Šta piše u Deklaraciji usvojenoj na Samitu EU- Zapadani Balkan – Sandžačke Novine\nŠta piše u Deklaraciji usvojenoj na Samitu EU- Zapadani Balkan\nMi, lideri Evropske unije (EU) i njenih država članica, u konsultacijama s liderima Zapadnog Balkana, i u prisustvu regionalnih i međunarodnih aktera, danas smo zaključili sljedeće:\n1. EU ponovo potvrđuje svoju nedvosmislenu podršku evropskoj perspektivi Zapadnog Balkana i pozdravlja predanost partnera Zapadnog Balkana evropskoj perspektivi, što je u našem zajedničkom strateškom interesu i ostaje naš zajednički strateški izbor. EU ponovo potvrđuje svoju predanost procesu proširenja i svoje odluke donijete na osnovu vjerodostojnih reformi partnera, poštenih i rigoroznih uslovljavanja i načela vlastitih zasluga. Dodatno ćemo intenzivirati naš zajednički angažman u cilju napretka političke, ekonomske i društvene transformacije regiona, istovremeno priznajući napredak koji je postigao Zapadni Balkan. Podsjećamo i na značaj da EU može da održi i produbi vlastiti razvoj, osiguravajući svoju sposobnost za integraciju novih članica.\n2. Partneri na Zapadnom Balkanu ponavljaju svoju posvećenost evropskim vrijednostima i načelima i sprovođenju neophodnih reformi u interesu svog naroda. EU pozdravlja ponovnu posvećenost partnera s Zapadnog Balkana prvenstvu demokratije, osnovnih prava i vrijednosti i vladavine prava i održavanju napora u borbi protiv korupcije i organizovanog kriminala, podršci dobrom upravljanju, ljudskim pravima, ravnopravnosti polova i prava pripadnika manjina. Vjerodostojnost ovih obaveza zavisi od značajnog sprovođenja neophodnih reformi i izgradnje dobrih rezultata potkrijepljenih jasnom i dosljednom javnom komunikacijom. Ojačano civilno društvo i nezavisni i pluralistički mediji ključne su komponente svakog demokratskog sitema i pozdravljamo i podržavamo njihovu ulogu na Zapadnom Balkanu.\n5. EU u potpunosti podržava potvrđenu predanost partnera sa Zapadnog Balkana uključivoj regionalnoj saradnji i jačanju dobrosusjedskih odnosa, uključujući s državama članicama EU. Sprovođenje bilateralnih sporazuma u dobroj vjeri i s opipljivim rezultatima, uključujući Prespanski sporazum s Grčkom i Ugovor o dobrosusjedskim odnosima s Bugarskom, i dalje je važno. Nadalje, potrebni su odlučni napori za podsticanje pomirenja i regionalne stabilnosti, kao i za pronalaženje i sprovođenje konačnih, uključivih i obavezujućih rješenja za bilateralne sporove i pitanja partnera ukorijenjena u nasleđu prošlosti, u skladu s međunarodnim pravom i utvrđenim načelima, uključujući Sporazum o pitanjima sukcesije i preostale slučajeve nestalih osoba i pitanja ratnih zločina.\n6. Potpuno podržavamo napore specijalnog predstavnika EU za dijalog Beograda i Prištine i druga regionalna pitanja Zapadnog Balkana i očekujemo konkretan napredak dvije strane u potpunoj normalizaciji odnosa između njih, što je ključno za stabilnost i razvoj cijelog regiona i obezbjeđuje da mogu da nastave svojim evropskim putem.\n7. Kriza kovid-19 i dalje ima ozbiljan uticaj na naša društva i privrede. Ističe nužnost i prednosti našeg bliskog i efikasnog partnerstva. EU je, zajedno sa svojim državama članicama, cijelu pandemiju bio uz Zapadni Balkan, uz zdravstvenu i društveno-ekonomsku podršku regionu u ukupnom iznosu od dosad neviđene 3,3 milijarde eura. Partneri sa Zapadnog Balkana blisko su uključeni u inicijative EU, posebno Odbor za zdravstvenu bezbjednost, Sistem ranog upozoravanja, Zelene koridore i Sporazum o zajedničkoj nabavci medicinskih potreba. EU je spremna da dodatno poboljša pristup vakcinama, dijagnostici i terapiji i osigura bolju predvidljivost i otpornost na buduće krize.\n8. EU takođe priznaje vrijednu podršku koju su zemlje Zapadnog Balkana pružile jedne drugima i prema EU za vrijeme pandemije. To odražava solidarnost i uzajamnu podršku na kojoj se zasniva EU. Ta saradnja i koordinacija treba da se nastavi u budućnosti, uključujući tokom cijele faze oporavka.\n10. Nakon poziva čelnika na samitu u Zagrebu, EU je objavila Ekonomski i investicioni plan (EIP) i smjernice za sprovođenje Zelene agende za Zapadni Balkan. Planom je utvrđen značajan investicioni paket koji će u narednih sedam godina mobilisati oko 30 milijardi eura za region, a koji se sastoji od devet milijardi bespovratnih sredstava i 20 milijardi ulaganja, uz pomoć novog Garantnog fonda za Zapadni Balkan. Maksimiziranje potencijalnog uticaja EIP zahtijeva od partnera sa Zapadnog Balkana da odlučno preduzmu ekonomske i socijalne reforme, kao i da ojačaju vladavinu prava. Plan može podstaći dugoročni, zeleni društveno-ekonomski oporavak i konkurentnost regiona, podržati njegovu zelenu i digitalnu tranziciju, podstaći održivu povezanost, regionalnu integraciju, trgovinu, čime se takođe jača saradnja i konvergencija s EU, uključujući s ciljevima povezanim sa klimatskim pitanjima.\n11. Pozdravljamo nedavno usvajanje pravnog okvira za sprovođenje IPA III, koja će i dalje biti ključni izvor finansijske pomoći za region, uključujući i EIP. Komisija namjerava da predloži investicioni paket od 600 miliona eura u okviru IPA 2021. za sprovođenje EIP za Zapadni Balkan, podložan procedurama u skladu s programskim okvirom IPA III i pravilima za sprovođenje. Zajedno s prijedlogom od 500 miliona eura objavljenim u julu, to bi osiguralo ukupno 1,1 milijardu eura za sprovođenje EIP do kraja 2021. godine.\n12. Potvrđujući predanost lidera Zapadnog Balkana da u potpunosti sprovedu Zelenu agendu, pozdravljamo sporazum o Akcionom planu za to. U skladu sa Zelenim dogovorom, Agenda je ključni pokretač za prelazak u moderne, ugljenično neutralne, klimatski otporne i resursno efikasne ekonomije, za otključavanje potencijala cirkularne ekonomije, borbu protiv zagađenja i poboljšanje upravljanje otpadom. Za njegovo uspješno sprovođenje biće potrebna snažna posvećenost regiona. Važno je usmjeriti napore kako bi se osigurao pravovremeni i efikasan prelazak s uglja korišćenjem obnovljivih goriva ili goriva s manjim sadržajem ugljenika. Energetska bezbjednost takođe treba da bude prioritet, uključujući diverzifikaciju izvora i ruta. EU će nastaviti da podržava region u sprovođenju Zelene agende i razvoju politike određivanja cijena ugljenika u kontekstu Mehanizma EU za prekogranično usklađivanje ugljenika (CBAM), uključujući kroz tehničku i finansijsku pomoć.\n13. EIP omogućava novi zamah za poboljšanje povezivanja u svim njegovim dimenzijama, kako unutar Zapadnog Balkana, tako i s sEU. EU će nastaviti da podržava uključivu regionalnu saradnju. Potrebni su dalji i odlučni napori čelnika Zapadnog Balkana kako bi ispunili svoju obavezu uspostavljanja zajedničkog regionalnog tržišta, kako je dogovoreno na samitu Berlinskog procesa u Sofiji 2020. To će pomoći napredovanju regiona na njegovom evropskom putu i donijeti opipljive koristi za građane i preduzeća. Iskorišćavanje potencijala inkluzivne regionalne ekonomske integracije ključno je za podsticanje društveno-ekonomskog oporavka regiona i za povećanje koristi od ulaganja proizašlih iz EIP. Potrebna je snažna predanost cijelog regiona kako bi se relevantni regionalni pregovori brzo okončali.\n15. Održivi transport je temelj ekonomske i socijalne integracije EU i Zapadnog Balkana. Prioritet je dalji razvoj transportne povezanosti – u regionu i sa EU, poboljšanje efikasnosti i sigurnosti transportnih usluga i postizanje ciljeva zelene i održive mobilnosti, posebno s obzirom na povezanost željeznicom i unutrašnjim plovnim putevima. U kontekstu održive povezanosti, pozdravljamo nedavno odobrene akcione planove Transportne zajednice za željeznicu, drumski saobraćaj, sigurnost drumskog saobraćaja, olakšavanje prevoza i vodni saobraćaj.\n16. Nadovezujući se na uspješno sprovođenje Sporazuma o regionalnom romingu i početak režima besplatnog rominga na Zapadnom Balkanu od 1. jula 2021. godine, pozdravljamo mapu puta za roming, koja će stvoriti uslove i postaviti jasne ciljeve za smanjenje troškova rominga između EU i Zapadnog Balkana.\n18. Danas je pokrenuta namjenska agenda za Zapadni Balkan o inovacijama, istraživanju, obrazovanju, kulturi, mladima i sportu – „Agenda inovacija za Zapadni Balkan“. Podsticaće naučnu izvrsnost, kao i reformu obrazovnih sistema u regionu, stvoriti dalje mogućnosti za mlade i sprečiti odliv mozgova. Radujemo se brzom sprovođenju Akcionog plana.\nPolitička i bezbjednosna saradnja\n19. Zajednički rad s EU jasan je znak strateške orijentacije naših partnera. Stoga ponovo potvrđujemo naše očekivanje da će partneri dodatno produbiti saradnju u oblasti Zajedničke spoljne i bezbjednosne politike (CFSP) i postići opipljiv i održiv napredak prema potpunom usklađivanju sa spoljnopolitičkim stavovima EU i djelovati u skladu s tim, uključujući pozicije na međunarodnim forumima kao važan dio njihovog evropskog puta. Pozdravljamo činjenicu da su neki partneri već u potpunosti usklađeni sa svim odlukama i deklaracijama CFSP i podstičemo ih da to nastave. EU je spremna za dalje jačanje političkog dijaloga o pitanjima koja se odnose na CFSP.\n20. EU i Zapadni Balkan dijele brojne bezbjednosne izazove koji zahtijevaju koordinirano djelovanje. Slažemo se da ćemo ojačati našu saradnju u ključnim bezbjednosnim pitanjima, uključujući na operativnom nivou, nadovezujući se na posao koji je obavljen u okviru Sofijske prioritetne agende. Naši partneri obećavaju da će pokazati svoju predanost zajedničkoj bezbjednosti i nastaviti da razvijaju efikasne instrumente za saradnju unutar Zapadnog Balkana. Dokazali su svoju predanost Zajedničkoj bezbjednosnoj i odbrambenoj politici (CSDP), doprinoseći misijama i operacijama EU, a mi ćemo zajedno raditi na daljem razvoju njihovih sposobnosti i kapaciteta, posebno putem Evropskog mirovnog instrumenta. EU će pojačati svoj angažman i na područjima poput svemirske i vojne mobilnosti kako bi se olakšao pristup civilno-vojne pomoći regionu u slučaju pandemije i prirodnih katastrofa.\n21. Ojačaćemo našu saradnju u rješavanju problema dezinformacija i drugih hibridnih prijetnji, koje potiču posebno od aktera iz trećih država koji žele da potkopaju evropsku perspektivu regiona. EU i Zapadni Balkan ojačaće saradnju na izgradnji otpornosti, na jačanju naše kolektivne kibernetičke sigurnosti i sajber diplomatije, kao i na povećanju uticaja naše strateške komunikacije.\n23. Naša saradnja u rješavanju migracijskih izazova pokazala je svoju vrijednost i dalje će se razvijati. EU je spremna da nastavi svoj angažman i ojača svoju podršku prilagođenim i sveobuhvatnim pristupom. Područja u fokusu treba da uključe poboljšanje sistema azila, borbu protiv krijumčarenja migranata i ilegalne migracije, procese povratka, upravljanje granicom, razmjenu informacija i kapacitete za prihvat. Partneri bi takođe ; trebalo da dalje rade na poboljšanju sistema povratka, uključujući zaključivanje sporazuma o readmisiji s ključnim zemljama porijekla. Međusobna saradnja pri povratku biće produbljena, maksimizirajući korišćenje postojećih okvira i dostupnih kanala. Takođe bi trebalo intenzivirati saradnju s Fronteksom, Evropskom kancelarijom za podršku azilu i Europolom. Preostali ugovori o statusu Fronteksa trebalo bi da budu zaključeni bez odlaganja.\n24. S obzirom na ozbiljnost situacije u Avganistanu, EU će blisko sarađivati sa svim svojim partnerima, uključujući Zapadni Balkan, kako bi se uhvatili u koštac s izazovima koji se razvijaju i, prema potrebi, koordinisali zajedničke odgovore.\n25. Terorizam, radikalizacija i organizovani kriminal i dalje predstavljaju ozbiljnu bezbjednosnu prijetnju EU i cijelom regionu. Pozivamo na dalje jačanje saradnje u borbi protiv terorizma i suzbijanju nasilnog ekstremizma, uključujući sprječavanje finansiranja terorizma i sprječavanje radikalizacije. Ponavljamo važnost preduzimanja odlučnih mjera za rješavanje ozbiljnog i organizovanog kriminala, posebno trgovine i krijumčarenja ljudi, pranja novca, uzgoja droge i trgovine ljudima.\n26. EU je u potpunosti posvećena sprječavanju nezakonite trgovine i trgovine malokalibarskim i lakim naoružanjem i municijom i nastaviće da podržava Zapadni Balkan na tom polju, uključujući u kontekstu zacrtane mape puta za Zapadni Balkan protiv nezakonite trgovine vatrenim oružjem.\n27. Radi daljeg podsticanja naših zajedničkih interesa, izražavamo spremnost za ponovno osnaživanje i poboljšanje redovnog političkog dijaloga s regionom. U tom kontekstu pozdravljamo održavanje samita EU i Zapadnog Balkana kao redovne događaje. Radujemo se sljedećem samitu koji će biti održan 2022.\n28. EU i Zapadni Balkan moraju da sarađuju kako bi se suočili sa zadacima koje će definisati generacije. Pozdravljamo inicijative Zapadnog Balkana da doprinesu razmišljanjima o budućnosti našeg kontinenta. Ostajemo predani tome da saslušamo sve Evropljane o pitanjima koja su svima nama važna – zaštita građana i sloboda, razvoj snažne i živahne ekonomske osnove, napredovanje u zelenoj i digitalnoj tranziciji, vladavina prava, poštena i socijalna Evropa, jačanje otpornosti Evrope, kao i vodeću globalnu ulogu Evrope.


Foto: Peter Dejong/EPA / RAS Srbija\nTo za Srpskainfo kaže ugledni advokat Miodrag Stojanović, odgovarajući na pitanje da li i na koji način na Srpsku može da utiče haška presuda njenom prvom predsedniku.\n– Presuda je individualna, ona podrazumeva ličnu krivičnu odgovornost i presudom se ne postavlja nikakva upitnost Srpske. Ona je međunarodno priznat entitet na osnovu međunarodnog mirovnog ugovora – kaže Stojanović.\n– Republika Srpska je krenula s izmenom Krivičnog zakonika u kome je predvidela da kao zasebno delo bude takva situacija. U ovom trenutku ne mislim da postoji pravni okvir da se oni krivično gone. To je iznošenje političkog stava, a za političko mišljenje ne može se krivično goniti – smatra advokat Stojanović.\nDirektor banjalučkog Centra za ljudska prava Dejan Lučka takođe naglašava da se presuda Karadžiću odnosi isključivo na njega, a ne na Republiku Srpsku, koja je nastala pre građanskog rata u BiH. Takođe, presuda se ne odnosi na srpski narod, koji je kao i bošnjački, hrvatski i svi ostali narodi u BiH, doživeo užasna stradanja i patnje u bezumnim međusobnim sukobima.\nLučka podseća da je SB UN osnovao Haški tribunal kao „meru“ da bi se održali ili vaspostavili mir i bezbednost.\n– Međutim, ne vidi se nikakva zasluga ovog suda za sprečavanje krvavog sukoba na području bivše SFRJ, a u toku njegovog postojanja je izbio novi sukob na Kosmetu i desilo se bombardovanje NATO pakta. Čak su određene odluke suda povećavale netrpeljivost i mogle dovesti do mogućeg novog narušavanja mira i bezbednosti, što je suprotno samoj nameni ovog suda. Tako da Haški tribunal svakako nije opravdao svoju svrhu i očekivanja od njega, iako je postavio novu stepenicu u međunarodnom krivičnom sudovanju – kaže Lučka za Srpskainfo.\nPrema njegovim rečima, reakcije i najave koje ovih dana dolaze sa svih strana govore o tome koliko je podsticanje mržnje dobar instrument za skretanje pažnje sa trenutno loše situacije i života u bivšim jugoslovenskih republikama.\n– Opravdavanja određenih zločina s jedne strane ili navodi o genocidnosti Republike Srpske i srpskog naroda, pored toga što su maksimalno neutemeljeni i huškački, dovode i do nepotrebnog podsticanja netrepeljivosti i izazivanja novih sukoba. To je stari metod spinovanja, u kome se želi proizvesti koncept konstantnog straha od drugoga i drugačijeg dok se podstiču razlike i rasplamsava mržnja, a za to vreme se narod ne bavi lošim stanjem u državi. Dok se ne pomirimo s tim da je rat iza nas i ne počnemo misliti o tome kako da tolerancija, mir i poštovanje prava budu glavne ideje vodilje u budućnosti, tapkaćemo u mestu i održavati status kvo. Rat se završio pre 24 godine. Krajnje je vreme da se o njemu počne pričati u prošlom lošem vremenu koje je iza nas, da se rane zacele, a da pred sebe stavimo budućnost koja se zasniva na poštovanju komšije, prihvatanju drugačijeg, izgradnji i napretku – zaključuje Lučka.\nPolitička analitičarka Tanja Topić smatra da reakcije u BiH na presudu Karadžiću govore o stanju zapuštenosti duha i potpuno izopačenom vrednosnom sistemu.\n– Prve reakcije pokazuju trend koji pratimo u sličnim situacijama u poslednih deset godina. Navija se za sopstvenu etničku grupu. U njoj nema krivih za zločine, imaju samo žrtve. To je politička autističnost gde se nema ni volje ni razumevanja za onog drugog. Vrtimo se u tom začaranom krugu – kaže Topićeva.\nU konktetnom slučaju, ona primećuje reakciju koja je ipak drugačija u odnosu na dosadašnje, a to je kako se dan posle ispoljava nacionalizam koji je dominantan kada se radi o presudama Haškog tribunala.\n– Život je stao na jedan dan zbog otvaranja šoping centra, pa su čak i reakcije na presudu bile manjeg intenziteta, ostale u senci tog velikog događaja koji Banjaluka obeležava - primećuje Topićeva.\nCvijanovićeva poziva na oprez: "U okviru BiH postoji mnogo bezbedonosnih izazova"\nDrama na putu u BiH: Muškarac automobilom poprečio put i pucao na "golf" bračnog para


Neto devizne rezerve (devizne rezerve umanjene za devizna sredstva banaka po osnovu obavezne rezerve i drugim osnovima) povećane su u martu za 879,2 miliona evra na 11,87 milijardi, u odnosu na kraj prethodnog meseca.\nPovećanje bruto deviznih rezervi rezultat je prvenstveno priliva po osnovu emitovanja dvanaestogodišnje evroobveznice Republike Srbije u evrima (970,9 miliona evra) na međunarodnom finansijskom tržištu krajem februara, u nominalnom iznosu od 1 milijarde evra po kuponskoj stopi od 1,65 odsto i stopi prinosa 1,92 procenta.\nNavedeni prilivi bili su više nego dovoljni da pokriju odlive po osnovu neto razduženja države na ime deviznih kredita i hartija od vrednosti (162,6 miliona evra), aktivnosti NBS na domaćem deviznom tržištu (neto efekat po osnovu svop transakcija 113 miliona evra) i odlive po drugim osnovima (ukupno neto 88 miliona evra).\nPREDSEDNIK FED ZABRINUT ZBOG BRZOG OTVARANJA EKONOMIJE "Postoje rizici"\nU martu, kao i od početka ove godine, vrednost dinara prema evru gotovo je nepromenjena. NBS je na međubankarskom deviznom tržištu u martu kupila i prodala isti iznos deviza (po 45 miliona evra).


Telemach BiH svoj deseti rođendan proslavlja i u Sanskom Mostu – inmedia.ba\n0 20 Novembra, 2020 12:16\nDonacija kompanije Telemach za kreativnije i produktivnije svakodnevnice mališana sa poteškoćama u razvoju\nRadost je da se dijeli, a trenuci da se učine posebnim. Upravo time se kompanija Telemach vodi pri proslavi deset godina uspješnog poslovanja na području BiH. Radost jubileja podijelili su i sa AWO Fondacijom iz Sanskog Mosta koja pomaže i unapređuje razvoj djece sa poteškoćama u razvoju. Kompanija Telemach je AWO Fondaciji donirala tehničke uređaje, školski pribor, PlayStation4 i repromaterijal za radionicu, te usluge interneta i kablovske televizije. Ova donacija najviše će služiti korisnicima Fondacije, mališanima sa poteškoćama u razvoju, kojima će pružiti dugoročno rješenje za unapređenje svakodnevnice.\nAkcija dobrovoljnog darivanja krvi povodom “Dana državnosti”\nSunčano vrijeme, temperature do 16 stepeni\nSAOPĆENJE INSPEKCIJE Danas je praznik i zabranjen je rad


Petković: Režim stikera ostaje i dalje na snazi - Kancelarija za Kosovo i Metohiju, Vlada Republike Srbije\nNaslovna » Aktuelno » Vesti »Petković: Režim stikera ostaje i dalje na snazi\nPetković: Režim stikera ostaje i dalje na snazi\n21. april 2022. Izvor: Tanjug\n"To znači da se do pronalaženja trajnog rešenja na visokom nivou režim stikera nastavlja", rekao je Petković novinarima.\nOn je preneo da je u Briselu razgovarao i sa prištinskom stranom i da je ogromna pažnja bila posvećena pitanju registarskih tablica.\nIstakao je da je sporazum od 30. septembra i dalje na snazi i da su to potvrdili i EU i specijalni izaslanik Miroslav Lajčak, kao i da za šest meseci Priština nije iznela nijedan predlog.\n"Hoću da prenesem svim građanima Srbije i Srbima na KiM pred vaksršnje praznike da svi treba da budu mirni i da niko ne treba da brine", naveo je Petković.\nOn je dodao da su razgovori bili dugi i veoma teški, ali da je tako svaki put kad se razgovara u zgradi EEAS u Briselu.\n"Mi smo s druge strane bili konstruktivni, jer nam je stalo do normalizacije odnosa sa Prištinom i stabilnosti", rekao je Petković.\nRekao je i da je iza njega 14 eksperata i da je beogradska delegacija veoma pripremljena došla u Brisel da bi se razgovaralo o mnogim važnim temama, pre svega ZSO.\nNaveo je da su razgovarali i o registarskim tablicama, pitanju nestalih, i o drugim vaznim temama, temi lekova, zabrani ulaska srpskih zvaničnika na prostor KiM.\n"Dakle jedan set pitanja smo pokrenuli ovde i u bilateralnom susretu sa gospodinom Lajčakom, zatim u direktnim razgovorima sa (Besnikom) Bisljimijem", dodao je Petković.\nOn je istakao da su insistirali i uspeli da se vide direktno sa prištinskom stranom budući da je, kako je rekao, Bisljimi odbijao više od šest meseci da razgovara sa njim i sa beogradskom stranom.\n"Mi smo rekli da je važno da direktno razgovaramo i drugi glavni razlog zašto smo u Briselu je da rešavamo probleme, da vidimo šta je to što mozemo da učinimo kako bi život ljudi na KiM bio jednostavniji, posebno imajući u vidu teško stanje i situaciju u Evropi naša je pojačana odgovornost da se borimo za mir i stabilnost", istakao je Petković.\nOn je naveo da je prvo pitanje na dnevnom redu bila ZSO, kao i da je devet godina prošlo od Briselskog sporazuma, a srpski narod na KiM i dalje čeka na formiranje ZSO, jer bez toga nema kolektivnih prava za srpski narod na KiM.\n"A kad toga nema, vidimo čega ima, a to je zabrana izbora i slobode kretanja, ima najrazličitjih napada, sad već više od 170 napada na naše ljude, na crkve, manastire, naša groblja, to nam govori da je za 50 odsto uvećan broj napada na Srbe u odnosu na period pre dolaska Aljbina Kurtija", ukazao je Petković.\nUčinićemo sve, kako je Istakao, da se se zaštiti interes srpskog naroda i da se razumnim odnosom ide u pravcu normalizacije odnosa Beograda i Prištine.\n"Bez obzira šta ja lično mislim o gospodinu Bisljimiju važno je da je on konačno pristao na naše insistiranje da danas sednemo i razgovaramo, samo tako se rešavaju otvoreni problemi a ne da se stavljaju pod tepih", dodao je direktor Kancelarije za KiM.\nNa pitanje novinara da je Bisljimi izneo potpuno drugačije viđenje i da su razgovri završeni bez dogovora, Petković je kazao:\n"Vi ste od mene čuli ono što se zaista desilo u zgradi EEAS, ono što je istina i što je realnost, ali šta da vam kažem kada u Savetu Evrope moraju da demantuju javno gospodina Bisljimija, kako on interpretira sastanke i izjave sa mnogim evropskim zvaničnicima, jasno vam je šta onda tek radi kad izađe iz zgrade EEAS, šta govori da sam ja rekao ili beogradska strana, to je sad već svima jasno" .\nPetković je dodao i da bi se u proteklih šest meseci sastao sa Bisljimijem da je on to zaista želeo.\nNaveo je da je uvek bio u Briselu i spreman da razgovara kao što je i danas bio, a to što oni odbijaju da razgovaraju sa srpskom stranom su neke druge stvari.\n"Naše je da čuvamo mir u Prištini, ništa se neće menjati, sporazum o stikerima je i dalje na snazi dok radna grupa ne ponudi drugo rešenje, a ja sam spreman da nastavim razgovor sa gospodinom Bisljimijem onog trenutka kada nas specijalni predstavnk Lajčak bude pozvao, ja sam spreman da razgovaram", zaključio je Petković.


Nemačko-srpska privredna komora (AHK Srbije) objavila je danas da je Upravni odbor (UO) te asocijacije imenovao Franka Aletera na mesto novog direktora i Izvršnog člana UO AHK Srbije.\nAleter je najavio da će iskoristiti znanje i iskustvo koje je stekao na prethodnim pozicijama, i da će aktivnosti AHK Srbija biti usmerene na savetodavnu i institucionalnu podršku, uz saradnju sa partnerskim organizacijama poput Ambasade SR Nemačke u Srbiji, Nemačke organizacije za medjunardonu saradnju ( GIZ ), Privredne komore Srbije.\n“Duga tradicija postojanja i održivo poslovanje čine nas stabilnim partnerom Srbije u čijem fokusu je uvek bilo i biće unapredjenje bilateralnih privrednih odnosa Srbije i Nemačke”, kazao je Aleter.\nNaveo je i da mnogo kompanija razmišlja da dodje u Srbiju u okviru strategije obezbedjivanja dobavljača na bližim destinacijama umesto dalekim na istoku, a AHK Srbije će ih, istakao je, u tome podržati i kroz projekat “Nemačka inicijativa za pronalaženje dobavljača u Zemljama Zapadnog Balkana”, koji će se ove godine sprovesti sedmu godinu zaredom.\nFrank Aleter je naslednik dosadašnjeg direktora AHK Srbije Martina Knapa koji je ovu funkciju obavljao pet godina, od zvaničnog osnivanja Komore, navedeno je u saopštenju.\nAleter ima više od deset godina iskustva na različitim pozicijama u sistemu nemačkih spoljno-trgovinskih i industrijskih komora, sa 140 kancelarija u 92 zemlje širom sveta, navodi se u saopštenju.\nPre stupanja na dužnost u Srbiji, Aleter je od 2008. godine bio zamenik direktora Južnoafričko-nemačke privredne komore (AHK Južna Afrika), gde mu je fokus bio Sektor za razvoj poslovanja i savetovanje nemačkih i evropskih kompanija o mogućnostima i strategijama ulaska na tržište Južnoafričke Republike.\nAleter je u svojoj poslovnoj karijeri bio i zamenik direktora Holandsko-nemačke privredne komore, kao i rukovodilac Sektora za koordinaciju AHK predstavništva u inostranstvu u Nemačkoj privrednoj komori sa sedištem u Berlinu.\nKako se u saopštenju dodaje, nemački investitori, koje je zastupala tadašnja Delegacija nemačke privrede u Srbiji i Nemačko-srpsko privredno udruženje, a danas AHK Srbija, ove godine proslavljaju 20 godina postojanja.\nAHK Srbija osnovana je 2016. godine i sa više od 350 kompanija članova predstavlja najveću bilateralnu privrednu komoru u Srbiji i idealnu platformu za kontakte izmedju nemačkih, srpskih i internacionalnih kompanija, navedeno je u saopštenju.\nDirektor koji je dao 900 otkaza preko Zoom-a-: Žao mi je, obrukao sam vas


City Expert ulaže €600.000 u Kreditni Savetik - servis za nekoliko meseci obradio €14 miliona stambenih kredita\nSa sajtom kreditnisavetnik.rs koji je pokrenuo beogradski City Expert upoznali smo se letos kada smo ga ekskluzivno i predstavili na Netokraciji. Danas, skoro pola godine kasnije, putem ovog servisa plasirano je više od 170 stambenih kredita u vrednosti od preko 14 miliona evra. Ostvareni rezultati bili su dovoljan znak za matičnu kompaniju koja je odlučila da u Kreditni Savetnik investira 600.000 evra za dalji razvoj servisa, proširenje tima i lansiranje usluge na inostranim tržištima.\nO investiciji, ostvarenim rezultatima i planovima za naredni period, razgovarali smo sa Srđanom Mitrovićem, direktorom razvoja novih usluga i Igorom Jovićem, CEO kompanije City Expert.\nŠta se sve promenilo u odnosu na inicijalno predstavljanje Kreditnog Savetnika na Netokraciji?\nSrđan: Od lansiranja našeg novog brenda Kreditni Savetnik prošlo je pola godine i za to kratko vreme sa ponosom možemo da kažemo da smo postali broj jedan brend za finansijsko savetovanje na tržištu Srbije. To pokazuje broj korisnika i završenih kreditnih poslova koji rastu iz meseca u mesec sa najvećom stopom rasta od svih usluga koje je City Expert do danas lansirao.\nOvakve rezultate ostvarujemo konstantnim unapređenjima usluge i naravno kao i do sada, stavljajući korisnika u sam centar. Pored rastućeg broja zadovoljnih klijenata, takođe smo značajno proširili i broj banaka sa kojim sarađujemo, te danas imamo saradnju sa sedam najrelevantnijih banaka na tržištu, a u ovom trenutku smo u procesu otpočinjanja saradnje sa još tri banke.\nMožete li sa nama podeliti rezultate koje ste ostvarili?\nSrđan: Zaključno sa septembrom ove godine, putem našeg servisa je plasirano više od 170 stambenih kredita u vrednosti od preko 14 miliona evra. Imajući u vidu stopu rasta, za sledeću godinu projektujemo da će broj plasiranih kredita preći 500. Pored stambenih kredita, nekoliko meseci nakon lansiranja usluge, počeli smo da se bavimo i keš i namenskim kreditima, a rast u broju korisnika u ovom segmentu je daleko nadmašio naša očekivanja, te očekujemo da će broj plasiranih keš kredita kao i refinansiranih keš kredita preći 50 na mesečnom nivou u narednih nekoliko meseci.\nPrilikom lansiranja Kreditnog Savetnika, podrška i prepoznatljivost City Experta bili su ključni za uspeh i brzi rast novog brenda i usluge. Međutim, nije samo novi brend “profitirao” od City Experta. Kvalitetnom uslugom koju pružaju iskusni savetnici dodatno smo podigli zadovoljstvo klijenata City Experta, kako kupaca u vezi sa stambenim kreditima, tako i zakupaca i zakupodavaca kada su u pitanju keš krediti kojima mogu premostiti selidbe, opremanja i dodatne investicije vezane za izdavanje nekretnina.\nOtkud odluka da City Expert investira €600.000 u razvoj novog biznisa?\nIgor: Odluku o alokaciji kapitala doneli smo relativno lako. Potencijal koji vidimo na polju posredovanja u finansijskim uslugama je zaista ogroman, dok smo uvereni da naša kompanija ima najbolju predispoziciju da rastući zadrži vodeću poziciju koju sada ima na tržištu gde je konkurencija velika. Ulaganje kapitala u razvoj usluge i brenda će omogućiti da tim iza Kreditnog Savetnika značajno poraste kao i da razvijemo tehnologiju kojom ćemo dodatno unaprediti korisničko iskustvo čime ćemo dati podršku savetnicima da kvalitetnije obavljaju svoj posao.\nDa li je bilo ideja da se finansiranje potraži na strani VC fondova?\nIgor: Konkretno za brend Kreditni Savetnik odlučili smo da kapital finansiramo iz sopstvenog poslovanja. City Expert je do sada od VC fondova podigao 1,5 miliona evra kapitala, a velikim uspehom smatramo to da dve godine nakon poslednjeg finansiranja imamo profitabilno poslovanje iz koga možemo finansirati nove investicije bez dodatnog kapitala. To ne znači da City Expert kao grupa neće u budućnosti objavljivati vesti o novim rundama finansiranja, ali o tome ćemo svakako kada bude vreme.\nKako planirate da iskoristite sredstva za dalji rast Kreditnog Savetnika?\nSrđan: Sredstva će prvenstveno biti iskorišćena kako bi se povećao tim sa talentovanim ljudima i stručnjacima na tržištu. U ovom trenutku aktivno širimo tim novim savetnicima, kao i članovima marketinga i dizajn tima, stoga pozivam sve zainteresovane da posete naš sajt i pogledaju otvorene pozicije.\nPored proširenja tima, planiramo ulaganje u razvoj tehnologije kojom ćemo podići efikasnost rada savetnika i unaprediti korisničko iskustvo, a u planu su i neka druga tržišta na kojima smo već krenuli sa operacijama.\nDa li sa investicijom planirate i nove usluge? Savetovanje oko druge vrste kredita?\nSrđan: Planiramo da nastavimo da proširujemo opseg naših usluga na sve tipove kredita i finansiranja. Takođe, u narednih nekoliko nedelja ćemo otvoriti i segment osiguranja, kao komplementarne usluge uz stambene kredite kao i vlasnike nekretnina koji izdaju nekretnine putem City Expert sajta. Svakako verujemo da ćemo u naredne dve godine imati više prilika da najavimo nove usluge za čitaoce Netokracije.\nStručni tim finansijskih savetnika na raspolaganju je korisnicima za besplatne konsultacije. Pored stambenih kredita, Kreditni Savetnik odnedavno se bavi i savetovanjem u vezi keš kredita.\nPomenuli ste da je u planu širenje na nova tržišta. O čemu je tačno reč?\nSrđan: U naredne dve godine fokus nam je tržište Srbije, dok ćemo postepeno našu uslugu testirati i pozicionirati na novim tržištima, prvenstveno u Evropi i Sjedinjenim Američkim Državama, pod internacionalnim brendom MortgageNloan.com koji će se baviti finansiranjem banaka na tim tržištima. Važno je naglasiti da Kreditni Savetnik već sada aktivno radi na pružanju usluga svim stranim državljanima, dijaspori i generalno nerezidentima oko dobijanja stambenih kredita u Srbiji.\nDo sada smo videli da je najveći broj nerezidentalnih kupaca, ako izuzmemo dijasporu, iz Amerike, Rusije i naravno EU. Naši savetnici imaju veliko iskustvo u rešavanju nerezidentalnih kredita i taj segment poslovanja nam je takođe u konstantnom rastu.\nDa li dosadašnji rast servisa pripisujete i uvećanoj potražnji za stambenim kreditima, ali i generalno rastu tržišta nekretnina?\nSrđan: Rast Kreditnog Savetnika u ovom trenutku ne možemo pripisati rastu samog tržišta jer je stopa rasta daleko veća od one kojom raste samo tržište. Takođe, udeo na tržištu nije još uvek toliki da bi mogli reći da trend tržišta može uticati značajno na rast. Krediti su sada svakako najpovoljniji, što ne znači da se trend neće nastaviti. Nezahvalno je prognozirati sledeću godinu jer jednostavno previše faktora utiče i može uticati. Ako gledamo rast City Experta, koji je duplirao prihod u 2021. u odnosu na 2020. godinu, za sada ne izgleda kao da će se tržište usporiti.


Potpredsednica pokreta Dveri i buduća narodna poslanica Radmila Vasić kaže da očekuje da će početkom jula biti konstituisana Skupština Srbije i ističe da će Dveri u budućem parlamentu biti "glas naroda" koji se, kako kaže, u većini protivi uvođenju sankcija Rusiji.\nVasić navodi da treba sačekati konačne rezultate ponovljenih izbora u Velikom Trnovcu i to da li će biti prigovora uz konstataciju da se izborni proces bliži kraju, iako se, kako kaže, rok za verifikaciju mandata i formiranje parlamenta i vlade odugovlači do krajnjih zakonskih rokova.\nNavodi da će Dveri u novom parlamentu imati šest poslanika i svoj poslanički klub, dok će POKS, sa kojim su u koaliciji učestvovali na izborima, imati poseban poslanički klub.\nVasić kaže da je na sastanku poslaničkog kluba prošle nedelje Boško Obradović izabran za predsednika, a Ivan Kostić za zamenika poslaničkog kluba.\n"OČEKUJTE NOVOG BOŠKA" Obradović: Očekujem ozbiljan parlament, o nekim pitanjima možemo da sarađujemo i sa kolegama iz opozicije\nSANKCIJE RUSIJI? DA, NE, MOŽDA Još jedna stvar oko koje opozicija u Srbiji ne može da se usaglasi: Neki su izričiti, neki i dalje BALANSIRAJU\nIstiče se da su Dveri otvorene i da pozivaju sve patriotske organizacije da se okupe u široki front, a koje se zalažu za to da Srbija ne uvodi sankcije Rusiji, kao i za očuvanja KiM u sastavu Srbije i očuvanje Republike Srpske.\nKako kaže, očekuje da će parlament, s obzirom da će ga činiti veliki broj različitih političkih stranaka, biti "demokratski" za razliku od prethodnog u kojem su, kako smatra, vladali nekultura i nepoštovanje institucija i građana.\nDveri Skupština Srbije Boško Obradović Poslanički klub Sankcije Rusiji radmila vasić


Saudijci bi da potkupe Rusiju da ne pomaže Asadu\nSaudijci bi da potkupe Rusiju da ne pomaže Asadu\nSaudijska Arabija je ponudila Rusiji ekonomske podsticaje, uključujući značajan sporazum o oružju i obećanje da neće osporaviti prodaju ruskog gasa, a zauzvrat traži da Moskva smanji podršku koju pruža sirijskom predsedniku Bašaru al-Asadu, saopštili su bliskoistočni izvori.\nSporazum između dva vodeća posrednika u pogubnom građanskom ratu u Siriji predložio je šef saudijske obaveštajne službe princ Bandar bin Sultan, na sastanku sa ruskim predsednikom Vladimirom Putinom u Moksvi prošle nedelje, prenosi Rojters.\nSirijski opozicioni izvori bliski Saudijskoj Arabiji tvrde da je princ Bandar ponudio da kupi rusko oružje u vrednosti od 15 milijardi dolara, kao i garancije da gas iz Persijskog zaliva neće ugroziti poziciju Rusije kao glavnog snabjdevača Evrope gasom.\nZauzvrat, Saudijska Arabija traži od Moskve da smanji podršku koju pruža Asadu i da ubuduće ne blokira nijednu rezoluciju Savjeta bezbednosti UN o Siriji, tvrde ti izvori.\nNeimenovani zapadni diplomata na Bliskom istoku kaže da će ruski predsednik teško trampiti snažan uticaj koji Moskva u poslednje vreme ima u regionu, za sporazum o oružju, ma kako značajan bio.\nOn je rekao da ruski zvaničnici baš i ne vjeruju da Saudijska Arabija ima jasan plan za stabilnost u Siriji ako Asad padne.\nPutinov portparol danas nije bio dostupan za komentar o sastanku, kao ni portparol saudijskog ministarstva spoljnih poslova.


Preporuke Kriznog štaba Federalnog ministarstva zdravstva od 12.01.2022. godine - eNastava\nPočetna » Preporuke Kriznog štaba Federalnog ministarstva zdravstva od 12.01.2022. godine\nPreporučuje se osobama starije životne dobi, posebno onima s hroničnim bolestima, da i dalje izbjegavaju bespotrebna kretanja i korištenje javnog prevoza te da redovno koriste zaštitnu opremu.\nU slučaju pojave nekih od simptoma kao što su: povišena temperatura, kašalj, gubitak mirisa ili okusa, preporučuje se osobama sa simptomima, kao i članovima njihovog domaćinstva, da ostanu kući te se telefonski jave nadležnom ljekaru kako bi dobili dalje upute.\nPreporučuje se svim državljanima Federacije BiH koji žive ili rade u zemljama u kojima je prisutna visoka transmisija COVID-19 da ne dolaze u Federaciju BiH, zbog povećanja rizika od unošenja COVID-19, a što bi dodatno moglo rezultirati daljim pogoršanjem COVID-19 epidemiološke situacije u Federaciji BiH.


Danilo Kulišić sa 19 godina osvojio 31 nagradu - infoBirač\nGallery with alias: GalerijaKulisic not found\nDevetnaestogodišnji Danilo Kulišić osvojio 31 muzički nagradu\nNajznačajniji nastup u Njujorku\nZvornik ne može da se pohvali velikom brojem mladih ljudi koji su svojim talentom uspeli da ostvare značajne uspehe na evropskom i svetskom nivou te se zbog toga posebno ističe devetanestogodišnji Danilo Kulišić koji je svirajući za klavirom do sada osvojio 31 nagradu. On je nastupao u svim zemljama regiona, Francuskoj, Italiji i SAD-u, a najdraža su mu prva mesta osvojena u Parizu te Njujorku, nakon čega je kao nagradu imao nastup u Karnegi holu. Svoje muzičke korake Danilo je započeo u Zvorniku.\n– Muzičku školu sam upisao jer sam bio zadivljen uspesima svojih sestara. Tu sam završio pet razreda, a šesti u Šapcu, gde sam nastavio srednju muzičku školu, da bih četvrti razred završio u Novom Sadu – priča Kulišić koji je u Novom Sadu pored muzičke akademije, upisao poslovnu ekonomiju na Fakultetu za menadžment.\nTokom sticanja muzičkog znanja nastupao je na brojnim takmičenjima u zemlji i svetu i osvojio 31nagradu, od kojih je na čak sedam imao 100 bodova.\n– Uvek ističem prvo mesto u Prizu na takmičenjima „Nikolaj Rubinštajn”, te „Aleksandar Skrjabin”, ali mi je nadraži uspeh na „Amerikan Protedž”-u gde sam nakon osvajanja prvog mesta kao nagradu dobio priliku da sviram u Karnegi holu, što je san za svakog umetnika. Taj boravak u Njujorku je zaista za pamćenje jer sam tom prilikom održao i humanitarni koncert za jednu devojčicu u crkvi Svetog Save – priseća se Danilo, koji je nagrađivan i na domaćim takmičenjima, a 2013. godine dobio je nagradu „Dositeja” Fonda za mlade talente Republike Srbije.\nOvaj uspešni mladi student pored klavira svira još dva instrumenta, harmoniku i gitaru.\n– U osnovnoj muzičkoj školi sam dve godine svirao, pored klavira, i harmoniku, a gitaru sviram samo za svoju dušu – navodi Kulišić koji ima skormne želje za budućnost.\n– Prvo želim da u roku završim oba fakulteta, odnosno da nastavim kako sam započeo, a posle ćemo videti – skromno priča ovaj uspešni mladi čovek.\nOno što je Danilu posebno važno jeste činjenica da su njegove sestre, takođe, uspešno završile muzičko obrazovanje i osvojile puno nagrada. Njegova sestra Ljubinka je završila Muzičku akadamiju u Luganu i master u muzičkom izvođenju, te se usavršavala još godinu dana za muzičku pedagogiju u Švajcarskoj i završila jednu godinu doktorata u muzičkom izvođenju. Druga sestra, Bosiljka, je osnovne studije za klasičnu muziku i harmoniku završila u Bernu te master performansa i master instrumentalne pedagodije u Lucernu.\n– Drago mi je da Danilo ima tako velike rezultate iza sebe i da i dalje radi sa istim zanosom i ljubavlju prema muzici, ali i nauci – kaže Danilova sestra Ljubinka i dodaje da joj je posebno zadovoljstvo što je sve troje muzički obrazovano, što je danas redak slučaj na našim prostorima.\nU petak redovna sjednica Skupštine grada Zvornika


Uvedene nove mjere: Zabranjena muzika uživo, okupljanje više od 10 osoba... – Fokus.ba\nŠtab za vanredne situacije odredio je i tri izuzetka u kojima osobe ne moraju da nose maske\nŠtab za vanredne situacije RS na današnjoj sjednici uveo je obavezu nošenja maski na otvorenom, a zabranjeno je privatno okupljanje više od deset osoba u tom entitetu Bosne i Hercegovine, javlja Anadolu Agency (AA).\nKazna za nenošenje maski iznosi 100 KM, a odluka stupa na snagu sutra. Štab za vanredne situacije odredio je i tri izuzetka u kojima osobe ne moraju da nose maske, a u pitanju su djeca do sedam godina, lica s posebnim potrebama koji ne mogu skinuti masku bez pomoći drugih, te osobe koje obavljaju fizičku, sportsku i rekreativnu aktivnost u okviru sportskih objekata.\nAlen Šeranić, ministar zdravlja i socijalne zaštite na konferenciji za novinare u Banjoj Luci nakon sjednice štaba rekao je da se dodatno zabranjuje muzika uživo u ugostiteljskim objektima za smještaj, ishranu i piće.\n“Do 16. novembra zabranjena su privatna okupljanja u grupama većim od deset lica, što prije svega uključje svadbe, krštenja, proslave i druga porodična okupljanja slične prirode”, rekao je Šeranić.\nNa sjednici štaba prihvaćena je informacija o potrebi nabavke kontejnera za bolnice u RS za građane koji čekaju u redovima, a prvo će biti nabavljeni kontejneri za Univerzitetsko-klinički centar RS u Banjoj Luci, te skcesivno za druge bolinice na području ovog entiteta.\nDragutin Škrebić, v.d. direktora Inspektorata RS rekao je da su za vikend imali pojačane kontrole privrednih subjekata, pri čemu je 11 privrednih subjekata zatvoreno na sedam dana. Naveo je da novčane sankcije nisu imale efekta, kao i da su neki bili spremni da plate kazne i nastave sa radom. Istakao je da je cilj da se spriječi širenje koronavirusa, a kažnjavanje privrednih subjekata.\nOdgovarajući na pitanja novinara Škrebić je rekao da je dozvoljeno okupljanje u ugostiteljskim objektima u skladu sa ranijim preporukama Instituta za javno zdravstvo RS.\nŠeranić je rekao da kazne za kršenje propisa u vezi ograničavanja okupljanja definiše Zakon o javnom redu i miru, a da su nadležni za sprovođenje zaključka komunalna policija i policija.\nŠeranić i Škrebić su poručili da je zaključeno da se koronavirus najviše širi pri okupljanjima apelujući na građane da i predstojeće krsne slave obilježavaju u najužem krugu porodice.


Politika kvaliteta je suštinsko opredeljenje u poslovanju preduzeća VeleBit d.o.o. Novi Sad.\nU skladu sa poslovnom politikom preduzeća, rukovodstvo, kao i svi ostali zaposleni u VeleBit d.o.o, opredeljeni su da kontinuirano unapređuju kvalitet proizvoda i usluga i time zadrže poziciju lidera u regionu u proizvodnji medicinskih sredstava, I i Im klase, POS papira, beskonačnih obrazaca i etiketa, usaglašenu sa zahtevima važećih zakona i posebnih propisa.\nPolitika kontinuiranog unapređenja kvaliteta, posebno u proizvodnji visokokvalitetnih medicinskih sredstava, I i Im klase, podređena je zahtevima i potpunom zadovoljenju potreba zdravstvenih ustanova, laboratorija i svih ostalih krajnjih korisnika.\nCilj je da se ovakvom politikom uskladi poslovanje preduzeća Velebit d.o.o. sa zahtevima IMS i zakonskim regulativama iz oblasti medicine kao i da se unapređenjem kvaliteta proizvoda i usluga neprestano podiže nivo zadovoljavanja potreba korisnika i na taj način obezbedi kako zadovoljstvo tako i bezbednost korisnika medicinskih sredstava.\nPolitika kvaliteta vodi realizaciji ciljeva preduzeća na osnovu sledećih postupaka:\n• STRUČNO, KVALITETNO, PRVI PUT I SVAKI PUT;\n• Poslovanje je podređeno zaštiti korisnika identifikacijom i procenom rizika medicinskog sredstva u cilju zaštite zdravlja i bezbednosti korisnika;\n• Primenom i stalnim poboljšanjem efektivnosti sistema menadžmenta kvalitetom i ciljeva kvaliteta prema zahtevima IMS-a, posebno medicinskih sredstava I i Im klase;\n• Svođenje troškova poslovanja na optimalni nivo pri efikasnom i kvalitetnog korišćenju kadrovskih, materijalnih i finansijskih resursa;\n• Primenu sistema kvaliteta koja ide od najvišeg rukovodstva do svakog pojedinca u kolektivu;\n• Ostati u sklopu osnovne delatnosti uz proširenje proizvodnog programa, čime bi se omogućilo osvajanje novih tržišta i regiona, praćeno povećanjem obima poslovanja;\n• Primene sistema sveobuhvatne kontrole kvaliteta u organizacionim delovima u poslovnim funkcijama. Obezbeđujemo uslove za neprekidno nadgledanje i kontrolu planova u svim poslovnim procesima; obezbeđujemo praćenje i eliminaciju rizika po bezbednost proizvoda i zdravlje ljudi;\n• Naši proizvodi u potpunosti ispunjavaju zahteve korisnika u pogledu kvaliteta, pouzdanosti, trajnosti i dizajna. Uspostavili smo takvo radno okruženje u kome su zaposleni svesni da se njihov rad nadgleda i kontroliše i da je izvršavanje zadataka iz prvog pokušaja i na najbolji mogući način, prioritet. Svaki zaposleni ima pozitivan stav prema kvalitetu, a to znači raditi bez greške;\n• Održavanje klime međusobne saradnje i uvažavanja u ostvarivanju zajedničkih ciljeva, kao i poverenja i osećaja pripadnosti firmi, u kojoj svi zaposleni razumeju svoje zadatke, odgovornosti i ovlašćenja. Neophodne kadrovske resurse obezbeđujemo tako što stvaramo uslove za sprovođenje obuke, potrebnog nivoa znanja i motivacije svih zaposlenih, čime se ujedno smanjuju troškovi neusaglašenih aktivnosti, procesa, proizvoda i usluga;\n• Održavamo korektan odnos sa dobavljačima roba i usluga, poštujući zahteve i procedure uključujemo ih u sistem kvaliteta, odabirom dobavljača koji zadovoljavaju visoko postavljene kriterijume u proizvodnji repromaterijala potrebnih za prozvodnju medicinskih sredstava.\n• Odgovorno prihvatamo sve zahteve koje nameće okruženje (zakonski, ekonomski, bezbedonosni, ekološki,...) u cilju zaštite okoline i očuvanja resursa sredine u kojoj živimo i radimo.\nNovi Sad, 04.09.2019


CSR SRBIJA 2020: Maja Gojković: Država je dobro reagovala u teškim vremenima : Nadlanu.com\nObjavljeno 1. jun 2020. / 17:08:31\nZbog situacije sa pandemijom korona virusa (Covid-19) konferencija CSR Srbija 2020 – Društvena odgovornost u vremenima krize prvi put je danas održana online, a svi zainteresovani mogli su konferenciju da prate i aktivno učestvuju preko live streama na YouTube kanalu Color Media Communications.\n- Država je tokom borbe protiv kovida-19 pokazala da može dobro da reaguje u teškim vremenima i da odgovornim odlukama može da se nosi sa savremenim izazovima, za koje nijedna država, pa i one razvijenije od Srbije, nisu bile spremne - rekla je danas predsednica Skupštine Srbije Maja Gojković.\nNakon Maje Gojković, obratila se i Regina De Dominicis, direktorka Unicefa za Srbiju:\nPratiocima konferencije obratio se i Nj. E. Jan Lundin, ambasador Kraljevine Švedske u Srbiji:\nMarija Vujanić, Communications and Sustainability Director, Telenor Srbija je ovom prilikom rekla:\n- Za nas je ,pored donacija, bilo važno da pomognemo u onome što je naša opšta oblast. Dali smo jako mnogo interneta , besplatnih telefona đacima i studentima koji su pratili online nastavu. Drago mi je da su i ostale kompanije postupile na isti ili sličan način u momentu kada je to bio imperativ.\nMilica Babić Officer Manager za korporativnu društvenu odgovornost i sponzorstva, Vojvođanska banka, takođe je učestvovala na konferenciji i ovom prilikom osvrnula se na neohodnost humanitarnih akcija i donacija u kriznim situacijama:\n- Vojvođanska banka ima običaj da se priključuje javnim inicijativama, ali volimo i samostalno da organizujemo pomoć lokalnoj zajednici. Odlučili smo da u 5 osnovih regiona doniramo 3 miliona dinara. Odlučili smo da donacija ide za zdravstvene ustanove, gerontološke centre i predškolske ustanove.\nAldo Lélé, menadžer za održivi razvoj, IKEA Jugoistočna Evropa – Hrvatska, Rumunija, Slovenija, Srbija, Ukrajina:\n- Sami možemo da napravimo promenu, ali jedino zajedničkim snagama možemo da stvorimo pokret i akciju, što se i sada pokazalo. Svrha vodilja naše kompanije uvek će biti pomoć najugroženijima širom sveta koji su uvek u našim srcima i mislima - poručio je Aldo.\nTijana Koprivica, direktorka za održivo poslovanje, Delta Holding:\n- Jedna od vrednosti Delta Holdinga jeste briga o ljudima. Potpuno smo prilagodili poslovanje i nastavili da realizujemo sve naše projekte. U ovakvim vremenima važno je ostati dosledan svim vrednostima kompanije , CSR aktivnostima i održivom poslovanju.\nNa drugom panelu pod nazivom "CSR u eri COVIDA-19: primeri dobre prakse i novi pravci razvoja" koji je moderirala Milica Marković, Corporate Communications Manager, Direct Media, govornici su bili: Miloš Paunović, CSR Specialist, Nordeus; Jasmina Ilić, direktorka korporativnih poslova TeleGroup; Branislav Jovanović, menadžer za društvenu odgovornost Banca Intesa i Ivana Todorović, menadžer odeljenja marketinga i komunikacija OTP banka Srbija.\nBranislav Jovanović, menadžer za društvenu odgovornost Banca Intesa:\n- Banka je morala da pokaže veći stepen društvene odgovornosti u novonastaloj situaciji. Uloga banke bila je da demonstrira strateški odnos prema stabilnosti i interesima bankarskih sistema.\nJasmina Ilić, direktorka korporativnih poslova kompanije TeleGroup, istakla je da je kao i za sve novine, izazov prilagoditi se i digitalnom načinu rada, ali to s druge strane otvara i ogromnu mogućnost za kreativnost, nove ideje i napredak.\n- Svedoci smo da je novonastala kriza doprinela ubrzanju digitalizacije. Obrazovni proces kakav smo poznavali preko noći se „preselio“ u e-prostor, ljudi se sve više oslanjaju na e-banking usluge, e-commerce doživeo je svoju ekspanziju tokom pandemije, a primenu digitalnih alata u budućnosti u velikoj meri vidimo u zdravstvu, obrazovanju i poljoprivredi. Kada je reč o CSR strategiji naše kompanije, TeleGroup će kao i do sada posvećeno nastaviti da podržava aktivnosti koje podstiču razvoj i podižu standard šire društvene zajednice. Smatramo da je to na neki način i obaveza uspešnih kompanija i nadam se da ćemo svi iako suočeni sa krizom, nastaviti da težimo ka tome.\nMiloš Paunović, CSR Specialist, Nordeus:\n- Mislim da je naš tim odradio sjajan posao , prilagodili smo se potrebama ljudi. Izazov je bio da vidimo šta su potrebe ljudi , šta su problemi, krizne situacije i kako da internet komunikaciju i aktivnosti maksimalno olakšamo. Odatle dolaze i sve ostale inicijative.\nIvana Todorović, menadžer odeljenja marketinga i komunikacija OTP banka Srbija:\n- Pre svega mi smo odmah adaptirali našu strategiju interne komunikacije , uveli smo neke nove kanale i alate. Za dve nedelje 95% naših zaposlenih je radilo od kuće. Najvažnija je bila redovna komunikacija.\nNa trećem panelu pod nazivom "Šta kažu stručnjaci? Budućnost CSR-a: Trendovi, implikacije i izazovi" koji je moderirala Vanja Kovačev, PR Specialist, govornici su bili:\nMiloš Janković, menadžer komunikacija Fondacije Catalyst Balkans; Neven Marinović, izvršni direktor Smart Kolektiv-a i Izvršni Koordinator Foruma Poslovnih Lidera Srbije; Siniša Mitrović, savetnik predsednika Privredne komore Srbije i Vesna Savić Đukić, Fundraising Specialist, Unicef Srbija.\nVesna Savić Đukić, Fundraising Specialist, Unicef Srbija:\nNeven Marinović, izvršni direktor Smart Kolektiv-a i Izvršni Koordinator Foruma Poslovnih Lidera Srbije:\n- Ako je prvi nalet društvene odgovornosti kompanija bio prema zaposlenima i prema najranjivijim grupama, mislim da logičan sled okolnosti treba da bude pomoć najranjivijim grupama koje smo možda zaboravili . Tu su svakako deca , razne marginalizovane grupe, kao i podrška malim i srednjim preduzećima.\nMiloš Janković, menadžer komunikacija Fondacije Catalyst Balkans\n- Mislim da je od danas apsolutno jasno svima da je društveno odgovorno poslovanje obaveza svake kompanije i da ono suštinski doprinosi našem društvu u celini.\nSiniša Mitrović, savetnik predsednika Privredne komore Srbije:\n- Naša opažanja govore da imamo nedovoljno razvijenu infrastrukturu za upravljanje medicinskim i farmaceutskim otpadom. Naša poruka je da moramo brže, hrabrije i odgovornije ići na podizanje nove infrastrukture za tretman opasnog otpada u Republici Srbiji.\n4Aldo Lélébanka intesaBranislav JovanovićCatalyst Balkanscolor media communicationscoronavirusCOVID-19CSR SRBIJA 2020delta holdingDruštvena odgovornost u vremenima krizeekonomska krizaikeaIvana TodorovićJasmina IlićkoronavirusKovid-19maja gojkovićMarija VujanićMilica Babić


Tajna misija Pacolija u Podgorici: Tema — razgraničenje sa Srbijom, ali i sa Crnom Gorom - 10.08.2018, Sputnik Srbija\nMinistar spoljnih poslova tzv. države Kosovo Bedžet Pacoli boravio je prije tri dana u tajnoj posjeti Podgorici. Sa njim u delegaciji je bila i bivša predsjednica... 10.08.2018, Sputnik Srbija\n14:15 10.08.2018 (Osveženo: 14:37 10.08.2018)\n10 Avgust 2018, 12:25\nKako navodi portal „Borba“, pozivajući se na neimenovane diplomatske izvore, ministar spoljnih poslova tzv. Kosova je tokom svoje inkognito posjete Crnoj Gori lobirao kod ambasadora više zemalja u Podgorici da pomognu u realizaciji razgraničenja Srbije i Kosova i Metohije.\n„Pacoli predvodi racionalniju struju u kosovskim vlastima, koja se zalaže za razgraničenje sa Srbijom. On smatra da treba napraviti određene ustupke Srbiji, ali pod uslovom da se od međunarodne zajednice dobije prećutna saglasnost da će u bližoj budućnosti aminovati zahtjeve Kosova za razgraničenje sa Crnom Gorom i Makedonijom. Javna je tajna da Kosovo želi da u svom sastavu vidi djelove Crne Gore, i računa da je sada najbolji momenat da dođe do svog cilja“, kazao je neimenovani sagovornik „Borbe“.\n„Tajna posjeta Bedžeta Pacolija Crnoj Gori i sastanci sa pojedinim ambasadorima samo su za neupućene iznenađenje“, smatra novinar Dražen Živković. On dodaje da je „Crna Gora, nažalost, odavno postala poligon za dejstvovanje protiv Srbije“, tako da, kako kaže, „i ovu posjetu Pacolija treba gledati u tom kontekstu“.\n„Sama činjenica da su mediji ćutali o njegovom boravku u Crnoj Gori, čak i oni režimski, govori da se nešto krupno valjalo iza svega toga. Zato ne iznenađuje informacija da je Pacoli od svojih sagovornika tražio da podrže njegov stav da se prihvati razgraničenje sa Srbijom, ali da sjutra to isto može da traži i od Crne Gore. Neće se Kosovo zaustaviti na razgraničenju sa Srbijom, ako mu to prođe, već ide korak naprijed i priprema diplomatski teren za razgraničenje sa Crnom Gorom, Makedonijom, a to onda znači da ćemo u srcu Evrope dobiti jednu veliku Albaniju“, upozorava Živković.\nOvaj novinar smatra da „kada se jednom otvori Pandorina kutija razgraničenja, neminovno će se postići domino-efekat“, i previđa da „već koliko sjutra, ako dođe do razgraničenja Srbije i Kosova, takav zahtjev može ispostavi bilo ko u Evropi“.\n„Zašto onda ne bi Republika Srpska mogla da traži razgraničenje sa BiH i pripajanje Srbiji, ili Kosovo da traži da djelovi Crne Gore uđu u njegov sastav. Jer, ako međunarodna zajednica napravi presedan i dozvoli razgraničenje Srbije i Kosova, ma šta to značilo, sjutra nema pravo da bilo kome drugome ospori to, zahvaljujući njihovoj saglasnosti, nepisano pravilo. Ovo je veoma delikatna stvar, koja može imati dalekosežne posledice, ne samo po region, već i po čitavu Evropu“, zaključuje Živković.


"Prese": Pandemija virusa korona olakšala odluku EU\n25/03/2020 | 09:46 ⇒ 11:42 | Izvor: TANЈUG\nPandemija virusa korona i strah od geopolitičkog gubitka moći navela je EU da, sa pola godine zakašnjenja, donese odluku o početku pristupnih pregovora sa Albanijom i Sjevernom Makedonijom, ocjenjuje bečki dnevnik "Prese".\n- U sjenci ove krize je pažnja javnosti bila na drugom mjestu - istakao je Stiven Blokmans bečkom dnevniku, profesor sa Univerzitea u Amsterdamu i član briselskog tinktenk Centra za evropske političke studije.\nTa ocjena, ukazuje "Prese", posebno se tiče Francuske, čiji predsjednik Emanuel Makron je prije pola godina svojim vetom na otvaranje pregovora izazvao ne samo tenzije između Francuske i Zapadnog Balkana, već i unutar EU je njegovo protivljenje bilo kritkovano.\nČak i vlade Danske i Holandije, koje su bile na liniji Pariza po pitanju pristupne spremnosti Albanije, nisu mogle taj stav razumjeti prema Sjevernoj Makedoniji.\n"Prese" navodi da je Sjeverna Makedonija čak promjenom Ustava promijenila ime i prevazišla decenijski spor sa Grčkom.\n- U utorak su ministri bili jedinstveni i složili se da su pristupni pregovori sa ove dve države važni iz tri razloga. Zato što bi EU u suprotnom na Balkanu izgubila političku privlačnost u takmičenju sa Kinom, Rusijom i Turskom, i time dalje oslabila svoj inače ograničeni geopolitički uticaj. Ta opasnost se vidjela na zapaženoj konferenciji za štampu predsjednika Srbije Aleksandra Vučića, koji je rekao da je evropska solidarnost "bajka" i da je Kina jedina zemlja koja može pomoći Srbiji - ukazuje "Prese".\n- Na evropskom nivou se ne može trenutno razgovarati ni o jednoj temi, a da se ne govori o Kovid-19 - objasnila je ministarka za evropska pitanja Austrije Karoline Edštadler nakon video konferencije dodajući da je dogovoreno i kako se može pomoći državama u tom regionu.\nKao treće, ukazuje "Prese", Makronov veto je doveo do podizanja svijesti za probleme prilikom širenja EU na istok i tekućim pregovorima sa Srbijom i Crnom Gorom.\nS tim u vezi list podsjeća da je Evropska komisija prije par nedjelja iznijela uslove za pristupni proces, koji sadržajno nije ništa novo, ali je ton te političke izjave Brisela, sa većim fokusom na vladavinu prava i borbu protiv organizovanog kriminala, olakšao Makronu položaj.\n- Makron je potcijenio kritiku zbog svoje odluke da blokira pristupne pregovore. Izjava Evropske komisije sada je omogućila Holandiji i Danskoj da se elegantno spuste s ljestvice koje su same sebi postavile - kaže Blokmans.\nOn konstatuje da se od jeseni gotovo ništa nije promijenilo, što daje povod za razmišljanje.\n- Suštinskih reformi nije bilo ni u Skoplju, ni u Tirani. Tako da je lopta sada na strani terena kandidata - dodao je on ukazujući da je EU sada ispunila svoj dio dogovora.\nEvropski komesar za proširenje Oliver Varheji je dao izjavu koja ide u isto pravcu "nije dovoljno da se samo usvajaju zakonu, moraju se i primijeniti i sprovesti, a i donijeti rezultate koje očekuju članice".\nPočetak pristupnih pregovora, ako to bude dozvolila pandemija, mogao bi uslijediti još ove godine, a da li će Samit o Zapadnom Balkanu, planiran početkom maja u Zagrebu, tome moći poslužiti je pitanje, zaključuje "Prese".


Mihajlović: Uposlili smo 742 žene sa sela, pozivam i druge institucije da se uključe - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Mihajlović: Uposlili smo 742 žene sa sela, pozivam i druge institucije da se uključe\nKroz inicijativu „Uposlimo 1.000 žena u seoskim područjima“ do sada su zaposlene 742 žene u Srbiji, a može ih biti i više, rekla je danas predsednica Koordinacionog tela za rodnu ravnopravnost Zorana Mihajlović.\n0Piše: Beta 18. juna 2020. 11.31\nMinistarka Zorana Mihajlović na otvaranju izložbe "100 žena - 100 minijatura" Foto: FoNet/MGSI\nOna je pozivala ostale društveno odgovorne kompanije da se uključe i da pomognemo ženama sa selu.\n„Važno je da pokažemo svetu šta jesmo, šta smo bili i šta možemo da budemo. Svaki državnik koji je posetio Srbiju dobio je radove ovih žena, od SAD do Kine, od Rusije do Indije, Azije i Afrike“, rekla je ona na otvaranju izložbe Etno-mreže „100 žena – 100 minijatura“, u Kolarčevoj zadužbini, na kojoj su uručene nagrade najboljim autorkama.\nMihajlović je ukazala i na težak položaj seoskih žena, rekavši da su one posebno diskriminisane.\n„Svaka druga žena na selu nije zaposlena, 60 odsto njih nema pravo na penziju, leti provode od 15 do 18 sati radeći, i to bez plate, za smeštaj i hranu. Hajde da ovu statistiku menjamo, da im pomognemo da se dodatno edukuju, da nabave opremu i nastave da izradjuju ove divne rukotvorine“, dodala je ona.\n„Radićemo na osnaživanju zakonodavnog okvira kako biste vi mogle da radite, da vaš rad bude promovisan i plaćen, a naša kulturna baština bude sačuvana. To je deo našeg nacionalnog bića. Sve što radite važno je za našu državu, uz infrastrukturu i projekte važno je da sačuvamo kulturu i nauku“, rekao je Marinković.\nOtvaranju izložbe prisustvovala je i ambasadorka Кanade u Srbiji Kati Čaba, koja je rekla da je u svojoj diplomatskoj karijeri imala priliku da se upozna sa kulturnim nasleđem mnogih zemalja.\n„Srbija je zemlja koja ima neobično bogatu kulturnu baštinu i bilo bi šteta da se ona ne sačuva. Tri ćilima iz Srbije su uvrštena na listu UNESКO, drago mi je da sam pokrovitelj tkačke kolonije i da možemo i finansijski da podržimo aktivnosti Etno-mreže, jer izrada ovih rukotvorina donosi i ekonomsko osnaživanje žena“, rekla je Čaba.\n„Ova izložba, na koju je prijavljeno 100 radova, je reprezentativna smotra ručnog rada Srbije i ogledalo naših žena. Doprineće ne samo očuvanju našeg kulturnog blaga, već i vrednovanju rada naših žena“, rekla je Jovanović.\netno mreza, NALED, Zapošljavanje, Žene na selu, Zorana MihajlovićBeograd


RTS :: Velika iluzija - Bioskopi: Biti ili ne biti\nRTS 2 Velika iluzija - Bioskopi: Biti ili ne biti\nsubota, 24. okt 2020, 15:30\nKakva je sudbina bioskopa u vreme korone? Hoće li opstati? Dok pojedini svetski lanci zatvaraju sale, neki proširuju svoje poslovanje i donose nove tehnologije u Srbiju kao što je IMAX - najsavremeniji vid bioskopske projekcije . U "Krupnom planu" Velike iluzije je Kristof Papusek, rukovodeći partner kompanije "Cineplexx".\nUželeli smo se velikog platna i priča koje nam ono donosi, bez obzira na tematiku i trajanje. O tužnim komedijama, zavodljivim zagonetkama i vanvremenskom svetu pozornice - u ovoj epizodi "Velike iluzije".\nPredstavljamo novi domaći film "Vikend sa ćaletom" sa Nenadom Jezdićem u glavno ulozi i stilizovani francuski triler "Prevodioci" sa Lamberom Vilsonom. O ruskoj seriji "Triger" iz rakursa Sanje Milić.\nU "Premotavanju" podsećanje na klasik Džozefa Mankijevića "Sve o Evi", snimljen pre tačno sedam decenija.\nU "Kontraplanu" sa dobitnicom "Zlatne ikone" za celokupnu karijeru - francuskom divom Žilijet Binoš.\nSaradnici: Jelena Carević, Selina Lovren Aksentić, Zoran Janković, Nevena Mladenović


Mi smo kultura i nasleđe Srbije – OKUD Mladost\nStandard / by okud_mladost / 9. oktobra 2017. / No Comments\nSavez kulturno umetničkih društava Srbije\nŽelimo da Vas obavestimo da je Ministarstvo kulture i informisanja Republike Srbije pokrenulo javnu raspravu o “Strategiji razvoja kulture Republike Srbije za period od 2017. do 2027. godine“. Rasprava traje do 28. septembra 2017. godine.\nGovoreći tokom javne rasprave ministar kulture Vladan Vukosavljević je istakao da je neophodno da se značajno povećaju izdvajanja za kulturu. Naglasio je da će naša nacionalna kultura, a samim tim i kulturno umetnička društva i tzv. amaterizam zauzeti izuzetno značajno mesto.\nSavez kulturno umetničkih društava Republike Srbije, u saradnji sa Ministarstvom kulture, organizuje akciju koja će biti održana 14.10. 2017. godine sa početkom u 13 časova. U akciji bi učestvovala kulturno umetnička društva širom Srbije i dijaspore.\nPromotivnom akcijom pod sloganom „Mi smo kultura i nasleđe Srbije“ želimo da podsetmo da čuvanje našeg stvaralaštva, našeg bića, naše duše i unošenje u opštu riznicu čovečanstva jeste u stvari lepota, pravi duhovni put i smisao postojanja svakog naroda.\nKako je naša tradicionalna pesma i igra naš neverbalni maternji jezik, a neguje se, nažalost, samo u kulturno umetničkim društvima, smatramo da im Strategija mora odrediti najznačajnije mesto i status u državi.\nKulturno umetnička društva su kreativna kuća naše zajednice, mesto gde se generacije 21. veka nadahnjuju i društveno korisno angažuju. U kulturno umetničkim društvima se pospešuje volonterski rad i stvara pozitivan odnos prema svojoj i drugim sredinama.\nSavez kulturno umetničkih društava Srbije kao krovna organizacija, kao i sva druga udruženja koja se bave čuvanjem i negovanjem nematerijalnih dobara, želi da skrene pažnju na značaj organizovanog negovanja našeg nematerijalnog kulturnog nasleđa i umetnosti i postojanje kulturno umetničkih društava kao organizacija u kojima se upravo taj najvažniji deo naše kulture neguje.\nUz dokumentacioni materijal koji bi smo sačinili vodeći našu zajedničku akciju 07.10. 2017. godine, ukazali bi i na potrebu da se naše aktivnosti ugrade ne samo u novu Strategiju kulture nego i u novu medijsku strategiju. Nova Strategija treba da ponudi nova rešenja kako bi mediji bili više u ulozi podrške kulturnom i umetničkom stvaralaštvu.\nNaše udruženje, kao i svi vi koji bi ste učestvovali u ovoj velikoj akciji, predložili bi da se pri izradi Strategije obezbede i poboljšaju uslovi za rad kulturno umetničkih društava.\nPored navedenog, zahtevali bi smo od Ministarstva kulture da preporuči lokalnim samoupravama da posvete više pažnje kulturno umetničkim društvima i da obezbede veća sredstva u svojim budžetima za kulturno umetnička društva i negovanje našeg nematerijalnog kulturno umetničkog nasleđa.\nZa promociju naše akcije i uspešno organizovanje, pozivamo sva društva da se maksimalno potrude, da obaveste lokalne medije o akciji, da fotografišu i snimaju događaje i da sve materijale dostave Savezu putem mejla savez.kud.srbije@gmail.com ili na adresu „Savez kulturno umetničkih Društava Srbije“, Bulevar Mihajla Pupina 6, 21000 Novi Sad, kako bi svedočenja sa ove akcije bila dobar osnov za ostvarenje naših plemenitih ciljeva.\nU Novom Sadu, 25. septembar 2017. godine\nZa Savez kulturno umetničkih društava Srbije\nPredsednik predsedništva Predsednik skupštine\nPodelite ovaj članak sa prijateljima :\nNext Novogodišnji koncerti 2017\nPrevious Završni koncerti folklornih grupa 2017.\n70 godina igre\nNovogodišnji koncerti 2017


Lopte za školice sporta u Staroj radničkoj koloniji - Humanitarniradio.inf\nNovosti iz Kragujevca Novosti iz Srbije Sport Sport Srbija Sve vesti\nsep 30, 2020 nevladina organizacija, posle kiše, školica sporta\nZa mališane i mlade koje na sportskim terenima oko Sokolane u Staroj radničkoj koloniji, okuplja škola sporta koja funkcioniše u okviru Nevladine organizacije Posle kiše, putem donacije obezbeđeno je 26 fudbalskih i košarkaških lopti. Donaciju u vidu sportske opreme školici sporta i ženskom fudbalskom klubu Plava zvezda, uručio je Predrag Stevović, član Gradskog veća za sport.\nJedna od prvih poseta nakon stupanja na funkciju člana Gradskog veća zaduženog za sport bila je poseta Stare radničke kolonije. Sa zadovoljstvom sam se odazvao pozivu NVO Posle kiše i Ženskog fudbalskog kluba Plava zvezda. Pored sportskih terena koji su u lošem stanju, pokidanih mreža za golove i koševe, deca su imala i veoma jednostavan zahtev a to je nedovoljan broj lopti za održavanje svakodnevnih treninga, rekao je Predrag Stevović, član Gradskog veća. Uz pomoć donatora uspeli smo da rešimo pitanje sportske opreme, a kako je već i najavljeno, Grad počinje sa rekonstrukcijom sportskih terena. Novi izgled ovaj deo grada, na zadovoljstvo dece i mladih pa i svih sugrađana ove mesne zajednice očekujem da dobije u narednih mesec i po dana, najavio je Stevović.\nU okviru Nevladine organizacije Posle kiše koja između ostalog promoviše I zdrave stilove života, razvoj sporta i druženje dece i omladine u Mesnoj zajednici Stara radnička kolonija, funkcionišu školice sporta. U Sokolani se održavaju treninzi karatea, gimnastike i atletike a na terenima ispred svakodnevno treninzi fudbala i košarke, kaže Ivana Arsenijević, trener u ženskom fudbalskom klubu Plava zvezda. Ona kaže da klub okuplja 25 devojčica različitog uzrasta ali da postoji i mešovita škola fudbala za devojčice i dečake pa lopte koje su dobili od velikog su značaja za održavanje kvalitetnijih treninga.


Петровић: Циљ да Србија буде добро место за инвестиције\t| Ministarstvo privrede Republike Srbije\nPetrović: Cilj da Srbija bude dobro mesto za investicije\nCilj Strategije za podršku razvoja malih i srednjih preduzeća, preduzetništva i konkuretnosti, ali i mnogih drugih usvojenih i zakona koji se nalaze na javnoj raspravi i skupštinskoj proceduri, je da se olakša poslovanje i Srbija bude dobro mesto za investicije, rad i život, poručio je danas državni sekretar u Ministarstvu privrede Miloš Petrović.\nOn je na zajedničkoj sednici Odbora Privredne komore Srbije (PKS) za mala i srednja preduzeća i Foruma malih i srednjih preduzeća (MSPP) rekao da je cilj Ministarstva da bude servis privrednih subjetkata, da osluškuje šta su problemi i ispuni očekivanja.\nPrema njegovim rečima, Strategija je “živi organizam koji nije zaključan i može se doterivati u cilju efikasnijeg rada malih i srednjih preduzeća pa i cele privrede Srbije“.\nDržavni sekretar je podsetio i da su u skladu sa planom doneti određeni zakonski propisi , poput Zakona o inspekcijskom nadzoru koji bi trebalo da omogući efikasniji način suzbijanja „sive“ ekonomije, obrazovana je Komisija za koordinaciju rada inspekcijskih službi, doneti su zakoni o planiranju i izgradnji i konverziji koji će omogućiti da domaći i strani investitori više ulažu.\nPetrović je istakao i da je pripremljen Nacrt zakona o zadrugama te da se njegovo usvajanje očekuje u ovoj godini.\n“Pokrenuti su postupci javne rasprave i očekuje se donošenje zakona o zadrugama u ovoj godini“, rekao je Petrović dodajući da je pripremljeni su Predlog zakona o sporazumnom finansijskom restrukturiranju koji je poslat u skupštinsku proceduru na usvajanje, a uskoro će se u Parlamentu naći i Nacrt zakona o izmeni i dopuni zakona o državnom katastru.\n“Sve ovo je da se olakša poslovanje i da Srbija bude dobro mesto za investicije, rad i život“, rekao je Petrović.\nDirektorka PKS Nermina Ljubović istakla je da praktično ne postoji nijedan propis koji se u okviru Ministarstva privrede radi, a da predstavnici Komore nisu upućeni u radne grupe i da se preko nje ne organizuje javna rasprava.\n“To je svakako primer kako bi i ostala ministarstva trebalo da postupaju kada je u pitanju privreda““, rekla je Ljubović pozivajući predstavnike malih i srednjih preduzeća da budu još aktivniji.\nPredsednik Odbora i Foruma MSPP PKS Boško Stanisavljević ukazao je na probleme, ocenjujući da ne postoji stalan i kontinuiran dijalog privrede i vlasti, te da se u Srbiji se ne sprovodi MSP probni test.\n“To znači da mnogi propisi koji se donesu i koji se odnose na naše poslovanje treba povremeno da se ispituju da se vidi kako se oni održavaju na ovaj sistem“, rekao je on dodajući da nije protiv donete strategije.\nPočetna»Vesti»Petrović: Cilj da Srbija bude dobro mesto za investicije


Jeremić: Migrantska kriza glavni zadatak genseka - 13.08.2016, Sputnik Srbija\nJeremić: Migrantska kriza glavni zadatak genseka\nSuočavanje sa korenima migrantske krize treba da bude prioritet novog generalnog sekretara UN pri čemu „diplomatija prevencije“, odnosno predupređivanja... 13.08.2016, Sputnik Srbija\n22:27 13.08.2016 (Osveženo: 18:58 05.08.2021)\nSuočavanje sa korenima migrantske krize treba da bude prioritet novog generalnog sekretara UN pri čemu „diplomatija prevencije“, odnosno predupređivanja konflikata, mora biti u vrhu agende, rekao je za Si-En-En kandidat Srbije za prvog čoveka svetske organizacije Vuk Jeremić.\nJeremić za petama Guterešu u izboru za genseka UN\n6 Avgust 2016, 10:22\n„Kad se dogode tragedije, kao u Siriji, a najočiglednije u Alepu u proteklih par nedelja, mislim da UN može i trebalo bi da uradi više — pre svega u smislu veće finansijske podrške, ne samo od strane država-članica, već i iz širih međunarodnih izvora“, rekao je Jeremić gostujući u petak uveče na američkoj televiziji, gde je najavljen kao favorit u trci za novog generalnog sekretara UN.\nBivši predsedavajući Generalne skupštine UN i nekadašnji šef srpske diplomatije ukazuje i da je potreban efikasniji način dopremanja humanitarne pomoći i ocenjuje da se način na koji UN u poslednjih par godina rešavaju humanitarne krize ne može okarakterisati kao sjajan.\nUpitan da li smatra da UN mogu da utiču na sukobe, Jeremić kaže da u svom programu predlaže nešto što neki smatraju kontroverznim, a što on vidi kao neophodno.\n„A to je uspostaviti novu generaciju misija za stabilizaciju mira, sa mnogo snažnijim pravilima angažovanja, koja će moći da operiše u istinskom svetu 21. veka, koji je daleko opasniji nego što je do sada bio“, objasnio je Jeremić.\nOn se tokom emisije osvrnuo i na dramatičnu situaciju u sirijskom gradu Alepu, koju je opisao kao „očigledan poraz međunarodne diplomatije“, ocenivši da ta diplomatija mora da bude mnogo energičnija uz učešće glavnih članica UN.\n„Ujedinjene nacije moraju biti okvir za nalaženje rešenja i moraju se znatno više založiti da se glavni akteri dovedu za pregovarački sto i ta tragedija zaustavi, inače je to naš kolektivni neuspeh istorijskih razmera i to moramo okončati“, istakao je srpski kandidat za naslednika sadašnjeg generalnog sekretara Ban Kimuna.\nNa pitanje o ukrajinskoj krizi i Krimu, Jeremić je odgovorio da UN imaju ulogu da pomognu u stabilizovanju te delikatne situacije vezane za mir i stabilnost, jer je u to pitanje umešana jedna stalna država-članica Saveta bezbednosti UN — Rusija.\n„To je donelo geopolitičke tenzije kakve decenijama nismo imali i to je veoma opasno za međunarodni mir i stabilnost“, upozorio je on.\nUpitan šta je u vrhu njegove liste prioriteta, Jeremić je naveo pet tema svog detaljnog programa, a to su postizanje ciljeva održivog razvoja, hvatanje u koštac sa klimatskim promenama, mir i bezbednost, ljudska prava i humanitarna pomoć, reforma UN.\n„Verujem u neophodnost rešavanja pitanja klimatskih promena. Mnoge zemlje to ne smatraju hitnim pitanjem i odlažu rešavanje, ali mislim da je uloga UN i generalnog sekretara da budu čvrsti kad je reč o ispunjenju obaveza na tom polju, jer je to naše egzistencijalno pitanje u 21. veku i treba se koncentrisati na to“, zaključio je Jeremić.


Pivara pokrenula Nikšićko Pivo Fan Cup | Pivara Trebjesa\nPivara “Trebjesa” ove godine po prvi put organizuje nacionalni turnir u malom fudbalu, pod nazivom Nikšićko Pivo Fan Cup, koji će se održati u četiri grada, u periodu od marta do septembra. Za najbolje amaterske ekipe u malom fudbalu Nikšićko Pivo je pripremilo novčani fond vrijedan 10.000 eura, kao i brojne robne nagrade.\nKvalifikacione turnire, koji će biti raspoređeni po regijama, ugostiće redom Budva, Podgorica, Berane i Nikšić. Po četiri najuspješnije ekipe sa kvalifikacionih turnira nastupiće u velikom finalu, kojim će se u septembru zatvoriti Nikšićko Pivo Fan Cup.\nCilj takmičenja je da podstakne sve one koji se amaterski bave malim fudbalom da okupe prijatelje, formiraju ekipu i uz dobro druženje i navijanje, budu najbolji. Nikšićko Pivo Fan Cup, kroz promociju sporta, donosi odličnu fudbalsku zabavu širom Crne Gore.\nPrethodni članak: "Povodom dana pivare, zaposleni dali krv"\nSljedeći članak: "Održan Nikšićko tamno pikado turnir"


Festival novih medija Resonate ’15 sredinom aprila u Beogradu\nResonate je festival novih medija, platforma za umrežavanje, razmenu znanja i edukaciju. Događaj će okupiti umetnike, dizajnere i predavače kako bi učestvovali na progresivnim edukativnim programima, predavanjima i prezentacijama projekata o položaju tehnologije u umetnosti i kulturi.\nPrisustvo na Resonate festivalu, na neki način predstavlja nadogradnju i stratešku edukaciju za mlade dizajnere. Kako ističu iz zagrebačke Radione, veoma je važno uključiti mlade ljude u edukativne procese, radi iskorišćavanja potencijala i dobijanja kvalitetnih rezultata u budućnosti.\nPomenuti događaj se održava svake godine u Beogradu i traje šest dana, od kojih su tri dana festivala (paneli, performansi i predavanja) i tri dana radionice. Na taj način, prisutnima se pruža uvid ka trenutnom stanju u sferama visokotehnologizovanih vizualnih i intermedijskih umetnosti, muzike i sound arta, te digitalne kulture i novomedijskih umetnosti, posebno u kontekstu dizajna interakcija.\nDosadašnja tri izdanja festivala, koja su održana u periodu od 2012. – 2014. godine, pozicionirali su Resonate kao jednog od najvažnijih svetskih festivala ovog tipa. Resonate je u ovom trenutku veoma pogodno mesto na kojem se mogu pratiti kvalitetni projekti nastali u protekloj godini, od tehničkih inovacija do futurističkih narativa.\nTakođe, prisutni mogu isprobati nove digitalne i hardverske alate, kao i platforme koje se koriste na područjima poput umetnosti, medija i tehnologije.\nNakon uspeha prethodna dva festivalska izdanja, za ovu godinu potvrđeno je prisustvo više od 70 učesnika tokom jednodnevnih i vrlo traženih trodnevnih radionica. Najavljeno je više od 20 predavanja, preko 10 izlaganja o projektima, panel diskusija, projekcija i audiovizualnih performansi.\nUlaznice za ovaj događaj možete kupiti preko Eventim-a, a više informacija o Resonate festivalu možete pronaći na zvaničnom sajtu organizacije.


Slavoj Žižek - Peščanik - Dev\nSlavoj Žižek 04/09/2016\nSlavoj Žižek 19/05/2016\nSlavoj Žižek 21/09/2015\nSlavoj Žižek 12/02/2014\nGrađani Bosne konačno su razumeli ko je stvarni neprijatelj – ne druge etničke grupe, već njihovi sopstveni lideri.\nSlavoj Žižek 29/01/2014\nRadikalnim levičarima uvek postavljam isto glupo pitanje: šta vi hoćete?\nSlavoj Žižek 12/12/2013\nŽivot siromašne većine ostao je bedan kao u aparthejdu. Mandela je umro kao ogorčeni starac.\nPrepiska Žižeka i Tolokonikove\nSlavoj Žižek 21/11/2013\nSlavoj Žižek 15/10/2013\nU čemu je zapravo stvar sa ovom blokadom američke federalne administracije?\nSlavoj Žižek 25/08/2013\nNe moraš biti meteorolog da bi znao kako vetar duva u Egiptu: uvek duva ka Iranu.\nSlavoj Žižek 21/08/2013\nNa delu je globalno sužavanja prostora za ono što je Kant nazvao javnom upotrebom uma.\nSlavoj Žižek 20/04/2013\nDanas nam je potrebna Margaret Tačer levice: lider koji će ponoviti njen gest u suprotnom pravcu.\nSlavoj Žižek 19/01/2013\nNepoverenje u demokratiju, nekada odlika trećeg sveta, širi se u samom razvijenom svetu.


Zapadni Balkan beleži stopu rasta BDP-a višu od 3 odsto. To je dimanična ekonomska zona na vratima EU, nalazi se u procesu pristupanja, koristi predpristupne fondove i značajna finansiranja sredstva međunarodnih finansijskih institucija.\nŠta više, projekti koji su finansirani u okviru Berlinskog procesa imaju za cilj da poboljšaju interkonektivnost u ovoj zoni i da infrastrukturno pribiliže Zapadni Balkan Evropskoj uniji.\nIz tog razloga, agencija Biznis Frans (Business France), sa svojom kancelarijom u Atini i sa lokalnim korespondentskim kancelarijama, organizuje 30. maja i 1. juna 2018, Treći poslovni forum Francuska-Balkan, multilateralni susret preduzeća, i predlaže vam da se u Srbiji susretnete sa svojim partnerima, koji dolaze iz svih zemalja regiona, tokom dva dana trajanja skupa.\nZainteresovana srpska preduzeća mogu da se prijave na sledeću adresu :\nOrganizatori Poslovnog foruma Francuska-Balkan će istražiti sve najperspektivnije sektore aktivnosti, posebno sektore infrastrukture i opreme u oblasti saobraćaja, energetske efikasnosti i prerade otpada, agro-industrije, novih informacionih i komunikacionih tehnologija kao i sve klijente roba i usluga sektora turizma i hotelijerstva. Na zahtev, i drugi sektori kao što su automobilska, farmaceutska i kozmetička industrija mogu takođe da budu tretirani.\nRaste svest o nepoželjnosti diskriminacije u Srbiji\nGoogle-ov "Messages" postaje konkurencija WhatsAppu i Viberu\nSaudijski naftni gigant “Aramco” procenjen na 1,7 biliona dolara\nZa razvoj socijalnog preduzetništva u Vojvodini 15 miliona dinara\nZa ekonomski razvoj ključno je povezivanje privrede i nauke, prof. Goranka Knežević, vd. dekan Poslovnog fakulteta na Univerzitetu Singidunum


pink.rs | Tražimo zaštitu od brutalnih pretnji i napada opozicije!\nTelevizija Pink pozvala je danas međunarodne organizacije da zaštite sve medije i uređivačku politiku privatnih medija u Srbiji od nasilničkog ponašanja i brutalnih napada demonstranata i lidera opozicije.\nZaštita televizije Pink i njenih novinara zatražena je od međunarodnih, nevladinih organizacija, medijski asocijacija i EU, pismom upućenim na više od 130 adresa, a povodom najave opozicionog Saveza za Srbiju da će u subotu, 6. aprila upasti u prostorije te televizije.\nU pismu, koje je potpisao Goran Gmitrić, Glavni i odgovorni urednik Informativnog programa Pinka, ukazuje se da je reč po svemu sudeći o "javnom pozivu na nasilničko ponašanje i ugrožavanje sigurnosti zaposlenih" u RTV Pink.\nU prilog tome ističu činjenice i dosadašnje primere brutalnih napada i pritisaka na slobodu medija u Srbiji od demonstranata i opozicionih lidera.\nPodseća se da su u septembru 2017. godine, novinarke RTV Pink Gordana Uzelac i Mara Dragović, ispred svoje medijske kuće, izveštavale javnost o protestima pristalica Dveri, čiji je predsednik jedan od opozicionih lidera sadašnjih protesta Boško Obradović.\nUzelac i Dragović fizički su tada napadnute od demonstranata tokom izvršavanja novinarskog zadatka, a epilog napada bio je potres mozga i naprsnuće rebara.\nPodseća se, takođe, da su učesnici protesta i lideri opozicije 16. marta ove godine upali u zgradu RTS sa testerom i nasilničkim ponašanjem pokušali da uđu u prostorije gde se emituje Dnevnik, zahtevajući da se uživo uključe u program.\nEpilog ovog napada, dodaje se, bilo je zastrašivanje novinara, uništavanje prostorija ove medijske kuće i ugrožavanje bezbednosti svih prisutnih.\nU pismu se ukazuje da jedan od lidera opozicije Dragan Đilas, bivši gradonačelnik i bivši predsednik Demokratske stranke, kao i doskorašnji medijski mogul, konstatno vrši pritisak na nezavisne novine Blic, koje su u vlasništvu nemačko-švajcarskog izdavača.\nU prilogu pisma dostavljen je printskrin Đilasovih pretnji.\nUkazuje se i da svakodnevnim javnim nastupima opozicioni lideri prete oduzimanjem frekvencije i smenjivanjem i hapšenjem urednika i novinara nakon što oni dođu na vlast.\nNjihove zapaljive izjave i pritisci, vešala i motorne testere kao simboli protesta, vode ka napadima na medije, čije im se izveštavanje ne dopada, upozorava se u pismu.\nNjihova poruka koju šalju je da će Srbija, ako oni dođu na vlast, izgledati isto kao u vreme kada je njome vladao Đilas, kada su ukinuti svi nezavisni mediji i kada je predložen jedan od najskandaloznijih medijskih zakona, koji je tada zaustavila Evropska unija.\nSve ove činjenice ukazuju na to da najavljeni marš na TV Pink, svakodnevni pritisci opozicionih lidera na medije koji ne žele da budu njihovi portparoli, uključujući nimalo demokratska sredstva - vešala i motorne testere, prete da izazovu nasilje i ugroze bezbednost novinara i privatne imovine, ukazuje se u pismu, koje je potpisao Gmitrić.\nSrpski telegraf i Republika traže međunarodnu zaštitu od demonstranata i opozicije\nVUČIĆ: Mogu sam da se branim, već sam platio političku cenu zbog prošlosti (FOTO)\nTV PINK BEZ KONKURENCIJE: Specijalnu emisiju 'Zadruge' pratilo više od MILION GLEDALACA (VIDEO)\nOrlić: Predstavnici opozicije izmišljaju da su praćeni i progonjeni\nJANKOVIĆ PONOVO PROTIV DRŽAVE SRBIJE: Brani Izetbegovića i njegovu tezu da Kosovo TREBA DA BUDE NEZAVISNO!


Predsednik Srbije Aleksandar Vučić kaže da je Srbija naručila osam miliona vakcina, ali ih ima 1.500.000.\n24.01.2021. - 11:30h\nAleksandar Vučićfoto: Printscreen/PrvaTV\n"Danas je teže nabaviti vakcinu nego nukelarno oružje", rekao je on.\nVučić je kazao da očekuje da će danas biti vakcinisano 50.000 ljudi.\n"U svetu smo deveti, mislim da možemo da budemo 6. ili 9. u naredna 3 dana", rekao je on.\nDodao je da je Srbija vodila pametnu i odgovornu politku po pitanju pandemije korona virusa.\n"Izgubili bismo hiljade života da nismo tako radili", rekao je on.\n"Ja sam pisao pismo predsedniku Kine Siju da za Srbiju spusti cenu. Ta cena je dramatično spuštena", rekao je on.\nVučić kaže da ga je "razbesnelo kao predsednika" to što je pročitao izveštaje o zahtevima za nabavke krajem avgusta gde su zapadne zemlje ražile po 5 ili 6 puta više vakcina nego što imaju stanovnika.\n"Kao da su hteli da vakcinišu i kučiće i mačiće. Ja sam hteo da plačem, jer to znači da za nas neće ostati ništa. I onda nam kažu idite u KOVAX", rekao je on.\n"Dobili smo 0 vakcina, dobićemo valjda jednog dana nešto. A bez KOVAX programa smo nabavili 1.500.000 vakcina i obezbedićemo još", kazao je on.\n"Svi koji su primili vakcinu, dobiće i revakcinu, istu onu koju su primili. Mi smo ozbiljna zemlja", rekao je on.\n"Mi smo naručili 8 miliona vakcina, ali ih nema. Mi smo ih naručili, to vam je kao u ratu, vi nešto naručite, ali ih nema", kazao je on.\nGovoreći o pitanju nabavke vakcine Vučić je kazao: "Rat je u pravom smislu te reči, ovo je pitanje opstanka ekonomije".\n"Mi smo broj 1 kod Rusa, a Mađari broj 2. Ali za nas je bitan sistem da izgradimo svoju fabriku, jer ćemo morati da vakcinišemo i na zimu ljude", rekao je on.\nKazao je i da je Srbija popravila svoje mesto na listi zemalja po kvalitetu zdravstvenog sistema.\n"Prvi po broju vakcinisnih su Niš, Kikinda, Kruševac, a Beograd je tek 5. ili 6. Više je muškaraca, nego žena", kazao je Vučić\n"Nisam odlučio o danu kad ću se vakcinisati"\n"Ja bih primio kinesku vakcinu, ali razmišljam jer nisam toliko star, jer mislim da je sramota kada vidim da postoje neki koji nemaju nikakve komorbiditete, a ugurali su se da dobiju vakcinu", kazao je on.\n"Britanski soj korona virusa stigao je u Srbiju, užasno sam uplašen. Putnica iz Londona u Srbiju donela je korona virus na teritoriju Srbije", rekao je on.\nViše o gostovanju predsednika pročitajte na b92.net\naleksandar vučićkorona virusnovi soj virusavakcinekorna virusprva televizija\nDa li znate? Pri pranju OVE ČETRI VRSTE TKANINA nikako ne smete koristiti OMEKŠIVAČ za veš; Jedna će vas posebno iznenaditi!


Bujanovac dobija specijalni status - Bujanovačke\nUhapšen vlasnik, zatečen u svom lokalu u Bujanovcu sa još nekoliko gostiju\nMuškarac iz Bujanovca zaražen koronom!\nDr Kisić Tepavčević: Ako dve nedelje ne prilazimo jedni drugima nema više novozaraženih\nPočetna NASLOVNA Bujanovac dobija specijalni status\nBujanovac dobija specijalni status\nBujanovačke23. feb 2019.NASLOVNA, POLITIKA0\nBUJANOVAC, PRIŠTINA, 23. februar 2019. (Foto ilustracija Bota sot) – Prema pisanju albanskih medija na Kosovu i jugu Srbije, SAD, Rusija i Francuska sačinili su dokument pod nazivom „Nacrt o prijateljskim i dobrosusedskim odnosima Kosova i Srbije“ od 22 tačke koji podrazumeva korekciju granice a za Bujanovac predviđa specijalni status pod nadzorom Evropske unije.\nPrema ovom dokumentu, koji je objavio portal Presheva Jone a preneli prištinski mediji, Bujanovac će navodno dobiti status specijalnog distrikta i slobodne carinske zone na najmanje 35 a najviše 99 godina sa ovom kružnom linijom: Božinjevc – Žuželjica – Srpska Kuća – Davidovac – Ristovac – Karadnik – Rakovac – Trnovac – Končulj – Lučane – Nesalce – Borovac – Somoljica.\nPreševo bi navodno, prema ovom dokumentu, pripalo Kosovu.\nSprovođenje ovog sporazuma navodno garantuju Savet bezbednosti Ujedinjenih nacija, NATO i EU\n„Grad će imati predsedništvo od 3 člana, parlament od 30 mesta sa polovinom odbornika iz obe zajednice, ali i troje stranaca u ulozi posmatrača, mešovitu policiju dok će budžet biti proporcionalno finansiran od strane Srbije, Kosova i EU. Zvanične valute biće dinar i evro.“\nPrema ovom dokumentu, lične karte i pasoši biće sa simbolima EU, ali će građani moći da biraju kao drugi dokument onaj Srbije ili Kosova.\nU ovom tekstu dalje se navodi da Vojna baza „JUG“ Cepotina postaje američka baza, ali mešovita, koja će imati oko 1.700 vojnika, od kojih su 50% Srbi i 50% Albanci sa civilnim nadzorom i savetodavnim statusom.\nKoridor 10 je 15 godina zaštićen od strane NATO-a i slobodno ga koriste sve strane.\nSrbija sredstvima EU gradi novi koridor koji prati liniju Davidovac – Ristovac – Krševic – Klinovac – Sv.Petka – Klenike – Starac koji ide ka Severnoj Makedoniji.\nU ovom tekstu dalje piše da će Srbija dobiti status države članice EU u periodu 2021-2022, a Kosovo u 2030. godini, da će u Srbiju preko Maršalovog plana biti uloženo 3,5 milijardi evra za strateške investicije…\nNa kraju, Specijalni Status dobijaju grad Mitrovica ali i kompanija Trepča, a tekst čitavog dokumenta pročitajte OVDE.\nPrevious PostProtest “1 od 5 miliona” i u Kosovskom Pomoravlju Next PostKoha: Konačno rešenje podrazumeva i korekciju granice\nBujanovačke3. apr 2020.0


Krijumčarili ljudsku kosu - Snews\nBy SNews 22. Decembra 2019. 280\nSrbijanski carinici su u saradnji sa policijom 19. decembra 2019. godine na ulaznoj strani prijelaza Gradina, prema Bugarskoj, spriječili pokušaj krijumčarenja gotovo 5 kilograma ljudske kose.\nOvaj neobičan pokušaj krijumčarenja otkriven je oko 10 sati kada je na red za redovnu kontrolu na ulazu u zemlju pristigao ”folksvagen ap” beogradskih registarskih oznaka kojim je putovao 39-godišnji Beograđanin u društvu saputnice.\n“Na pitanje carinika da li imaju nešto da prijave za carinsku kontrolu, odgovorili su da putuju iz Turske i da nemaju ništa da prijave. Carinici su ipak odlučili detaljno da pregledaju automobil, pa su ubrzo u kaseti ispred suvozačkog sedišta zatekli velike pramenove prirodne ljudske kose. Daljim pregledom otkriveno je da je kosa bila skrivena i u prtljag, u torbicu koja se nalazila na zadnjem sjedištu, ali i u saputnicinom džepu jakne”, navedeno je iz Uprave carina Srbije.\nDodaje se i da je, nakon što je sva kosa otkrivena, preciznim mjerenjem utvrđeno da se radi o 4.600 grama teškim pramenovima.\nU Srbiji je u posljednje vrijeme učestalo da se preko oglasa nudi otkup prirodne kose i predstavlja jedan od najlakših načina zarade. Nezvanično u beogardskim frizerskim salonima kosa se otkupljuje za 10 eura.\nU jednom oglasu na društvenim mrežama stoji da otkupljuju i mušku kosi, ta da prilikom otkupa gledaju sve kako bi “vi” dobili najbolju cenu – kvalitet kose , krajeve , gramazu , boju , strukturu , dužinu.\n“Odnos cena 45 cm – 450 eura po kilogramu plus kvalitet, boja , i sve ostalo na cenu, 50 cm – 500 eura po kilograu plus kvalitet , boja i sve ostalo na gramažnu cenu”, piše u tom oglasu.\nTagovi: carina krijumčarenje ljudske kose ljudska kosa\nFK Novi Pazar ispao u treći rang takmičenja\nBrišići letovi ratnih aviona u policijskom satu iznad Novog Pazara


Vreme 908 - U susret reformi Evropske unije: Teret na irskim plecima\nPolovinom juna zemlja od četiri miliona stanovnika odlučivaće o budućnosti 500 miliona državljana Evropske unije\nSUDBONOSNO GLASANJE: Sa prehodnog referenduma\nGrickaće se nokti u Briselu do 12. juna kada će se održati referendum u Irskoj za prihvatanje Lisabonskog sporazuma. Ako Irska kaže "ne" to znači da pada u vodu još jedan pokušaj reorganizacije proširene Evropske unije. Poznato je kako se završio slučaj "evropskog ustava". Francuska i Holandija su rekle ne. Onda je potpisan Lisabonski sporazum koji je u 90 odsto članova identičan ustavu, ali pod drugim imenom. Potpisali su ga šefovi vlada svih 27 članica EU u decembru prošle godine u Lisabonu. Sve zemlje osim Irske ratifikovaće sporazum u nacionalnim parlamentima, a jedino Irska, po svom ustavu iz 1937, mora da organizuje referendum. Veliki teret na irskim plećima odslikava se i u uzavreloj atmosferi uoči referenduma. Istraživanja pokazuju da vodi kampanja za glas "da", ali sa veoma malom prednošću i još uvek velikim brojem od oko 40 odsto neopredeljenih.\nUSTAV NA MALA VRATA: Šta je u stvari Lisabonski sporazum? Specijalno za "Vreme", Meri O’Rurk, bivša potpredsednica vladajuće stranke i član irskog parlamenta, odgovara: "Sporazum znači da EU nastavlja svoj posao na pojednostavljen, demokratskiji i efikasniji način, pomaže u ujednačavanju plata i prvi put pruža mogućnost građanske inicijative." Gradonačelnik grada u centralnoj Irskoj i član Šin Fejna, jedine parlamentarne stranke koja oponira sporazumu, ima drugačije mišljenje. "Ovo je loš sporazum za Irsku, za javni servis, radnike i farmere. Zajednička spoljna politika ruši našu tradicionalnu neutralnost i gura nas u NATO. I naš bivši premijer Berti Ahern, čija stranka promoviše sporazum, rekao je da se tekst ne razlikuje mnogo od teksta evropskog ustava."\nRealno, ovaj sporazum donosi novine u poslovanje i funkcionisanje EU. Uvodi se nov sistem glasanja, funkcija predsednika i ministra inostranih poslova koji bi trebalo da predstavlja Evropu na međunarodnom planu. Omogućava se formiranje evropske vojske i zajedničke politike na granicama EU i prema imigrantima. Prvi put se pominje i mogućnost izlaska iz EU! Evropska komisija, telo gde se donose zakoni, više neće jednoglasno odlučivati, već po principu kvalifikovane većine, a članice neće imati svake godine predstavnike u tom telu. Irska, recimo, od 15 godina, pet godina neće imati "ministra" i to je ono na šta se pozivaju protivnici sporazuma. Pravo veta ostaje samo u nekoliko slučajeva, na primer u slučaju poreske politike.\nTako je za jedne Lisabonski sporazum Evropa XXI veka, dok je za druge gubitak suverenosti i neutralnosti. Pitanje irske neutralnosti je već tema za drugu priču. U Drugom svetskom ratu kada se dobro znalo ko su negativci, Irci su bili neutralni, uz poneki skandal pomaganja fašistima, a onda su u američkoj invaziji na Avganistan i Irak svojim aerodromima opsluživali američke avione za dotok goriva...\nKada je reč o ovom sporazumu, u Irskoj su se stari protivnici složili, a tradicionalni prijatelji razdvojili. Dve najveće opozicione partije podržavaju vladajuću partiju u kampanji za prihvatanje, dok koalicioni partner u vladi, Zelena stranka, ostaje po strani jer nije imala dovoljnu većinu na internom glasanju povodom zauzimanja javnog stava. Levičarske stranke su većinom protiv, ali glavna, Laburistička stranka podržava sporazum. Podeljeni su i veliki sindikati u zemlji, tako da zvaničnog stava još nema. Predsednik Udruženja farmera javno promoviše glas "ne", ali ostavlja ostalim farmerima da glasaju po savesti. Kampanje se zahuktavaju, neke su čak i oštro kritikovane. Jedna desničarska organizacija je lepila plakate sa irskim herojima i natpisom "Oni su dali živote za tvoju slobodu, nemoj je odbacivati". Jedna od najglasnijih nevladinih organizacija, Libertas, koju vodi irski multimilioner, u svojoj "ne" kampanji lepi postere sa vilom – misli se na onu za seno, ispod koje se obraćaju evropskom ministru za poljoprivredu i upućuju gde može da zabode istu.\nNEMA PLANA B: Tako se vodi borba za neopredeljene glasače od kojih pola ni ne planira da izađe na referendum. Ishod je potpuno neizvestan, a prethodna istraživanje ne moraju ništa da znače. Kada se održavao referendum za Sporazum iz Nice, 2001, statistika je pokazivala da će Irci glasati "za"; međutim, na veliko iznenađenje, Nica nije prošla u Irskoj. Ali, pošto za neposlušne postoji i popravni, Irci su se predomislili, pa su rekli "da", na ponovljenom referendumu 2002. I time je otvoren put za prvo veliko proširenje EU.\nMožda će i sada imati pravo na preispitivanje svoje odluke, iako je predsednik Evropske komisije Hose Manuel Baroso izjavio da nema plana B. U slučaju da irska kaže "ne", EU će funkcionisati po dosadašnjim ustaljenim pravilima.\nNama ova priča pokazuje i drugu stranu EU i stav nekih članica prema prebacivanju sve većih nadležnosti na EU, kao i da oštra kampanja za i protiv sporazuma može da se dogodi i negde drugde osim u – Srbiji.