostalim sektorima. Zato je prioritet njih podržati i pomoći im da sa što manje problema izađu iz nastale krize – dodali su iz MBA.\n-MBA i dalje pažljivo prati glas biznisa i evidentira probleme na koje članovi ukazuju – zaključuje se u saopštenju.\nPrethodni PostAmazon će zaposliti još 75 hiljada ljudi zbog pandemije\nSljedeći Post Evorpski program razmjene: Nove mogućnosti za mlade preduzetnike


Kampanja “Putujmo domaće”, nastala je u cilju podrške domaćem turizmu koji je teško pogođen posledicama pandemije Koronavirusa. Naša misija je da podstaknemo ljude da svoj odmor provedu u Srbiji, kao i da besplatno promovišemo hotele i druge turističke objekte. Hotelijerima i vlasnicima smeštaja nudimo besplatnu promociju na našoj platformi putujmodomace.rs kako bismo zajedno pomogli obnovu domaćeg turizma.\nZbog velikog interesovanja, produžili smo rok za prijavu hotela, apartmana i drugih turističkih objekata na platformi "Putujmo domaće.” Svi zainteresovani hotelijeri i vlasnici smeštaja u Srbiji mogu se prijaviti klikom na link https://putujmodomace.rs/prijava.html\nU vreme kada ljudi još nisu hodali zemljom, bogovi i džinovi su pomerili stene, te je Panonsko more isteklo, ostavljajući za sobom klisuru, nadaleko poznati Đerdap (turska reč za vrtlog, kovitlac), mesto nestvarne lepote kuda moćni Dunav prolazi na svom večnom putu do Crnog Mora. Jedina velika evropska reka koja teče od zapada prema istoku, Dunav u Đerdapsku klisuru stiže moćan, taman i dubok, noseći sa sobom price, legende i istoriju svih naroda koji su hiljadama godina živeli na njegovim obalama.\nĐerdapska klisura, najduža (100 km) i najveća klisura Evrope, čije obale - rumunska i Srpska - svedoče burnim istorijskim događajima, za Rumune je poznata kao Gvozdena vrata, a u Srbiji kao Nacionalni park Đerdap. Kompozitni sastav Đerdapske klisure čine tri kotline - Ljupkovska, Donjomilanovačka i Oršavska, i četiri klisure - Golubačka, Gospođin vir, Kazan i Vlaško-pontijska.\nO brojnim narodima koji su živeli duž Đerdapske klisure postoje brojna svedočanstva poput Trajanove table i Lepenskog vira, utvrđenja Dijana, kastruma kod Čezave, ali i bogatih zbirki Muzeja Lepenskog Vira i Arheološkog muzeja Đerdapa, koji danas predstavljaju najistaknutije delove ‘kolaža’ istorije i prirodnih lepota koji Đerdap čine jedinstvenim u svetu. Iza Demir-kapije, odnosno Gvozdenih vrata, kriju se price i legende o narodima koji su Đerdap smatrali ključim ne samo za trgovinu i ratne pohode, već i za sopstveni opstanak u burnoj istoriji kontinenta.\nPrvi tragovi naselja u Đerdapskoj klisuri datiraju iz perioda mezolita (7.000–6.000 pre nove ere). Lepenski Vir danas predstavlja svetski poznato nalazište jedinstvene kulture koju je 1967. otkrio arheolog, dr. Dragoslav Srejović, za čim je sledilo otkrićejoš 30 lokaliteta iz mezolita i ranog neolita. Lepenski vir se smatra sedištem jedne od najznačajnijih i najsloženijih kultura praistorije. Prvo nalazište - ribarsko lovačko naselje, sa znacima rane kultivacije i domestifikacije otvorilo je vrata ka razumevanju praistorijske kulture, ali i načinu života, koji su i za naučnu javnost bili nepoznanica. U toku kasnijih iskopavanja, otkriveno je sedam naselja više od 100 stambenih i sakralnih objekata, izgrađenih od oko 9500. do 7200. godine pre nove ere (rani - pozni mezolit), odnosno između 6250. do 5500. godine pre nove ere (rani i srednji neolit). Ovo arheološko nalazište od izuzetnog značaja za svetsku kulturnu\nbaštinu, u poečtku je bilo dom lovaca-sakupljača, da bi se u poznom neolitu pojavili prvi zemljoradnici i stočari.\nNekoliko hiljada godina kasnije (od 800. godine pre nove ere), na ovom prostiru boravili su Dačani, Autarijati, Tribali ostali starobalkanski narodi. Prva svedočanstva o Đerdapu takođe datiraju od pre nove ere, kada su starogrčki trgovci svojim brodovima prevozili robu. Nekada deo utvrđene granice Rimskog carstva, Đerdap je u vreme rimskih careva predstavljao strateško mesto koje je legionarima obezbeđivalo prolaz u toku pohoda na Dakiju (vojni put – via militaris koji je išao desnom obalom Dunava). U uređivanju Đerdapa učestvovali su brojni rimski carevi, od kojih je najpoznatiji Trajan, veliki\nosvajač Dakije, koji je rimskim legijama osigurao prolaz kroz klisuru. Trajanu se pripisuje put uklesan u stene na desnoj obali Dunava, kao i prvi most na Dunavu između Turnu-Severina i Kostola, koji je povezivao Gornju Meziju i Dakiju i koji je smatran svetskim čudom. Do danas su ‘preživela’ četiri stuba\nkoji su sačuvani i konzervisani kod Kladova.\nNakon Rimljana, na ove prostore počinju da se doseljavaju Sloveni (u trećem veku nove ere), da bi u narednim vekovima Đerdap pripadao Vizantiji, Bugarima, srpskoj srednjovekovnoj državi Nemanjića, ali i Turcima, koji će oko ove teritorije boriti sa Austrijancima. U vreme krstaških ratova i kasnije, u doba turskih osvajanja, Dunav postaje poprište značajnih istorijskih događaja, pa i borbi koje su se vodile u ovim krajevima, pa su se duž obala dizala brojna utvrđenja, poput nadaleko poznate Golubačke tvrđave. Na lokalitetu Golubačke tvrđave, arheolozi su tamo pronašli veći broj gvozdenih alatki (sekire, budaci, reze za zatvaranje vrata), oružje (koplja) i predmete od keramike. Ukoliko posetite Golubačku tvrđavu, moći ćete da vidite i ostatke turskog kupatila i Spomen-česmu Zaviši Crnom, podignutu u čast poljskog viteza, koji je na ovom mestu poginuo braneći utvrđenje od Turaka.\nVeliki istorijski i kulturni značaj Đerdapa, ipak, često ostaje u senci prirodnih lepota, pa ovaj predeo predstavlja utočište za brojne retke biljne i životinjske vrste. Nacionalnoi park “Đerdap” predstavlja jedno od 59 međunarodno značajnih područja za biljke u Evropi i jedno od 42 za ptice. Ovde su utočište pronašle brojne zaštićene životinjske vrste, pre svega ptice, ribe i sisari. Petnaest biljnih vrsta koje\nrastu na području Nacionalnog parka, kao što su Pančićev maklen, vlasulja ili dan i noć, postoje samo na Balkanskom poluostrvu, a tu je i nekoliko endemskih karpatskih vrsta, poput devesilja ili slatke šargarepe. Ove i brojne druge zaštićene biljne vrste, upotpunjuju ovaj predeo izuzetne lepote satkan od pećina, ponora, izvora, klisura, kotlina i jezera. Đerdapska klisura je takođe i utočište za oko 159\nvrsta ptica, poput surog orla, zmijara, crne rode ili sive čaplje. Ovaj izuetni biodiverzitet upotpunjen je raznim vrstama sisara, kao što su jelen, srna, vidra, šakal, ris ili divokoza.\nLjubiteljima speleologije sigurno neće biti dosadno budući da se u Đerdapskoj klisuri nalazi preko 1000 pećina jedinstvene lepote, od kojih mnoge nisu ni istražene. Posebno atraktivne su Rajkova i Lazareva pećina, koja predstavlja dom za 24 vrste slepih miševa. Oni koji su skloniji hajkingu ili planinarenju mogu da uživaju u ovoj jedinstvenoj prirodnoj scenografiji sa nekoliko vidikovaca, kao što su Veliki i Mali štrbac na Miroču, a odatle i dalje do Karpata, Velikog krša i Deli Jovana.\nAko odlutate do Tekije, pažnju će vam možda privući i Kapetan Mišin breg, nazvan po Miši Anastasijeviću, odakle se pruža veličanstven pogled na Dunav, ali i gde možete da uživate u lokalnoj hrani začinjenoj pričama o mitskim bićama koja su nekada nastanjivala ove krajeve, a od kojih je lokalno stanovništo zaziralo. U ovom kraju, verovanje u mitska bića i magijske sile održavalo se vekovima i obuhvata širok spektar najrazličitijih stvorenja, poput vampira (Moroji), veštica (Morojke), zmajeva, suđenica, vukodlaka milosnica. Narod koji živi duž klisure zazire i od vodenih duhova, pa zbog toga mnogi ni danas ne koriste čamce, niti se kupaju u Dunavu. Duž klisure možete čuti i pruče o Talasonu, koji, prema predanjima, nastaje od osobe čija je senka uzidana u neku građevinu. Vlasi u ovoj regiji i danas žive u skladu sa starim običajima, od kojih neki potiču još iz vremena kada su ovde živele zajednice lovaca-sakupljača. Neki od tih običaja odnose se na Dan medveda (Zoaursuluj) ili Dan vukova (Zoa lupilor), kada ne radi ništa; običaji vezani za Božič (Kračun), Svetog Vasilija (Sanvasij) i Bogojavljenje, kada osveštavaju (uglavnom) rečnu koju posle koriste kao lek. Narodni običaji koji se sprovode u ovom kraju, a većina je vezana za svakodnevni život, Imaju za cilj da zaštite zdravlje ukućana, imovinu, plodnost (zemlje i stoke), prizovu kišu, itd.\nBilo da krenete da iscrtavate svoju istorijsku mapu i vratite se u jedno od prvih evropskih naselja u Lepenskom Viru, sledite stope Rimskih legija do nekada nadužeg mosta u svetu (čitavih 1000 godina), idete tragom turskih osvajanja od Golupca do Fetislama (“Kapija Islama”), poput drevnih čuvara posmatrate Dunav sa Kapetan-Mišinog brega, Đerdapska klisura je, bez ikakve sumnje, idealan izbor čak i za najzahtevnije putnike.\nUkoliko ste vlasnik hotela ili apartmana u Đerdapskoj klisuri, pozivamo vas da se besplatno prijavite na sajt “Putujmo domaće” https://putujmodomace.rs/i pomognete promociji turizma u Srbiji, ali i sopstvenog turističkog objekta.