OPTIMIZAM PREMIJERA: ŽELEZARA ĆE POVEĆATI BDP – Balkanekspresrb.rs\n“Za nas je najvažnije da se proizvodnja uvećava”, rekao je Vučić, ističući da je proizvodnja u februaru bila 65.000 tona, u martu više od 80.000 tona, a da očekuje da će u aprilu biti 95.000 tona, rekao je Aleksandar Vučić radnicima Železare Smederevo posle potpisivanja ugovora sa HPK Inženjerig\nPREMIJER Aleksandar Vučić izjavio je danas u Smederevu da će zaključenje ugovora sa holandskom kompanijom HPK Inženjerig i oživljavanje proizvodnje u Železari značiti povećanje bruto domaćeg proizvoda za najmanje za 0,8 odsto.\nUz napomenu da neće biti novih troškova za državu, jer postoje značajna sredstva u sirovinama, Vučić je rekao da novi menadzment ulaže i svoj novac u Železaru.\n“Za nas je najvažnije da se proizvodnja uvećava”, rekao je Vučić, ističući da je proizvodnja u februaru bila 65.000 tona, u martu više od 80.000 tona, a da očekuje da će u aprilu biti 95.000 tona.\nTo će značajno uticati, kako je objasnio, na rast BDP, odnosno sledeće godine Srbija će imati najmanje 0,8 odsto veći BDP u odnosu na sadašnji.\n“Moram da kažem da će se to osetiti u najboljem smislu u celoj srpskoj privredi. Železnice već nemaju dovoljno vagona za sirovinu koja se nabavlja, takođe i za čelik koji će se izvoziti i to su slatke muke za naše železnice i Jugoslovensko rečno brodarstvo (JRB) takođe”, kazao je Vučić.\nVučić je posle obilaska pogona sa visokom peći novinarima izjavio da je najvažnije da Železara proizvodi i da u njenom poslovanju nema novih troškova za državu. Smederevo će u roku od godinu dana biti grad sa najvećim primanjima u Srbiji, predvideo je Vučić.\nUz napomenu da neće biti novih troškova za državu, jer postoje značajna sredstva u sirovinama, Vučić je rekao da novi menadzment ulaže i svoj novac u Železaru. On je naveo da je, pod supervizijom HPK Inženjering, u februaru proizvedeno 65.000 tona čelika, da se u martu očekuje proizvodnja više od 80.000 tona, a u aprilu se nadaju da će biti premašeno 95.000, što će se, kako je ukazao, osetiti na rastu BDP, industrije i celokupne srpske privrede. Za sada je direktan efekat rast BDP najmanje 0,5 odsto, rekao je Vučić, dodajući da se već narednog meseca očekuje rast proizvodnje na 95.000 tona čelika. Prema njegovim rečima, pre nekoliko dana su uplaćena četiri miliona dolara dugovanje Železare Srbijagasu, a pokretanje proizvodnje biće veoma značajno za Železnice i za Elektroprivredu Srbije.Vučić je naveo da je država i dalje vlasnik Železare, ali će raditi zajedno sa kompanijom HPK, čiji menadžment želi da ostvari uspeh i apsolutno je posvećen tome da fabrika dobro radi. Na pitanje novinara šta će mu biti prvi potez, predstavnik HPK Džon Gudiš je rekao da mu je teško da to odmah kaže, ali je naglasio da mu je zadovoljstvo što je ponovo u Železari i da mu je taj posao, posle 40 godina, “još u krvi”. Jedva čekam da pokrenemo fabriku, rekao je on.\nPremijer je zaključio da će formalno svi poslovi u vezi sa stupanjem novog menadžmenta biti završeni za nekoliko dana, ali da oni praktično od ponedeljka počinju da rade, dodajući da su mnogi već stigli u Smederevo sa svojim porodicama.<


Predstavljen Paviljon Srbije za Svetsku izložbu u Dubaiju - CorD Magazine\nMinistarka trgovine, turizma i telekomunikacija u Vladi Republike Srbije i generalna komesarka Srbije na “EKSPO 2020 – Dubai” Tatjana Matić otvorila je danas prezentacioni centar Paviljona Srbije u “Galeriji Beograd”.\nPaviljon Srbije na ovoj svetskoj izložbi predstavila je Ana Ilić viša savetnica predsednice Vlade Srbije za kreativne industrije i turizam i zamenica generalne komesarke Srbije za “EKSPO 2020 – Dubai” .\nU “Galeriji Beograd” će, počev od danas, svi posetioci po prvi put moći da prošetaju i upoznaju se sa Paviljonom Srbije na predstojećoj svetskoj izložbi u Dubaiju. Uz pomoć najsavremenije VR tehnologije posetioci će moći uživo da obiđu i prate dešavanja u Paviljonu u virtuelnoj realnosti.\nPored obilaska Paviljona, svi zainteresovani predstavnici kompanija i privrednici će upravo na ovom mestu moći da dobiju sve neophodne informacije o načinu prijavljivanja za njihovo učešće u privrednoj delegaciji Srbije na ovoj najvažnijoj globalnoj manifestaciji u istoriji.\nShowroom u “Galeriji Beograd” biće otvoren svakog dana od 10 do 22 časa. Tema nastupa Srbije na izložbi u Dubaiju je “Srbija stvara ideje – Inspirisani prošlošću, kreiramo budućnost”. Impozantni Paviljon Srbije, površine 2.000 metara kvadratnih, nalazi se u tematskom delu “Mobilnost”.\nPaviljon Srbije je osmišljen kao svojevrsna vremenska kapsula, sa kosim krovom po uzoru na vinčanske građevine, povezuje zaostavštinu 7.000 godina stare vinčanske kulture sa digitalno naprednom, savremenom Srbijom, što predstavlja okosnicu našeg nastupa na predstojećoj svetskoj izložbi.\nNajnovija tehnologija će rekreirati i upoznati posetioce sa 7.000 godina starom revolucionarnom i inovativnom vinčanskom kulturom, kao i sa srpskim velikanima koji su zadužili čovečanstvo poput Nikole Tesle, Mihajla Pupina, Milutina Milankovića.\nIstovremeno, milioni posetilaca iz celog sveta moći će da istraže najveća blaga naših nacionalnih muzeja, tehnoloških inovacija i turističke ponude tokom šest meseci trajanja Ekspo-a.\nPodrška PKS za uspešan nastup privrede na ”Dubai Ekspo 2020”\nPovodom predstavljanja privrede Srbije na Svetskoj izložbi “Dubai Ekspo 2020“, Privredna komora Srbije (PKS) tokom jula meseca organizuje tematske sastanke sa privrednicima radi što...\nMinistarka trgovine, turizma i telekomunikacija Tatjana Matić je ovom prilikom istakla da je učešće na svetskim izložbama davno prevazišlo okvire predstavljanja kulture, istorije i identiteta jedne zemlje.\nOna je objasnila da je osnovna funkcija nastupa na svetskoj izložbi svake zemlje učesnice predstavljenje inovacija, tehnoloških i naučnih uspeha, poslovnih prilika i povezivanje sa poslovnom zajednicom zemalja Bliskog Istoka, celog MEASA regiona, kao i celim svetom.\nPredstavljanjem na ovoj izložbi želimo da otvorimo nove šanse za razvoj Srbije kroz umrežavanje sa ključnim akterima svetske biznis zajednice i prezentujemo našu zemlju kao stabilnu investicionu destinaciju, objasnila je ministarka.\nIlić je precizirala da ćemo kroz celovit biznis program i učešće brojnih poslovnih ljudi i kompanija, institucija i startapova iz Srbije, svetskoj biznis zajednici predstaviti zašto je Srbija prva u Evropi po direktnim investicijama.\nTakođe, kako je dodala, predstavićemo i zašto je zovu Silicijumskom dolinom Balkana, zbog čega je lider u eUpravi, ponosan domaćin Evropskog centra izvrsnosti za ICT rešenja u poljoprivredi i jedna od zemalja sa najboljim rezultatima u borbi protiv pandemije i imunizaciji.\nIzložba „EKSPO 2020 – Dubai“ biće održana od 1. oktobra 2021. do 31. marta 2022. godine , pod temom “Povezivanje umova, stvaranje budućnosti”.\n„Galerija Beograd“ je već prepoznata kao atraktivna turistička destinacija i jedno od omiljenih mesta naših sugrađana, te Ministarstvo izražava uverenje da će upravo na ovom mestu posetioci rado dolaziti i obilaziti Paviljon Srbije u Dubaiju tokom trajanja Ekspo-a i biti u toku sa najvećim inovacijama koje svet bude predstavio.


Blizu 80 miliona maraka neutrošenog kapitalnog budžeta - Radio Brčko distrikta BiH\nPočetna/Brčko/Blizu 80 miliona maraka neutrošenog kapitalnog budžeta\nBlizu 80 miliona maraka neutrošenog kapitalnog budžeta\nSanita Jerković Ibrahimović04.12.2017. - 11:58\nNa redovnoj sjednici brčanske Vlade, razmatran je i Izvještaj o izvršenju budžeta za septembar ove godine koji je pokazao lošu realizaciju kapitalnog budžeta, iako se očekivalo da u ovoj godini, koja nije izborna, dođe do pojačanog trošenja novca iz kapitalnog budžeta.\nGradonačelnika Siniša Milić, kazao je da je, kao i svih prethodnih godina, problem toga prvenstveno sporost administracije, dok je planiranje kapitalnog budžeta mnogo ozbiljniji problem.\n“Formirali smo nedavno koordinaciono tijelo koje bi prema Vladi trebalo da izađe sa analizom stanja i evidencijom problema koji se pojavljuju u realizaciji kapitalnih projekata. Dobićemo i devetomjesečni izvještaj realizacije po odjeljenjima, nakon čega ćemo na tematskoj sjednici kolegija Vlade razmotriti pitanje realizacije kapitalnog budžeta i predložiti mjere. Uključujući možda i prijedlog promjena u organizacionom smislu kako bi konačno kapitalni budžet bio realizovan u najvećem dijelu. Sada smo dostigli cifru blizu 80 miliona maraka neutrošenog kapitalnog budžeta”, dodao je Milić.\nNa Vladi je između ostalog, razmatrana i Informacija u vezi sa preporukom ombudsmana za ljudska prava, u vezi dalje realizacije projekta stambenog zbrinjavanja Roma, gdje su 2009. godine dodjeljena grantovska sredstva od Ministarstva za ljudska prava i izbjeglica, udružena sa sredstvima Distrikta.\nŠef Odjela za raseljena lica, izbjeglice i stambena pitanja, Jelena Nikić- Damjanović rekla je da se informacija konkretno odnosi na poteškoće oko izdavanja lokacijske dozvole za jednog korisnika.\n“Tom korisniku je 2004. godine rješenjem Skupštine data parcela na kojoj bi on trebao da gradi svoj stambeni objekat. On je u međuvremenu propustio da izvrši kompletiranje te parcele, koje je bilo moguće do 2010. godine. Odjel je pokušavao da riješi to pitanje i kada smo se obratili Uredu za upravljanje javnom imovinom, po pitanju kompletiranja te parcele ili dodjeli eventualno zamjenske parcele, nismo ishodili pozitivan odgovor. S tim u vezi pristigla je i preporuka ombudsmana za ljudska prava u smislu da Odjel za raseljena lica, izbjeglice i stambena pitanja, Odjel za prostorno planiranje i Ured za upravljanje javnom imovinom, zajednički i bez odlaganja iznađu efektivno rješenje”, pojasnila je Nikić-Damjanović.\nNa Vladi je gradonačelnik sugerirao da se nadležni odjeli sastanu na odvojenim sastancima i pokušaju konkretno iznaći rješenje za nastali problem kako bi se ubrzala implementacija ovih projekata.\n“Za preostale korisnike koji su odabrani u istom programu uspjeli smo da ishodimo lokacijske dozvole i odobrenja za građenje, te sada možemo da idemo u projektiranje i samo izvođenje radova. Međutim, paralelno sa tim neophodno je otkloniti i ove poteškoće”, dodala je Nikić-Damjanović.\nPrema njenim riječima, konkretno u ovom projektu, za šest korisnika dodjeljeno je 140. 800 maraka grantovskih sredstava, a 30.000 maraka je udruženo od Vlade Brčko distrikta BiH.


EU: Studije o glifosatu da budu javne – AGRO VESTI by agronews.rs\nMar 20, 2019 | agro danas, Aktuelno, Evropska unija, Poljoprivreda, Proizvodi, Teme, Tržište, Usevi, Vesti, Zaštita životne sredine, Životna sredina\t|\nKako je Politika već pisala, postupak pred Evropskim sudom pravde u Evropskom parlamentu pokrenula je u maju 2017. godine grupa Zelenih i Evropskog slobodnog saveza, pošto je EFSA objavila da glifosat nije kancerogen, ali nije podnela dokumentaciju koja bi potkrepila tu tvrdnju. Ove podatke Evropska agencija za bezbednost hrane nije objavila, jer je to, navodno, bilo protiv interesa kompanija koje proizvode ovaj herbicid, inače jedan od najčešće korišćenih u svetu.\nSud je razmotrio ove razloge i zahteve Zelenih i Evropskog slobodnog saveza i zaključio da su pesticidi, u kojima se koristi hemijski proizvod glifosat, jedan od najraširenijih herbicida u poljoprivrednoj proizvodnji i u Evropi. U odluci suda navedeno je da je Međunarodna agencija za istraživanje raka ocenila glifosat kao potencijalno kancerogen.\nEFSA koja je tvrdila da podatke ne može da objavi zbog zaštite komercijalnih interesa kompanija, saopštila je i da ne postoji javni interes da se ovakve informacije podele u javnosti, ali sud nije zauzeo isto stanovište.\nPravo javnosti na informacije\nU presudi, naprotiv, stoji da zaštita interesa pravnog ili fizičkog lica ne može biti iznad prava javnosti na informacije koje se tiču zaštite zdravlja i okoline. Za Evropski sud pravde tako je nesporno da bi trebalo objaviti kompletnu dokumentaciju koju Agencija za bezbednost hrane ima o glifosatima, a da nije u obavezi jedino da pominje lična imena koja se nalaze u izveštaju.\nGlifosat i njegova upotreba u poljoprivrednoj proizvodnji odavno je već podelila Evropu. Dok je Nemačka 2017. godine uspela da obezbedi produženje upotrebe glifosata na još pet godina, Francuska se tome žestoko usprotivila i najavila da će na svojoj teritoriji zabraniti upotrebu pesticida koji sadrže sporni glifosat.\nTe 2017. godine, kada je isticala licenca za upotrebu glifosata, mnogi su verovali da će to biti kraj najpoznatijeg herbicida koji koriste i proizvođači u Srbiji. Međutim, u EU je tesnom većinom produžena njegova upotreba, što su mnoge zemlje osporavale, pozivajući se na izveštaj Svetske zdravstvene organizacije, koja ga je još 2015. godine označila potencijalno kancerogenim.\nGlifosat u Srbiji na oko pet odsto obradivih površina\nGlifosat se može naći u takozvanim totalnim herbicidima, sredstvima koja služe za ubijanje korova na njivama. On je i u Srbiji na listi odobrenih supstanci, a ta lista se ažurira svake godine. Iz resornog Ministarstva su više puta napominjali da Srbija prati odluke EU i o ovom pitanju. Prema nekim procenama, glifosat se kod nas koristi na oko pet odsto obradivih površina, a poljoprivrednici ga koriste, uglavnom, na strnjištima i mestima koja bi trebalo da očiste od korova.\nTags: herbicid glifosatPoljoprivredaupotreba pesticidazaštita životne sredine


Vesti online / Vesti / Svet / Dojče vele: Evropska armija "ante portas"\nPostrojava se Vojska Evrope?\nNekoliko godina posle završetka Drugog svetskog rata, ugovorom su bili regulisani svi detalji buduće evropske armije za koju bi vojnike davali Francuska, Nemačka, Italija i zemlje Beneluksa: na primer uniforme, ali i jasna komandna struktura.\nKomesarijat koji bi činilo devet predstavnika slao bi vojsku na front, a njega bi kontrolisala Evropska skupština sačinjena od poslanika država-članica.\nVojne jedinice na nižem nivou bile bi čisto nacionalno organizovane, a oficiri koji bi im komandovali bili bi iz različitih zemalja-učesnica.\nMnogo toga već je bilo spremno za taj najambiciozniji projekat posleratne Evrope - koji je u leto 1954. godine propao zbog otpora francuskog parlamenta.\nNakon što ta Evropska odbrambena zajednica nije prošla, planovi za evropsku armiju decenijama su bili u fioci. Sada su ponovo na stolu.\n* "Merkelova i Tramp razgovarali o Putinu, zabrinuti su"\n* "EU nije bila dobra prema SAD"\nNedostatak interesovanja američke vlade pod Donaldom Trampom za Evropu, povećana ugroženost kontinenta zbog Rusije i povlačenje Britanije iz EU najavljeno za mart 2019. godine, izazvali su novu dinamiku u projektu o evropskoj vojsci.\nNovi početak zbio se u novembru 2017. godine, kada je 25 zemalja Evropske unije dogovorilo "Stalnu strukturnu saradnju" u vojnim pitanjima.\nTa bliža saradnja predviđa zajedničke projekte naoružavanja, ali i bližu saradnju između armija.\nMinistri odbrane EU smatraju da bi taj oblik saradnje mogao da bude priprema za formiranje evropske armije, a paralelno s tim povećava se i saradnja na nacionalnom nivou.\nNemačka - Francuska\nKao moguće jezgro evropske armije, 1989. je osnovana nemačko-francuska brigada sa 6.000 vojnika.\nTa pešadijska brigada jedina je dvonacionalna velika vojna jedinica na svetu - stacionirana je na četiri lokacije u Nemačkoj i tri u Francuskoj.\nJedan nemački bataljon u okviru te brigade koji se nalazi u Alzasu jedina je borbena jedinica Bundesvera koja je trajno stacionirana van Nemačke.\nMeđutim, vojnici i jednog i drugog naroda služe zaista zajedno samo u bataljonu za snabdevanje i po štabovima - sve druge jedinice su razdvojene.\nJoš jedna zajednička stvar: od osnivanja brigade, nemački i francuski vojnici koriste isti tip puške.\nOstala vojna oprema se i dan-danas, 30 godina kasnije, i dalje značajno razlikuje. Brigada nikada nije bila kao cela jedinica u nekoj borbenoj akciji.\nNemačka - Holandija\nSamo nekoliko godina posle formiranja francusko-nemačke brigade, 1995. godine, Nemačka i Holandija osnovale su nemačko-holandski korpus, kojem su, u slučaju potrebe, podređene jedna holandska i jedna nemačka divizija sa ukupno oko 40.000 vojnika.\nKorpusu direktno pripadaju dva binacionalna bataljona - za komunikaciju i za podršku.\nU početku su vojnici obeju zemalja bili samo u štabu, ali već neko vreme Nemačka i Holandija, korak po korak, povezuju i jedinice.\nTako je nemački 414. tenkovski bataljon sada deo 43. mehanizovane brigade Holandije.\nA nemački bataljon uključuje i holandsku kompaniju sa 100 vojnika, koja se tamo obučava na nemačkim tenkovima.\nTime se prvi put međusobno integrišu nemačke i holandske jedinice - od nivoa kompanije, do divizije - skoro onako kako je to bilo planirano još pedesetih.\n* SAD: Ruski gas će dugo dominirati na evropskom tržištu\n* "Tramp preti da razori EU, okrenuti se Rusiji i Turskoj"\n* Zapadne sile ujedinjeno protiv Rusije: Narušen suverenitet Velike Britanije\nNemačka ministarka odbrane Ursula fon der Lajen takođe ocenjuje da je reč o "odličnom primeru izgradnje evropske odbrambene unije".\nNe srastaju samo nemačke i holandske tenkovske jedinice. Prvog januara 2014. godine holandska 11. Vazduhoplovna mobilna brigada sa oko 2.000 pripadnika povezana je s nemačkom Divizijom brzih snaga.\nTo znači da postoji tesna saradnja i između nemačkih i holandskih specijalnih snaga.\nPrekogranična saradnja nije samo politički cilj - Evropljani na taj način žele i da smanje troškove ili da jedni drugima pruže pristup vojnim sposobnostima koje partner nema.\nNa primer mornarica: ove godine mogla bi da počne dogovorena integracija cele nemačke pomorske pešadije (800 vojnika) u holandsku mornaricu.\nTo podrazumeva pravo korišćenja holandskog broda za snabdevanje i podršku "Karel Dorman", koji je pogodan za amfibijske operacije.\nNa primer, posle francuske intervencije u Maliju 2013. godine, vojni planeri iz Pariza bili su šokirani kada su otkrili da Francuska više ne može sama da duže vreme izdrži tako velike vojne operacije.\nUbrzo nakon početka operacije "Serval", saveznici su morali da pomažu u transportu, ali i u izviđanju.\nI u Bundesveru se u ovom trenutku suočavaju s tim koliko su mere štednje u proteklim decenijama ograničile operativne sposobnosti trupa.\nNa primer: sve podmornice Nemaca trenutno su na suvom doku, pa posade mogu da vežbaju samo na kopnu.\nNajranije za pola godine, treća po veličini vojska u Evropskoj uniji ponovo će imati podmornicu koja funkcioniše .\nSVET "Niko nije srećan zbog odnosa Evrope i Rusije"


SASTANAK U REGIONALNOJPRIVREDNOJ KOMORI: Kako održati vitalnost kompanije – Zrenjanin\nSASTANAK U REGIONALNOJPRIVREDNOJ KOMORI: Kako održati vitalnost kompanije\nVitalnost kompanija, kako velikih i poznatih, tako i onih manjih u tržišnoj privredi održava se stalnim praćenjem promena u dеltnosti kojom se bave, ne samo kada je reč o inovacijama u proizvodnji, prodaji и finansijama, nego i u negovanju potrencijala ljudi sa kojima sarađuje. Osim dobrih treba imati sluha i za loše vesti, a krize su sastavni deo života, pa i biznisa. Iz iskustva znam da operativni problemi mogu optrežati strateško planiranje i onda ste – u ozbiljnim teškoćama. Naši ljudi, generalno, imaju visoke sposobnosti prilagođavanja, a ono čega se treba čuvati je megalomanija i veličina biznisa koja bi bila sama sebi cilj.\nOvo je deo obraćanja doktora Dejana Ereića, dekana Bankarske akademije u Beogradu, na današnjem dobro posećenom sastanku Parlemanta privrednika održanog u Privrednoj komori Srednjobanatskog okruga, a predsedavao je predsednik Parlamenta privrednika Dragan Živković.\nIskoristivši prisustvo gradonačelnika Zrenajnina Čedomiar Janjića, profesor Erić se povoljno izrazio o dolasku kineskih investitora u Zrenjanin, kao i trgovine „Lidl”. Od dolaska „Lidla” profesor Erić očekuje da bude motiv drugim trgovcinama da snize marže koje idu i do 40, a u proseku su, kako je rekao, oko 20 procenata.\nBožana Jakšić iz Privredne komore Srbije je detaljnije govorila o sporazumnom fionasijskom restrukturiranju firmi u teškoćama kroz besplatan postupak medijacije između dužnika i poverilaca, a to su najčešća poslovne banke, fondovi i lizing kuće., kako bi se izbegao stečaj i predaja predmeta privrednom sudstvu.\nLjiljana Matić, sudija Privrednog suda u Beogradu detaljnije je govorila o stečajnom postupku, odnosno planu reorganizacije sredstvima čija primena ublažava gubitke do kojih dolazi u slučaju bankrotstva. I u tim slučajevima Industrija motora i tarktora IMT, koju je kupila jedna indijska kompanija, čuvena kozmetike „Dalija” i zrenjaninska firma „Banat seme” očuvali su naziv i prepoznatljiovost i nakon što su – kao cele firme prodate u postupku bankrotstva. Uspešan i krupan primer unapred pripremljenog plana reorganizacijue je nastavak poslovanje poznate kompanija „Keramika Mladenovac”.\nNa ovom skupu je predsednik Privrednog suda u Zrenjaninu Radomir Radojčić najavio potpisivanje sporazuma sa Privrednom komorom Srednjobanatskog okruga o medijaciji\nZanimljivo pitanje postavio je Đula Madaras direktor „Carske bašte”. Radi se o mogućnosti bržeg povraćaja PDV na visoke iznose koje treba platiti za uvoznu opremu. Danijela Vrška iz kompanije „Vrška pres” iznela je zahtev za podršku inovacijama u mašinskoj tehnici, koja je pala u senku informacionih tehnologihja. Predstavnica Privredne komore Srbije Nermina Ljubović odgovorila je da su i jedan i drugi zahtev opravdani i – rešivi.\n← USPEH ZRENJANINSKIH GIMNAZIJALACA: Pehar i medalje za stonotenisere\nDAN OTVORENIH VRATA U PALATI PRAVDE: Cilj je transparentno i dostupno sudstvo →


Haris Silajdžić zatražio pokretanje spora protiv "antidejtonskih aktivnosti vlasti Republike Srpske "\nPredsjedavajući Predsjedništva BiH Haris Silajdžić predao je danas Ustavnom sudu BiH zahtjeve za pokretanje spora i za određivanje privremenih mjera zbog, kako je obrazložio, "antidejtonskih aktivnosti vlasti Republike Srpske ".\nSilajdžić je precizirao da je riječ o vanjskopolitičkim aktivnostima koje kao takve grubo i direktno zadiru u isključive nadležnosti BiH. "Zbog toga sam od Ustavnog suda BiH zatražio da proglasi neustavnim odluke, akte i aktivnosti RS koji su predmet ovog spora, te da u međuvremenu odredi privremene mjere koje naređuju trenutnu suspenziju svih osporenih odluka i akata, kao i trenutno obustavljanje svih osporenih aktivnosti", rekao je Silajdžić na konferenciji za novinare u Sarajevu.\nPrema njegovim riječima, predmet spora je saglasnost Vlade RS na ugovor sa lobističkom kućom Quinn Gillespie & Associates i odluka Narodne skupšte RS kojom je usvojen budžet za ovu godine u okviru kojeg su predviđena namjenska sredstva za predstavljanje RS u inostranstvu u iznosu od pet miliona KM.\nOn je ukazao na aktivnosti RS prema Vladi SAD, institucijama, zvaničnicima i funkcionerima te vlade, koje se obavljaju već neko vrijeme posredno preko ovlaštenog agentta RS lobističke kuće Quinn Gillespie & Associates, a sve na osnovu sporazuma koji RS ima sa ovom kućom i na osnovu kojeg joj isplaćuje više od 120.000 dolara mjesečno.\n"Aktivnosti ove kuće u ime RS odnosile su se na oktobarske općinske izbore, reformu Ustava, medijski istupe, ticale su se diplomatskih odnosa između BiH i SAD.”\nOn je naveo da su dokazi za ovaj spor dobijeni od Ministarstva pravde SAD.\nSilajdžić je istakao da se na zahtjevu Ustavnom sudu nalazi njegov potpis, a da su o svemu obaviještena ostala dva člana Predsjedništva BiH Nebojša Radmanović i Željko Komšić.


Ko će narednih godina moći da svira i zabavlja Beograđane i turiste na prestoničkim ulicama, znaće se u narednih nekoliko nedelja nakon što bude izvršeno testiranje i ocenjivanje kandidata.\nOcenjivanje artista i muzičara koji su se odazvali na javni poziv upućen slikarima, muzičarima i izvođačima artističkog programa za dobijanje odobrenja za nastupanje na javnim gradskim površinama za 2018. godinu biće organizovano danas i sutra u pozorištu „Dadov”.\nStručna komisija ocenjivaće artiste danas, dok će ocenjivanje muzičara biti održano sutra od 9 do 17 časova. U nekoliko grupa će biti organizovano ocenjivanje, a svi prijavljeni biće blagovremeno obavešteni o tačnom vremenu početka audicije za grupu u kojoj se nalaze.\nU organizaciji Gradske uprave ocenjivanje programa obavlja se jednom u toku godine tako što svaki član komisije dodeljuje bodove u rasponu od nula do deset. Po završenom postupku ocenjivanja, komisija predlaže Sekretarijatu za kulturu i Sekretarijatu za poslove odbrane, vanrednih situacija, komunikacije i koordinaciju odnosa sa građanima odobrenje za izvođenje kulturnog i artističkog programa na površinama javne namene u javnom korišćenju na teritoriji grada Beograda.


Stiže još jedan vrhunski telefon – Android Market\nStiže još jedan vrhunski telefon\nPrema najnovijim informacijama, Samsung radi na novom pametnom telefonu sa ogromnim ekranom. Uređaj će najverovantnije nositi naziv Galaxy A9 Pro, mada, finalno ime može biti drugačije.\nIako trenutno nema detalja u vezi sa A9 Pro telefonom, uređaj sa oznakom SM-A9100 će možda biti samo poboljšana verzija novog Galaxy A9 telefona koji je nedavno predstavljen.\nRegularna verzija A9 modela sa oznakom SM-A9000 ime ekran veličine 6 inča Full HD rezolucije, i pokreće ga Snapdragon 652 procesor. Možda će A9 Pro imati ekran QHD rezolucije i malo napredniji procesor. Takođe, novi model bi mogao biti predstavljen sa Android 6.0 Marshmallow operativnim sistemom, piše Phone Arena.\nTrenutno, Samsung zvanično prodaje Galaxy A9 samo u Kini za oko 490 dolara. Sajt Sam Mobile navodi da će i novi model početi da se prodaje takođe u Kini. To naravno, ne znači da se neće prodavati i u ostalim zemljama.\nSamsung Galaxy A9 i A7 – telefoni sa moćnim kamera...\nSamsung Galaxy A9 od decembra u Srbiji\nTri nova telefona iz kompanije Samsung u Srbiji\nSamsung od 85 inča 8K TV\nPrvi Huawei savitljivi telefon će biti i kompaniji...\nTaggedAndroid 6.0 MarshmallowGalaxy A9 Prosamsung\nPrevious Article Fotografije prednje kamere i displeja Samsung Galaxy S7 telefona\nNext Article Apple će tokom marta najaviti 4-inčni iPhone


Izvor: B92, 28.Jul.2021, 18:52\nU izjavi za medije, povodom današnje sednice Kriznog štaba, doktorka epidemiolog Darija Kisić Tepačević dala je preporuku za vakcinaciju trećom dozom vakcine protiv koronavirusa za određene grupe građana.\nPrema rečima doktorke Tepavčević, treću dozu vakcine bi trebalo da prime građani koji imaju takozvana imunodeficijentna stanja i osobe koje imaju hronična oboljenja, pa im je zbog toga imuni sistem oslabljen.\nU ovoj grupi nalaze se i osobe koje imaju >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << maligna oboljenja, osobe koje idu na hemodijalizu i osobe koje su prethodno imale transplantaciju određenih organa.\nTakođe, pacijenti koji imaju hronična oboljenja, kao što su oboljenja jetre, pluća i bubrega trebalo bi da prime treću dozu vakcine, jer je njihov imuni sistem već oslabljen.\nDr Darija Kisić Tepačević napominje da bi ova grupa pacijenata trebalo da primi treću dozu vakcine 6 meseci nakon što su primili drugu dozu, radi jačeg imunog odgovora.\nI dalje se, kaže, rade medicinska istraživanja i prati se ponašanje ovog virusa, kako bi se utvrdilo kada je, kome i u kom roku optimalno potrebna dodatna doza vakcine.\nRadio Televizija Vojvodine: Kisić: Vakcinisano 2,6 miliona ljudi, ali još nije dovoljno\nNezavisne Novine: Krizni štab Srbije dao preporuku za treću dozu vakcine\nRadio Slobodna Evropa: Krizni štab Srbije: Treća doza vakcine za hronično obolele\nJužneVesti.com: Krizni štab preporučio treću dozu vakcine, prioritet osobe sa hroničnim bolestima


Banke iz FBiH u 2011. zaradile 106 miliona KM | SEEbiz.eu\nBanke iz FBiH u 2011. zaradile 106 miliona KM\nObjavljeno: 11.03.2012 / 18:04\nSARAJEVO - Banke u FBiH su prošle godine ostvarile dobit u iznosu od 106 miliona KM, što je, nakon 2007. godine (110 miliona KM), druga najveća dobit ostvarena do sada u bankarskom sektoru u FBiH, pokazuju preliminarni nerevidirani podaci Agencije za bankarstvo FBiH.\nU saopštenju Agencije navodi se da je pozitivan finansijski rezultat ostvaren kod 15 banaka u ukupnom iznosu od 129 miliona KM, što je za 105 odsto ili 74 miliona KM više nego u 2010. godini (14 banaka), dok su četiri banke iskazale gubitak u iznosu od 22 miliona KM, što je za 86 odsto ili 136 miliona KM manje nego prethodne godine.\nU Agenciji ističu da je to jedan od pozitivnih parametara koji je zabilježen u prošloj godini, uz oživljavanje kreditnih aktivnosti, rast štednih depozita stanovništva, jačanje kapitalne osnove banaka, te usporavanja negativnih trendova u segmentu kvaliteta aktive.\n"Iako rast i razvoj bankarskog sektora stagnira, a strani izvori finansiranja imaju trend smanjenja, stabilnost, sigurnost i likvidnost ukupnog sistema je zadovoljavajuća", ocjenjuju u Agenciji za bankarstvo FBiH.\nUkupan kapital banaka iznosio je 2,1 milijardu KM i veći je za 24 odsto ili 407 miliona KM.\nStopa adekvatnosti kapitala bankarskog sistema, kao jedan od najvažnijih pokazatelja snage banaka, na kraju prošle godine iznosila je 16,4 odsto, što je više od zakonskog minimuma (12 odsto).\nBilansna suma bankarskog sektora FBiH, prema objavljenim podacima, na kraju prošle godine iznosila je 15,2 milijarde KM i veća je za 123 miliona KM ili jedan odsto u odnosu na kraj 2010. godine.\nDepoziti s učešćem od 72,7 odsto i iznosom od 11 milijardi KM i dalje su najznačajniji izvor za finansiranje banaka u FBiH. Pozitivan trend rasta istom periodu zadržali su i štedni depoziti i na kraju 2011. godine, iznosili su 5,36 milijardi KM, što je za osam odsto ili 388 miliona KM više nego na kraju 2010. godine.\n"Ohrabruje zabilježeni rast plasmana kredita od četiri odsto ili 431 milion KM. Krediti na kraju 2011. godine iznosili su 10,4 milijardi KM. U prošloj godini plasirano je ukupno 5,5 milijardi KM novih kredita, što je 13 odsto ili 644 miliona KM više u odnosu na 2010. godinu", navodi regulator bankarskog sistema FBiH.\nPozitivnim ocjenjuje i porast izdatih kredita privatnim preduzećima, kao i blagi porast plasmana stanovništvu. Od ukupno plasiranih kredita na privredu se odnosi 70 odsto, a na stanovništvo 28,4 odsto.\nTagovi: Federacija BiH, Agencija za bankarstvo Federacije BiH, bankarski sektor


Karađorđevići od Crne Gore traže svoju imovinu\nGotovo 11.000 ljudi u Crnoj Gori potražuje imovinu oduzetu poslije Drugog svjetskog rata.\nDo sada je riješeno nešto više od 3.000 slučajeva i isplaćeno oko 20 miliona eura odštete.\nMeđu onima koji traže povrat svoje imovine su i članovi srpske kraljevske porodice Karađorđević.\nMeđutim, kako kaže novinar Al Jazeere Vladimir Bobetić, u tom zamršenom administrativnom procesu teško se dolazi do imovine.\n“Prvo se iznose dokazi, zatim rade tri vrste veštačenja, potom sve ponovo razmatra jedna od tri regionalne komisije, koja donosi odluku, a zatim slede žalbe stranaka u postupku. I sve to može da potraje godinama”, rekao je naš reporter.\nPorodica Karađorđević zahtjev za povrat imovine podnijela je odmah po donošenju Zakona o povratu imovinskih prava i obeštećenju, međutim, nakon sedam godina, još uvijek nisu ništa dobili.\nPrijestolonasljednik Aleksandar Karađorđević o tome je obavijestio i Vijeće Evrope (VE), ali je dio sporne imovine u međuvremenu komercijaliziran i dat u koncesiju Aman Resortu.\n“Karađorđevićima je oduzeta imovina i njihov status je još uvek potpuno neizvestan, pošto je u okviru restitucije u Crnoj Gori nekima vraćena imovina u naturi, neki su obeštećeni kompenzacijom, a slučaj Karađorđević stoji potpuno otvoren. To nam pratkično sugeriše da je neka vrsta političkog slučaja nego pravnog”, kaže Dušan Babac, član Krunskog savjeta.\nPrema podacima ovog savjeta, Karađorđevići potražuju cijeli miločerski kompleks s dijelom otoka Sveti Stefan, koji je građen od privatnog novca kraljice Marije.\nPotražuju i zemljište u ataru Rijeke Crnojevića s dvorcem Ljeskovac.\n“Jedna od nepokretnosti koju porodica Karađorđević potražuje u Crnoj Gori jeste i nekadašnja zgrada srspkog poslanstva na Cetinju, u kojoj je rođen i kralj Aleksandar Karađorđević. Danas je ovde smešten etnografski muzej Crne Gore”, navodi naš novinar.\nVeselin Uskoković iz Udruženja za zaštitu privatne svojine tvrdi da je proces restitucije u Crnoj Gori prespor.\nOvim tempom, kaže on, svi predmeti bit će riješeni za 50 godina, a slučaj imovine Karađorđević ni tada.\n“U Crnoj Gori neće biti rešen, pouzdano mogu to da tvrdim zbog događaja koji se ovde kreiraju, definitivno neće. Mislim da jedinu šansu imaju pred sudom u Strazburu “, rekao je Uskoković.\nDok Karađorđevići prijete Crnoj Gori sudom u Strazburu, zbog navodnog nepoštivanja sopstevenog zakona i preporuka Evropske komisije (EK), u Ministarstvu finansija tvrde da će njihov slučaj biti riješen u zakonski predviđenom vremenu.\nKako kaže Ana Ivanović, savjetnica ministra za imovinsko pravne odnose, !nema politike, procedura je za sve ista”.\n“Predmet porodice Karađorđević u postupku je pred nadležnom komisijom za restituciju u Baru. Predmet je u fazi vještačenja i obuhvata tri vrste vještačenja. Ono što je bitno za porodicu Karađorđević, ali i sve ostale podnosioce zahteve, jeste da će se o njihovom zahtevu rješavati u skladu sa zakonom i da će konačno rješenje biti zasnovano na zakonu”, pojasnila je savjetnica ministra.\nNajveća potraživanja ima porodica Lala Zubera sa Cetinja, koji su u svom posjedu, između ostalog, imali više od deset vila i kuća.\nNeke zgrade danas su kulturno-historijski spomenici, koji imaju drugu namjenu, poput bivšeg francuskog i italijanskog poslanstva.\nCrna Gora do sada je po rješenjima za obeštećenje isplatila oko 20 miliona eura u gotovini i oko 80 miliona eura u državnim obveznicama.\n“U susednoj Srbiji Zakon o restituciji usvojen je tek u septembru, a oštećenima nije isplaćen ni evro cent”, kazao je Bobetić.


Vesti online / Vesti / Svet / Katastrofa u Iranu: 1.900 gradova i sela pod vodom, 62 mrtva (FOTO)\nNajmanje 26 provincija od 31 iranske provincije su pogođene poplavama, preneo je Rojters.\nPoplave su izazvale na stotine miliona dolara štete iranskoj poljoprivredi, izjavio je neimenovani zvaničnik. Prema preliminarnim procenama, sektor poljoprivrede je izgubio oko 350 miliona dolara, rekao je šef kriznog menadžmenta Ministarstva poljoprivrede Mohamad Musavi.\nKako voda nastavlja da potapa sela, vlada je navela da je rasporedila više mobilnih medicinskih jedinica u južne provincije.\nOko 1.000 ljudi je prevezeno uz pomoć helikoptera poslednjih dana.\nŠef iranske elite Revolucionarne garde je ponovio da su snage "iskoristile svu svoju moć" da bi smanjile štetu u naftom bogatoj jugozapadnoj provinciji Kuzestan.


Francuska policija upotrebila je danas suzavac protiv pristalica žutih prsluka u Parizu i uhapsila 59 ljudi, javlja "Sputnjik".\nPolicija je saopštila da je uhapsila 59 ljudi, da je morala da "sistematski interveniše" kako bi zaustavila nasilne grupe koje su zloupotrebljavale proteste.\nViše hiljada demonstranata izašlo je na ulice Pariza u okviru antivladinih protesta. Demonstranti su gađali policiju različitim predmetima, uzvikivali slogane protiv policije, predsednika Emanuela Makrona i njegove penzione reforme koja je izazvala najduži štrajk radnika u saobraćaju u poslednjih nekoliko decenija.\nOvo je još jedan vikend protesta žutih prsluka, koji protestuju od novembra 2018. godine, javlja Radio Frans enternasional.\nVlasti su saopštile da je uhapšeno 15 ljudi nakon što je policija pokušala da rastera demonstrante u severnom delu Pariza.\nDemonstranti su uzvikivali "Ulica je naša", "Makron, dolazimo po tebe u tvoju kuću".\nDemonstracije žutih prsluka podudarile su se sa 45. danom štrajka radnika železnica i metroa.\nZa godinu dana u Francuskoj uhapšeno 10.000 "žutih prsluka"\nPROTEST U PARIZU Privedeno 15 pripadnika "žutih prsluka"\nU Češkoj VANREDNO STANJE produženo do 30. aprila\nPoslanici u Češkoj odobrili su danas da se vanredno stanje u toj zemlji produži do 30. aprila, što je kraći period od onog koji je tražila Vlada, kako bi se dalje borila sa epidemijom korona virusa.\nZbog neprekidnog rasta broja žrtava novog korona virusa u Njujorku, grad će biti prinuđen da deo umrlih sahrani na javnom groblju na ostrvu Hart u rukavcu Long Ajlenda.\nRASTE BROJ SMRTNIH SLUČAJEVA U Francuskoj preminulo više od 10.000 ljudi\nU Francuskoj je s današnjim danom zvanično registrovano više od 10.000 smrtnih slučajeva od korona virusa, čime je ta zemlja postala četvrta država koja je prešla taj prag nakon Italije, Španije i Sjedinjenih Američkih Država.\nSZO: Ne ukidajte mere prerano\nSvetska zdravstvena organizacija nema preporuku za zemlje i regione za olakšavanje mera zbog usporavanja širenja pandemije korona virusa, ali je zahtevala od njih da ih ne ukidaju prerano, izjavio je danas portparol te organizacije Kristijan Lindmeier.


4.1.2019 Rekordna godišnja naplata prihoda u RS\nKada su u pitanju direktni porezi, u 2018. godini su naplaćeni u iznosu od 492,6 miliona maraka, što je za 26 miliona KM ili šest procenata više nego godinu dana ranije. Najveći rast naplate u ovom segmentu prihoda ostvaren je kod poreza na dobit kojeg je naplaćeno 220,8 miliona KM ili gotovo 28 miliona maraka više. Porez na dohodak naplaćen je u iznosu od 229,2 miliona maraka što je 5,1 milion KM manje u odnosu na 2017. godinu. Razlog manje naplate ovog prihoda leži u činjenici da je Vlada RS u prošloj godini povećala neoporezivi dio plate na 500 KM, i na taj način se odrekla dijela prihoda po tom osnovu u korist radnika u RS. Naplata poreza na upotrebu, držanje i nošenje dobara u prošloj godini iznosila 14,9 miliona KM ili četiri procenta više u odnosu na godinu ranije. Takođe, povećana je i naplata poreza na nepokretnosti, koji je u 2018. godini naplaćen u iznosu od 27,6 miliona KM, što je za 2,5 miliona KM ili 10 procenta više u odnosu na 2017. godinu.\nDoprinosi su u prošloj godini naplaćeni u iznosu od 1,513 milijardi KM, što je za 36,6 miliona KM ili dva procenta više nego u 2017. godini. Tako je za Fond PIO naplaćeno 861,1 milion maraka ili 62,2 miliona KM više, dok je za Fond zdravstvenog osiguranja naplaćeno 539,1 milion maraka što je manje za šest procenta u odnosu na uporedni period. Manja naplata doprinosa za Fond zdravstvenog osiguranja može se objasniti činjenicom da su sredstva po osnovu doprinosa za zdravstveno osiguranje iz Budžeta Republike Srpske za nezaposlena lica i za lica kojima je priznato pravo po osnovu Zakona o pravima boraca, prošle godine doznačena Fondu zdravstvenog osiguranja u vidu transfera, a ne preko računa javnih prihoda kako je to bio slučaj u prethodnim godinama, pa je otuda došlo do manjeg iznosa naplate preko računa javnih prihoda RS u 2018. godini. Pored toga, rast je zabilježen kod naplate prihoda po osnovu doprinosa za Fond dječje zaštite koja je iznosila 72,5 miliona KM ili 20 odsto više, dok su prihodi po osnovu doprinosa za Zavod za zapošljavanje naplaćeni u iznosu od 35,3 miliona KM ili 13 procenata manje. Naime, Zakonom o doprinosima koji je stupio na snagu 1. januara 2018. godine stopa doprinosa za dječju zaštitu je povećana za 0,2%, dok je istovremeno stopa doprinosa za osiguranje nezaposlenosti umanjena za 0,2%, što je uticalo na povećanje prihoda Fonda za dječju zaštitu RS, odnosno na smanjenje prihoda Zavoda za zapošljavanje RS u prošloj godini.\nKod ostalih javnih prihoda, u 2018. godini ostvarena je naplata od 411,8 miliona KM, što je za četiri odsto ili 16,1 milion maraka više nego u 2017. godini. Tako su takse i naknade naplaćene u iznosu od 237,5 miliona maraka, što je za 8,6 miliona maraka ili tri odsto manje. Naime, glavni razlog manje naplate odnosi se na činjenicu da je Javno preduzeće „Šume RS“ u februaru 2017. godine uplatilo značajan iznos po osnovu naknade za korištenje šuma i šumskog zemljišta. Inače, u 2018. godini, po osnovu naknada za priređivanje igara na sreću naplaćeno je 27,9 miliona maraka ili 11 procenata više, dok su naplaćeni prihodi po osnovu kazni u posmatranom periodu iznosili 19,1 milion KM ili devet odsto manje. Kada je u pitanju ovaj segment javnih prihoda, treba istaći i da su ostali prihodi naplaćeni u iznosu od 72,9 miliona maraka, što je za šest odsto više nego 2017. godine. Veća naplata zabilježena je i kod koncesionih naknada koje su u 2018. godini naplaćene u iznosu od 54,4 miliona KM, što je za 55 odsto više nego u uporednom periodu.


Kako organizovati online konferenciju?\nHosted by: Konferencije.rs\nThursday, March 26 at 19:00h - 20:30h\nŽanke Stokić 11a, 11000 Belgrad\nU doba aktuelne pandemije, kontakt sa drugima je ograničen, svi smo u izolaciji, i jedan od najčešćih vidova komunikacije i informisanja je putem društvenih mreža. Konferencije i ostali događaji se odlažu, otkazuju, a event sale ostaju zatvorene do daljnjeg. Međutim, postoji i treća opcija - organizovanje konferencije online! Upravo to je tema našeg prvog vebinara koji organizujemo 26. marta od 19h!\nMožete se prijaviti preko linka: https://zoom.us/meeting/register/u5wsf--vpjojMakPR__rcrQxBaKXkmAjhw\nŠta je online konferencija?\nZašto organizovati online konferenciju?\nKako isplanirati online konferenciju (korak po korak)?\nLekcije i greške koje su česte, kao i saveti kako ih izbeći?\nSvakako ćemo ostaviti vremena za vaša pitanja, te preporučujemo da ih na vreme osmislite, napišete nam u komentarima ili pošaljete u inbox, kako bismo imali spremne odgovore. Naravno, pitanja možete postaviti i direktno na vebinaru.\nO organizaciji online konferencija će pričati Nemanja Živković. Nemanja je osnivač Funky Marketing agencije koja pomaže B2B kompanijama da konstantno ostvaruju prihode uz isplative strategije i skaliraju. Fokus je na rezultatima, uz delić funk-a (veliki obožavalac Motown-a, GTA-a i funky muzike uopšte). Iza sebe ima skoro deceniju rada u marketingu i razvoju biznisa, i napredno iskustvo u kreiranju uspešnih marketinških strategija, postizanju ciljeva i izgradnji timova visokih performansi za internacionalne i domaće klijente iz mnogih industrija i niša. Organizovao je i učestvovao u organizaciji mnogobrojnih konferencija, vebinara i drugih događaja.


„Baka servis“ za čuvanje dece i virus: Srbija druga po riziku u Evropi - Biznis i Finansije\nHome\tIZDVAJAMO\t„Baka servis“ za čuvanje dece i virus: Srbija druga po riziku u Evropi\n„Baka servis“ za čuvanje dece i virus: Srbija druga po riziku u Evropi\nSrbija ima jedan od najmanjih udela stanovništva u staračkim domovima zbog siromaštva i tradicionalizma. U uslovima pandemije, takva situacija se preokrenula u dobru vest. Ali postoji i druga strana medalje. Srbija, odmah iza Severne Makedonije, ima najveći udeo domaćinstava sa više genarcija pod istim krovom. Starijima je zabranjeno kretanje zbog pandemije, ali su ostali članovi porodice „pokretni“. Siromaštvo i tradicionalizam su i razlozi što je u Srbiji „baka-servis“ za čuvanje dece mnogo zastupljeniji nego u razvijenim evropskim zemljama.\nZaštita najstarijih lica u Srbiji je najproblematičnija u Evropi iz najmanje dva razloga. Prvo, nakon Severne Makedonije imamo najveći udeo (41,3%) porodica u kojima više generacija živi zajedno. Drugo, gotovo je identičan broj dece koju čuvaju bake i deke – uz bejbi siterke, rođake i druge vidove nege – 42%, piše Miroslav Zdravković na portalu makroekonomija.org.\nPovoljan faktor za nižu stopu smrtnosti u Srbiji može da bude siromaštvo i tradicionalizam, koji (kao i kod podizanja dece) verovatno utiču da imamo jedan od najmanjih udela starih lica u staračkim domovima.\nSve više porodica bez dece\nEvrostat je objavio izveštaj „Ovih dana, da li ste kući sami ili sa porodicom?“, u kojem iznosi podatke o promenama u strukturi porodice u Evropi. U saopštenju se navodi da je 2018. godine bilo 194 miliona domaćinstava u EU, što je povećanje za 12 miliona u poređenju sa 2010. godinom. Uporedo sa povećavanjem broja domaćinstava, smanjivala se njihova prosečna veličina.\nZa manje od deset godina, prosečno domaćinstvo je smanjilo broj ukućana sa 2,4 na 2,3 lica, dok je broj domaćinstava sa jednim članom (skoro trećina svih domaćinstava) imao rast od 17% od 2010. Opšti trend je da raste broj samačkih domaćinstava, domaćinstava sa jednim roditeljem i parova bez dece. U većini domaćinstava nema dece, a samohrano roditeljstvo je povećano za 13% od 2010.\nNemačka je imala najveći udeo domaćinstava bez dece (78%), ispred Švedske (77%), Austrije (75%) i Bugarske (74%). Najveći udeo dece u domaćinstvima imale su Irska (39%), Kipar i Slovačka (36%), a potom Rumunija (35%).\nVan EU najveći broj domaćinstava sa decom imala je Turska (51,1%), Severna Makedonija (49,8%) i Crna Gora (44,2%), dok je u Srbiji udeo bio kao u Slovačkoj – 35,6%.\nU Evropskoj uniji su 14% od svih porodica (7,9 miliona) činili samohrani roditelji sa decom. Danska je imala najveći udeo samohranih roditelja sa decom (29%), ispred Estonije (28%), Švedske i Litvanije (obe po 25%), Letonije (23%) i Francuske (21%). Najmanje samohranih roditelja sa decom bilo je u Hrvatskoj (6% od svih porodica sa maloletnom decom), zatim u Rumuniji (7%), dok je u Finskoj, Slovačkoj i Grčkoj po 8% takvih porodica.\nIzvan Evropske unije, statistika je sledeća: najmanje samohranih roditelja ima Severna Makedonija (2,4%), a slede Turska (3,5%), Crna Gora (5,9%) i Srbija (6,1%). U Srbiji je ovaj udeo smanjen sa 6,7% u 2014. na 6,1% u 2018. godini, a broj samohranih roditeljskih porodica smanjen je sa 61,3 na 52,5 hiljada.\nSrbija se već priključila EU po broju jedinaca\nU Evropskoj uniji skoro polovina od svih porodica sa decom (48% ili 26,9 miliona domaćinstava) imala je samo jedno dete, dok je 40% (22,2 miliona) porodica imalo dvoje dece i 13% (7,1 miliona) troje i više dece.\nSrbija je imala 44,8% porodica sa decom sa jednim detetom, 43,6% sa dvoje dece i 11,6% sa troje ili više dece.\nCrna Gora je imala najmanje porodica sa jednim detetom van EU (36,8%), Severna Makedonija najviše porodica sa dvoje dece (44,2%) a Turska najviše domaćinstava sa troje i više dece (25,7%).\nViše generacija pod istim krovom\nU Srbiji se, bez migracija, u proseku godišnje smanji broj stanovnika za 35 do 40 hiljada. Broj porodica se prethodnih godina smanjivao za 13,2 hiljade. To je smanjenje za 2,1% nakon 2014. godine. Najveće relativno smanjivanje imale su samohrane porodice bez dece, a povećanje su imale samo ostale porodice bez dece i to za 4%.\nOstale porodice su u EU učestvovale samo sa 17,1% dok su u Srbiji one učestvovale sa 41,3%. Veći udeo ovih, mešanih vrsta domaćinstava (više generacija pod jednim krovom) imala je samo Severena Makedonija (54,6%). Ali dok je u Severnoj Makedoniji bio mnogo veći udeo mešanih porodica sa decom (27,4% prema 16,1% u Srbiji), razlika je bila znatno manja kod mešanih domaćinstava bez dece (27,2% prema 25,1%).\nStarijima zabranjeno kretanje, ali imaju „pokretne ukućane“\nU tekućim okolnostima kućne izolacije mešane porodice su indikator rizika da se u porodicu unese zaraza i prenese starijim članovima. Ovaj rizik je u Srbiji, nakon Severne Makedonije, najveći u Evropi.\nS druge strane, povoljnu okolnost predstavlja činjenica da je ovaj udeo ostalih porodica većim delom na selu, gde se virus Kovid-19 neće mnogo proširiti, kao u urbanim sredinama. Međutim, ostaje opasnost od širenja u Beogradu i drugim većim gradovima gde je starijem stanovništvu zabranjeno kretanje, ali imaju „pokretne“ ukućane.\nKo čuva decu u EU?\nPrema podacima Evrostata, u 2018. godini su gotovo polovinu dece (49%) mlađe od tri godine čuvali samo njihovi roditelji. Udeo je različit među članicama i bio je najniži u Grčkoj (15%), a najviši u Slovačkoj (82%).\nSadašnje mere fizičkog udaljavanja, uvedene usled epidemije koronavirusa dovele su decu kući, što se mnogim roditeljima podudara sa radom od kuće. Kako je briga o deci izgledala pre ovih mera?\nUkoliko roditelji ne mogu da se potpuno posvete deci, brigu o njima preuzimaju vrtići, ili se koriste bejbi-siterke, dede i babe ili drugi članovi porodice (mimo roditelja), drugi rođaci ili komšije. U 2018. jedna petina dece mlađe od tri godine provela je 30 i više časova nedeljno u vrtićima.\nMeđu članicama EU, najveći udeo dece sa više od 30 sati u vrtićima imala je Danska (55%). Nešto manji udeo imale su Portugalija (49%), Slovenija (44%) i Luksemburg (43%). Najmanji udeo dece u vrtićima imale su Slovačka (1%), Češka (4%), Rumunija i Holandija (po 6%) i Austrija (7%).\nPopularnost „baka- servisa“ zbog siromaštva i tradicionalizma\nKada se isključe roditelji, jaslice i vrtići, o ostaloj deci se brinu bejbi-siterke, deke i bake, rođaci i druga lica. Pretpostavićemo da je udeo bejbi-siterki mnogo veći u razvijenim zemljama Zapada nego u Srbiji, gde takvu uslugu može sebi da priušti ekstremno mali broj roditelja (1%-2%).\nVeći udeo treće mogućnosti, van roditelja, jaslica i vrtića, ima devet evropskih zemalja. Podelićemo ih u dve grupe: jednu u kojoj pretpostavljamo da je veliki udeo bejbi-siterki, a u drugoj baka i deka. U prvoj grupi bi trebalo da se nalaze Holandija, Velika Britanija, Švajcarska i Irska, a u drugoj Grčka, Kipar, Severna Makedonija, Rumunija i Malta.\nTakva pretpostavka bi nas dovela do realnog zaključka da pored Srbije, nama bliske zemlje praktikuju „baka-servis“ usled kombinovanog delovanja siromaštva i tradicionalizma.\nFoto: emailme3, Pixabay\nDugovi država u martu porasli za još dva biliona dolara


Jednom namirnicom do blistave kože – STUDOMAT.ba\nUpišite se na besplatne studije u Sloveniji: Rokovi za prijavu...\nStudentski recepti: Čokoladna torta koju ćete napraviti bez po muke...\nJednom namirnicom do blistave kože\nPrema istraživanjima postoje namirnice koje imaju izuzetne nutritivne vrijednosti i mogu pomoći u rješavanju različitih problema.\nOsim što su prepune vitaminima, masnim kiselinama, amino kiselinama i antioksidansima, borovnice, kako tvrdi dr. Perikone, imaju najbolje djelovanje na našu kožu.\nBorovnice poboljšavaju funkciju mozga, pomažu u borbi protiv srčanih bolesti, te potpomažu funkciju mišića, ali i čine kožu elastičnijom i regenerativnijom, a samim tim produžavaju njen mladolik izgled.\nStručnjaci preporučuju ili svakodnevnu upotrebu jedne manje šoljice ovog voća, ili optimalnu upotrebu od 3-4 veće porcije nedjeljno kako bismo vidjeli rezultate na svojoj koži koji uključuju: smanjenje ožiljaka i oštećenja, otklanjanje bora i usporavanje starenja.\nBorovnice možete uzimati u vidu soka, ali se bolji rezultati očekuju ako voće jedete svježe i cijelo.\nNemojte zaboraviti da bez obzira koliko dobar učinak borovnice imale koža se ne može očuvati samo konzumacijom ovog voća, njoj je potrebna posebna njega kao što su povremeni piling, ovlaživači kože poslije kupanja, blagi prirodni sapuni, ali i kreme za sunčanje.


Posmrtni ostaci Ljotića biće vraćeni u Srbiju? - 02.08.2018, Sputnik Srbija\nUživo: Medvedev osvojio treći set – nastavlja se maraton u četvrtfinalu\nPosmrtni ostaci Ljotića biće vraćeni u Srbiju?\nEventualna ekshumacija posmrtnih ostataka Ante Pavelića i Maksa Luburića u Španiji mogla bi da dovede do toga da se Srbiji vrate posmrtni ostaci Dimitrija... 02.08.2018, Sputnik Srbija\n© Wikipedia / Javno dobroZbor u okupiranom Kruševcu organizovan od kvislinške vlade 16. avgusta 1943. Govori Dimitrije Ljotić.\n© Wikipedia / Javno dobro\nEventualna ekshumacija posmrtnih ostataka Ante Pavelića i Maksa Luburića u Španiji mogla bi da dovede do toga da se Srbiji vrate posmrtni ostaci Dimitrija Ljotića, vođe organizacije „Zbor“, pišu „Večernje novosti“.\nRehabilitovan Draža Mihailović\n14 Maj 2015, 11:31\nPrema izvorima „Novosti“, Ljotićev grob se danas nalazi neobeležen na području Slovenije i za njega zna manji broj ljudi.\nKako objašnjava list, najave iz Madrida da bi u kontekstu obračunavanja sa Frankovim fašističkim nasleđem Španija mogla da naloži ekshumacije i preseljenje posmrtnih ostataka Pavelića i Luburića u Hrvatsku, da njihovi grobovi ne bi služili kao mesta hodočašća ustašama, otvorili su pitanje da li bi i druge članice EU mogle da postupe isto.\n„Tako se spekuliše da bi, ukoliko serija ekshumacija počne, u Srbiji mogli da završe posmrtni ostaci Dimitrija Ljotića, vođe organizacije ’Zbor‘, sahranjenog na tajnoj lokaciji u Sloveniji“, navode „Novosti“.\nKako podsećaju, Ljotić je iz Srbije izbegao posle rata u zapadnu Sloveniju, gde je formirao jedinice pod komandom generala Koste Mušickog, koje bi zadale „završni udarac“ partizanima.\nPozvan je 22. aprila 1945. godine iz Postojne u Šempeter kod Gorice, u štab četničkog vojvode Momčila Đujića, gde je trebalo da se vidi s patrijarhom Gavrilom Dožićem i vladikom Nikolajem Velimirovićem, dodaju „Novosti“.\nLjotić je, ističu, poginuo narednog dana kod Ajdovščine, a njegovo telo je prebačeno u Goricu, gde je obavljena sahrana u praznoj kripti nekog mađarskog grofa.\nPogrebnu službu su obavili Dožić i Velimirović, a vladika Nikolaj je održao posmrtnu besedu, navode „Novosti“.\nIpak, napominju, iako i danas na groblju u Gorici, u severnoj Italiji, stoji spomenik Ljotiću, njegovi posmrtni ostaci se, kako su utvrdili slovenački istoričari, ne nalaze tamo.\nPrema jednoj verziji, navodi list, grob je prekopan 1947. godine, a telo su Ljotićevi saborci odvezli u nepoznatom pravcu.\nPrema drugoj, dodaju „Novosti“, telo je u grobnici ležalo do 1977. godine i potpisivanja Osimskog sporazuma, kada su ga opet iskopali i premestili preživeli saborci.


Smart Cash - Klix.ba\nUručeno 55.000 eura\nAddiko Grupa donirala sredstva za obnovu muzičke škole u Sisku\nČlanice Addiko Grupe, među kojima je i Addiko Bank Sarajevo, donirale su ukupno 55.000 eura za obnovu teško oštećene sisačke Muzičke škole "Frana Lhotke".\nSuzana Tihi-Babić: Addiko banka ulaže značajne napore da naši zaposlenici budu sretni i zadovoljni\nSuzana Tihi-Babić, direktorica Odjela Upravljanja ljudskim resursima Addiko banke govorila je o poslovnim i HR projektima koji su im u fokusu za naredni period.\nUgovorite Addiko Blic gotovinski kredit uz iznos prve rate na poklon\nAddiko Red Week u februaru klijentima donosi dupli dobitak. Osim pogodnosti odobrenja kredita bez troškova obrade, svi oni koji u periodu od 15. do 19.2. apliciraju i bude im odobren Addiko Blic gotovinski kredit, dobit će i posebno iznenađenje od Addiko banke – iznos prve rate kredita na poklon.\nAddiko banka je nagrađena certifikatom Poslodavac Partner (CEP), te je tako postala prva banka nositeljica ovog certifikata u Bosni i Hercegovini.\nDonacija zaposlenika Addiko banke pacijentima Onkološke klinike KCUS-a\nZaposlenici Addiko banke u sklopu svoje tradicionalne akcije "Jedan paketić za jedan osmijeh" posjetili su, povodom Međunarodnog dana borbe protiv raka, Klinički centar Univerziteta u Sarajevu (KCUS), i ležećim pacijentim Onkološke klinike uručili higijenske pakete.\nU Addiko banci vrijeme darivanja još uvijek traje. Svi klijenti, koji za Addiko Blic gotovinski kredit apliciraju u periodu od 18. do 22. januara i isti im bude odobren, na poklon će dobiti ukupno 2% iznosa realizovanog kredita.\nAddiko banka Sarajevo nastavila je, sada već tradicionalnu saradnju sa Diplomatskim bazarom.\nAddiko banke u BiH omogućile su svim klijentima ugovaranje gotovinskog kredita bez troškova obrade i u januaru ove godine.\nAddiko paketići podijeljeni i u Čitluku\nSvoje paketiće dobila su i 24 mališana koji se okupljaju u okviru Udruge "Susret" u Čitluku, a sve u okviru akcije zaposlenika Addiko banke "Jedan paketić za jedan osmijeh".


Krasić i dalje na listi želja Juventusa\nutorak, 06 jul 2010 07:57\nMiloš Krasić i dalje ima izgledne šanse da ovog leta potpiše za slavni italijanski klub. Joksimović: „Stara dama“ nudi 15 miliona evra, CSKA traži više. Bogatstvo od Fenerbahčea\nMiloš Krasić je i dalje na vrhu liste želja Juventusa, ali i drugih velikih evropskih klubova. Pregovori između CSKA i Italijana jesu u fazi stagnacije, ali nisu propali i velika je šansa da će srpski reprezentativac ovog leta ipak napustiti Moskvu.\n- Juventus je još u igri - poručuje iz Španije Krasićev menadžer Dejan Joksimović. - Došlo je do zastoja zbog cene, jer je torinski klub spreman da ponudi 15 miliona evra na ime obeštećenja, a Rusi ne žele da se odreknu Krasića za taj iznos. Istina je da se radi o velikom novcu, ali u CSKA imaju svoju računicu i žele da zarade više.\nutorak, 06 jul 2010 07:49\nTrener Siniša Mihajlović insistirao da mladi igrač ne ide na pozajmicu u Kaljari\nFiorentina je odbila zahtev Kaljarija da mladi srpski internacionalac Adem Ljajić stigne na jednogodišnju pozajmicu.\nNovi trener „ljubičastih“ Siniša Mihajlović ima poverenje u nekadašnjeg igrača Partizana i kod uprave kluba je insistirao da Ljajić ostane u Fiorentini.\nItalijanski mediji prenose da srpski stručnjak planira da mladi vezni igrač dobije zavidnu minutažu.\nLotito: Prodaću Kolarova ali za pravu cenu\nutorak, 06 jul 2010 07:35\nPredsednik Lacija spreman da pusti srpskog reprezentativca Aleksandra Kolarova\nIako predsednik Lacija Klaudio Lotito ne želi da Aleksandar Kolarov napusti klub, rekao je da će prodati Srbina ako dođe prava ponuda.\nKolarov se dovodio u vezu sa prelaskom u Real i Mančester siti ali nije bilo konkretnih poteza u tom smeru.\n"Da se ja pitam ne bih ga prodao jer ima važeći ugovor. Ali ako on želi da ode mora da pronađe tim koji je spreman da ponudi pravo finansijsko rešenje", rekao je Lotito.\nEURO 2020. u Srbiji, Bosni i Hrvatskoj?\nponedeljak, 05 jul 2010 13:29\nDa li bi Srbija, BiH i Hrvatska mogli da zajedno organizuju EP u fudbalu, pitaju se autori teksta koji se bavi takvom mogućnošču, a objavljuje ga 'Dojče Vele'.\nZvaničnici fudbalskih saveza regiona veruju da bi, uprkos brojnim izazovima, takvo nešto moglo da se uradi. Predsednik Fudbalskog saveza Srbije Tomislav Karadžić podseća da veliki broj članica UEFA živi i radi na ovim prostorima.\n„Zato bi bila kvalitetna i izuzetno dobra odluka UEFA da se opredeli za jedno takvo takmičenje. Što se tiče Fudbalskog saveza Srbije, mi takvu ideju podržavamo“, kaže Karadžić.\nSulejmani najavio odlazak iz Ajaksa\nponedeljak, 05 jul 2010 12:37\nSrpski reprezentativac Miralem Sulejmani napušta Amsterdam\nFudbaler Ajaksa Miralem Sulejmani postigao je het-trik protiv amaterske ekipe tog kluba posle čega je najavio svoj odlazak iz redova "kopljanika".\nAjaks je pobedio amatere sa 5:1, a srpski napadač je odmah posle utakmice otkrio da nema nameru da se zadržava u Amsterdamu.\n"Odlazim. Još uvek ne znam gde", rekao je Sulejmani.\nSulejmani, koji je najskuplji fudbaler u istoriji holandskog fudbala, ove sezone je pod trenerskom palicom Martina Jola startovao samo na tri meča u holandskom prvenstvu, a 13 puta je u igru ulazio kao rezerva.\nJuve odustao od Krasića zbog Džeka\nKaradžić: Antić je naš najbolji trener\nLola Smiljanić ponovo u Partizanu?\nMrđa: Poštujem svaku Antićevu odluku\nStrana 531 od 547


Jazavac uskoro pred sudom zbog terorisanja posetilaca parka\nVlasti u Engleskoj izdale su javno upozorenje nakon što se pojavio potencijalno agresivni jazavac koji je terao ljude i pse iz jednog parka...\nNa snimku na kome možemo videti jazavca kako progoni ljude i njihove ljubimce, u Zapadnom Midlandsu, potpuno je jasno da, uprkos tome što su ove životinje uglavnom stidljive i izbegavaju kontakte sa ljudima, ova posebna jedinka nije više raspoložena da trpi bilo čija s**nja i da je odlučila da prati i prestravljuje pse okolo u po bela dana, dok se čak u jednom momentu prilično opasno pribiližila jednom francuskom buldogu.\nLjutiti jazavac je potom primetio ženu koja prelazi preko vode i kamenja postavljenog u njoj, krenuvši da je uhodi, a nedugo nakon toga možemo je videti kako postepeno ubrzava i nastoji da pobegne životinji. Kada je oterao ovu ženu, jazavac se polako okrenuo i krenuo da se udaljava ka pošumljenom delu parka, pre nego što se snimak završio.\nNakon što je video podeljen na društvenim mrežama, RSPCA organizacija potvrdila je da ovo ponašanje jazavca nije normalno, upozoravajući ljude da se sa svojim psima drže podalje od njega. Kako su naglasili iz ovog udruženja: "Ovo nije normalno ponašanje za jazavca, koji je po prirodi noćna životinja i uglavnom ne može biti viđen po danu kako šeta među ljudima na otvorenom". RSPCA savetuje sve koji vide ovog jazavca ili bilo kog drugog, koji se ponaša na isti način, da drže distancu, ali i pse podalje od njih, takođe. Životinja može biti dezorijentisana, potpuno nepredvidiva i agresivna".\nMožda jazavac jednostavno ne može da spava preko dana pošto radi treću smenu i konačno je odlučio da otera sve bučne uljeze iz svog parka, ali bilo kako bilo, nakon snimanja bizarne scene, čovek koji je podelio putem društvenih mreža, napisao je: "Mali jazavac je izašao da se igra na kamenju u Kenek Čeksu".


Načinom držanja tela šaljete poruku ljudima oko sebe: Proverite kako vas drugi vide - Telegraf.rs\n18/05/22 | 18:05\nGovor tela često može da kaže o nama drugim ljudima više od onoga što verbalizujemo, ističu stručnjaci\nStručnjaci za govor tela objasnili su uobičajene vrste držanja i otkrili poruke koje svaka poza šalje drugim ljudima o našoj ličnosti.\nStručnjak za govor tela Inbal Honigman i terapeutkinja Džuli Dženings otkrili su najčešće stavove i šta oni govore drugim ljudima o našim osobinama.\nUspravno stajanje: Jaki ste i sposobni\nPrema Inbalu, stajanje ispravljenih leđa i zabačenih ramena ukazuje na to da je osoba samouverena i moćna, zbog čega se drugim ljudima čini pristupačnijom i iskrenijom.\n- U smislu govora tela, ako je vaše držanje uspravno i otvoreno, ostavljate utisak da ste moćni i izgledate vredni poverenja zbog načina na koji se držite - rekao je.\nDžuli je dodala da je poza moći najzdravija od svih položaja i savetuje vežbanje te poze kad god je to moguće kako biste izbegli bolove u leđima i lošu cirkulaciju.\n- Vaša kičma ima tri prirodne krive - na vratu, u srednjem i donjem delu leđa, a vežbanje ispravnog držanja treba zadržati te krive, a ne povećati ih - istakla je.\nPogrbljeno držanje: Nezainteresirani ste i zabrinuti\nPogrbljeno držanje može biti shvaćeno kao slabost, a i čini vas manje privlačnim drugim ljudima, jer pretpostavljaju da ste nervozni ili da vam je dosadno.\n- U smislu govora tela, spuštena ramena poručuju da ste zatvoreni, a to ostavlja utisak da ste uplašeni i napeti - rekao je Inbal.\n- Zbog toga izgledate kao da niste zainteresovani za ljude oko sebe, a retko kome je to privlačno. Kada prvi put sretnete nepoznate ljude, odajete utisak zabrinutosti i napetosti, jer pognuta ramena izgledaju kao da nosite težinu sveta na svojim plećima - nastavlja.\n- Pogrbljeno držanje je uobičajeno poznato kao "Kyphosis poza". Ovaj poseban položaj odnosi se na preteranu zakrivljenost gornjeg dela leđa, a ramena su zaobljena i pogrbljena prema napred - dodaje Džuli.\n- Ovaj položaj držanja će dovesti do velikog opterećenja kičme, doprineti bolovima u vratu i leđima - kaže.\nPognuto držanje: Pažljivi, ali bez samopouzdanja\nPognuto držanje, koje uključuje naginjanje napred dok sa nekim razgovarate, ukazuje na to da je čovek pažljiv i da dobro sluša.\n- Nagnuti se napred je nešto što prirodno radimo kad se fokusiramo na nekoga ili možda pažljivo slušamo tihog govornika - kaže Inbal.\n- To je poza pažljivosti, ali izgleda čudno kad je trajna - rekla je Džuli i objasnila da "ovo držanje pokazuje osobi s kojom ste da je vaš fokus na njoj, ali i da nemate baš dovoljno samopouzdanja".\n- Ovo je loš položaj i ljudi koji ga često zauzimaju mogu imati česte bolove u vratu, leđima i ramenima, a u nekim slučajevima može čak uzrokovati i pogoršanje stanja kičme, što dovodi do daljih ozbiljnih zdravstvenih problema - rekla je za Daily Mail.\nStav izbegavanja: Niko ne ulazi u vaš lični prostor\nOni koji praktikuju držanje izbegavanja mogli bi da izgledaju kao da ne žele komunikaciju uopšte, a taj stav podstiče ljude oko vas da se osećaju neprihvaćeno.\n- Ovo držanje prolazniku izgleda nekulturno, a vaša neverbalna komunikacija ljudima poručuje: "Radije bih bio bilo gde nego ovde", čak i ako to nije vaša namera - kaže Inbal.\n- Uobičajeno poznata kao "ravna leđa ili skoliotično držanje, ovaj položaj se odnosi na izravnavanje donjeg dela leđa i lagano rotiranje. Kada se donji deo leđa spljošti i okreće, izgubićete krivu liniju u kičmi - objašnjava Džuli.\nObrambeni stav: Odustali ste\n- Defenzivno držanje je gotovo savršeni prikaz "odustajanja"- rekao je Inbal.\n- U smislu govora tela, ovo je najodbrambeniji položaj, ceo gornji deo tela počinje da se uvija u zaštitničku, detinjastu figuru. Našim visokotehnološkim životima vladaju ekrani, a odbrambeno držanje obično je uzrokovano time što ste satima dnevno nadvijeni nad vašim telefonima, kompjuterima i tabletima - rekao je.\nDžuli dodaje da se "odbrambenim položajem obično naziva držanjem glave napred", odnosno položaj kad vam je vrat nagnut prema napred, a glava visi ispred ramena umesto da se odmara iznad njih.\n- Ovakvo držanje će stvoriti veliki pritisak na kičmu i vrat, što može dovesti do umora. Uz lošu cirkulaciju, koju podstiče, mišići i zglobovi se lakše oštećuju i manja je verovatnoća da će se to ispraviti - dodaje Džuli.\n6 sigurnih znakova da mu se dopadate: "Pročitajte" ga po govoru tela\n9 znakova da se nekom sigurno sviđate: Naučite da čitate govor tela


"Beogradski dan Sunca" održan na Adi Ciganliji\n“Beogradski dan Sunca” održan na Adi Ciganliji – Personal magazin\n“Beogradski dan Sunca” održan na Adi Ciganliji\nIzložbena manifestacija „Beogradski dan Sunca”, na kojoj je prikazana oprema za primenu svih vidova obnovljivih izvora energije, održana je na Adi Ciganliji. Posetioci su mogli da vide kako se praktično…\nIzložbena manifestacija „Beogradski dan Sunca”, na kojoj je prikazana oprema za primenu svih vidova obnovljivih izvora energije, održana je na Adi Ciganliji.\nPosetioci su mogli da vide kako se praktično koriste obnovljivi izvori energije, da saznaju kako da proizvedu i uštede energiju u narednoj grejnoj sezoni, da vide kako rade toplotne pumpe, koliko se isplati grejanje sanitarne vode pomoću sunčeve energije, kako se dobija električna energija iz solarnih ćelija, šta su biodizel i biogas i kako rade male vetrenjače.\nIzlagači su objasnili kako radi izložena oprema, a po broju posetilaca može se zaključiti da sve veći broj sugrađana traži jeftine izvore energije.\nOsim interesantnih eksponata, izložbu „Beogradski dan Sunca” obeležile su i zanimljive aktivnosti.\nDejan Božić, uzgajivač pečurki, koji je nedavno dobio nagradu Grada Beograda kao najbolji poljoprivrednik udružen sa firmom Sungril iz Švajcarske, pekao je pečurke na solarnom roštilju. Organizovan je i kurs zavarivanja bakarnih cevi koje se koriste u solarnim instalacijama.\nPovodom uspešne saradnje sa JP „Ada Ciganlija”, organizator je obezbedio solarno osvetljenje za trim park na Adi Ciganliji. Tako će posetioci uskoro moći da užiavaju u vežbanju u trim parku sa osvetljeljem uz maksimalnu uštedu energije.\nManifestacija „Beogradski dan Sunca” održava se u organizaciji Centra za promovisanje, razvoj i primenu obnovljivih izvora energije – Centrala i ima i antinuklearni karakter pod sloganom „Ne nuklearnoj energiji – imamo Sunce”. Ovaj slogan dobio je na aktuelnosti naročito posle nedavne tragedije u Japanu.\n“Beogradski dan Sunca” održan na Adi Ciganliji was last modified: May 15th, 2011 by Redakcija\nAda CiganlijaBeogradski dan Suncaobnovljivi izvori energijesunčeva energijaušteda energije\nSamsung tablet 10.1 sa novim odelom


Beta 15. oktobra 2021. 21:15\n„Usvoje se amandmani za koje je zainteresovana srpska strana, a koji se odnose na Jasenovac. To ćemo podržati, ja posebno, jer čovek po kojem se ja zovem je ubijen u Jasenovcu. Ubijena su mi obojica ujaka“, kazao je Izetbegović novinarima posle sednice Predsedništva SDA u Banjaluci.\nNaveo je da je to jedini put za rešenje političke krize u BiH i dodao da to može da bude „uradjeno sutra“.\nIzetbegović je kazao da je „mir svetinja“, ali da su „jedino svetiji sloboda i ravnopravnost“.\nNaveo je i da je Predsedništvo SDA usvojilo više zaključaka, uključujući zahtev Visokom predstavniku medjunarodne zajednice u BiH Kristijanu Šmitu da reaguje na secesionističku politiku, uz ocenu da je njegovo „ćutanje\nPredsedništvo SDA je ocenilo da već 15 godina postoji „remetilačka politika“ Saveza nezavisnih socijaldemokrata Milorada Dodika, i da to BiH vodi u „neizvesnu situaciju“.\nOd Tužilaštva BiH zatraženo je da sprovede istragu u vezi sa tim pitanjem i da reaguje „na nasrtaj na ustavnopravni poredak Bosne i Hercegovine“.\nDPS najavljuje pad Krivokapićeve vlade do kraja meseca\nDritan Abazović:“Urađeno mnogo, a najbolje tek…


Новости: Црна Гора постала средиште НАТО за регионални хибридни рат - Нови Стандард\nNovosti: Crna Gora postala središte NATO za regionalni hibridni rat\nCrna Gora je najmlađa članica koja ne može da pomogne NATO u borbenim operacijama i zato postaje poligon za postavljanje „antihibridnog štita“ na Balkanu\nDržavni i vojni vrh Crne Gore poslednjih meseci povukao je niz poteza u saradnji sa NATO, čime je ova država postala deo regionalne sajber infrastrukture Alijanse u regionu. Njena okosnica je linija saradnje Podgorice, Tirane i Prištine, koja je spremna da kao metu svog delovanja proglasi Srbiju i njene partnere, pre svega – Rusiju.\nDo informacija o riziku da Crna Gora postane najagilniji eksponent „meke moći“ NATO, a pre svega SAD, došle su srpske obaveštajne službe i prosledile ih ključnim figurama u državi. U središtu ove igre zvanične Podgorice nalazi se naglo jačanje informatičkih kapaciteta ove države, potpomognuto od strane Zapada. Pod velom odbrane od potencijalnih ruskih, kineskih i drugih uticaja, Crnoj Gori je omogućeno i ofanzivno delovanje na okruženje, pa i hibridni napad na Srbiju, koja se nalazi u delikatnom trenutku – bliže se parlamentarni izbori, pojačavaju udari na njenu vojnu neutralnost, kao i pritisci da se pošto-poto pronađe rešenje za konačan status Kosova (do sada su „na stolu“ bile izuzetno nepovoljne opcije po našu stranu).\n– Prava meta može biti samo Beograd, jer Srbija nastoji da saradnjom sa Rusijom i Kinom realizuje važne energetske, ekonomske, vojne i bezbednosne interese – objašnjava visokopozicionirani sagovornik Novosti iz bezbednosnih struktura. – Za SAD, Crna Gora je ključni saveznik u regionu i izvršilac američkih interesa na Balkanu, gde, prema njihovom viđenju, Rusija pokušava da obnovi svoj uticaj. Zato je u toku intenziviranje saradnje Crne Gore i SAD u oblasti suzbijanja hibridnih pretnji, kroz zajedničke aktivnosti crnogorskih i američkih sajber timova.\nSagovornik Novosti podseća i na to da je Crna Gora najmlađa članica koja ne može da pomogne NATO u borbenim operacijama. Ona je zato na putu da postane poligon za postavljanje „antihibridnog štita“ na Balkanu. To podrazumeva i razvijanje kapaciteta kojima bi, kako bi ojačala svoju poziciju u Briselu i Vašingtonu, mogla da se uključi i u eventualnu kampanju protiv Srbije.\n– Crna Gora, pod NATO kišobranom, nema realnih razloga da bude zabrinuta za svoju bezbednost, pa ni da se brani od neprijateljskih sajber napada. Podgorici ne preti niko iz regiona, a posebno ne iz Srbije ili BiH. To dodatno podgreva mogućnost da se, pod maskom odbrane, iza svega krije širenje „meke moći“ NATO i SAD prema Srbiji – objašnjava naš sagovornik.\nKao glavno opravdanje za informatičko jačanje i približavanje centrima sajber moći, vlast u Crnoj Gori pred domaćom stručnom javnošću koristi aferu „Državni udar“ i navodne opasnosti koje je ovaj slučaj otkrio. Ovakva rabota zvanične Podgorice dolazi do izražaja u veoma osetljivom trenutku, u kome je narod Crne Gore izložen izuzetno dubokim političkim i nacionalnim podelama. Tamošnji režim poslednjih godina insistira na stvaranju takozvane Crnogorske crkve, što se tumači kao najveći korak u političkom inženjeringu stvaranja crnogorske nacije.\nHibridno ratovanje sastavni je deo ostvarivanja političkih ciljeva u savremeno doba, a u zapadnim vojnim strategijama već decenijama ima izuzetno važno mesto. Podrazumeva skup propagandnih, informatičkih i medijskih aktivnosti čiji je cilj slabljenje protivnika i priprema terena za ostvarenje drugih vojnih i nevojnih ciljeva. Ovaj koncept uspešno je primenjivan u ratovima na Bliskom istoku, a njegovi segmenti se vide u širenju „meke moći“ razvijenih država.\nSvoj angažman u „antihibridnom štitu“ zvanična Podgorica je ozvaničila proletos pristupanjem evropskom Centru izuzetnosti za suprotstavljanje hibridnim pretnjama. Sa SAD je u međuvremenu postignut dogovor o obuci, u čijem sklopu je elitni tim američke komande za sajber odbranu, predvođen Dejvidom Luberom, boravio u Crnoj Gori. Sastavni deo aranžmana je i nabavka vojne i informatičke opreme i radarskih sistema. U ovom paketu Crnoj Gori je stigla i donacija od osam miliona evra namenjenih suzbijanju sajber pretnji.\nNaslovna fotografija: nato.int\nIzvor Večernje novosti, 24. decembar 2019.\nPreporučujemoVečernje novostiNATOSrbijahibridni ratCrna Gora


Ako je vaš računar povezan sa štampačem, možete da ga delite sa bilo kojim korisnikom iste mreže. Tip štampača nije važan sve dok je on instaliran na računaru i direktno povezan pomoću USB kabla ili drugog tipa kabla za štampač. Osoba koju odaberete za deljenje štampača moći će da ga koristi za štampanje ako može da locira vaš računar na mreži.\nŠtampači koji su direktno povezani sa mrežom a ne sa računarom, dostupni su svim korisnicima na toj mreži. Takvi štampači moraju da budu povezani pomoću mrežnog porta ili bežične veze koja im omogućava direktno povezivanje na mrežu.\nPrikaži sveDeljenje štampača koji je povezan sa računarom\nKliknite na dugme sa strelicom pored odeljka Deljenje štampača da biste proširili odeljak, izaberite stavku Uključi deljenje štampača, a zatim kliknite na dugme Primeni. Štampač je sada deljen na mreži. Ako vam bude zatražena administratorska lozinka ili njena potvrda, otkucajte lozinku ili je potvrdite.\nAko koristite računar koji je deo radne grupe, kliknite na dugme sa strelicom pored odeljka Deljenje zaštićeno lozinkom da biste proširili ovaj odeljak, a zatim proverite da li je deljenje zaštićeno lozinkom uključeno ili isključeno. Ako je deljenje zaštićeno lozinkom uključeno, samo osobe sa korisničkim nalogom i lozinkom za ovaj računar moći će da pristupe štampaču. Isključite ovu opciju ako želite da svako ko je na mreži ima pristup štampaču koji delite. Da biste promenili ovu postavku, izaberite opciju koja vam odgovara, a zatim kliknite na dugme Primeni. Ako vam bude zatražena administratorska lozinka ili njena potvrda, otkucajte lozinku ili je potvrdite.\nSvi korisnici računara već mogu da koriste sve štampače koji su povezani sa njim. Deljenje štampača vam omogućava da delite štampač sa osobama koje koriste druge računare na mreži.\nŠtampanje pomoću deljenog štampača\nSledite ove korake da biste se putem mreže povezali sa deljenim štampačem. Morate znati ime računara sa kojim je štampač povezan. Ako ne znate njegovo ime, pitajte nekoga ko koristi taj računar ili sami potražite ime na računaru. Za informacije o pronalaženju imena računara pogledajte odeljak Pronalaženje imena računara.\nKliknite na dugme Start, a zatim u polju za pretragu otkucajte \_\_ iza čega ćete otkucati ime računara na kome se nalazi deljeni štampač koji želite da koristite (na primer, \_\_mojlaptop).\nAko Windows može da pronađe računar na mreži, otvoriće se fascikla za njega. Dvaput kliknite na opciju Štampači. Svi deljeni štampači koji su povezani sa tim računarom pojaviće se ovde. Ako ne vidite deljeni štampač koji želite da koristite, pitajte osobu koja koristi računar da li je štampač povezan, uključen i deljen sa drugim korisnicima na mreži.\nKliknite dvaput na štampač. Windows će ga automatski dodati računaru i instalirati upravljački program štampača. Kada se proces dovrši, kliknite na dugme Dalje. Štampač bi trebalo da se pojavi u fascikli „Štampači“. Možete da ga izaberete kad želite da štampate dokument ili drugi tip datoteke.\nAko Windows ne može automatski da pronađe i instalira upravljački program za štampač koji omogućava deljenom štampaču da radi sa vašim računarom, moraćete da ga instalirate da biste mogli da štampate. Za više informacija pogledajte odeljak Pronalaženje i instaliranje upravljačkih programa za štampač.\nTakođe pogledajteRešavanje problema sa mrežnim štampačemOsnove deljenja datotekaDodavanje ili uklanjanje štampača Da li vam je ova stranica bila od koristi?


Učenik ITHS-a zablistao na internacionalnom StemCo takmičenju – ITHS – Srednja škola za informacione tehnologije Beograd\nSrednja škola za informacione tehnologije poznaje važnost STEM obrazovanja, zbog čega je omogućeno svim učenicima da se oprobaju u internacionalnim StemCo takmičenjima iz matematike, biologije, hemije ili fizike.\nOvogodišnji predstavnik ITHS-a na ovom prestižnom takmičenju bio je Strahinja Lukić, koji je ostvario zapažene rezultate i pokazao znanje na čak četiri takmičenja za samo nedelju dana.\nOva takmičenja su se sastojala od 40 problemskih pitanja, koja su učenici morali da odgonetnu u roku od dva sata od započinjanja takmičenja. Iako su imali na raspolaganju internet, knjige i sve ostale resurse – do tačnog odgovora su mogli doći isključivo zahvaljujući svom znanju i veštinama rešavanja problema.\nMoramo napomenuti da su internacionalna takmičenja već dovoljno bila teška kada kažemo da se procenjuju veštine rešavanja problema, pored toga što su takmičenja bila na engleskom jeziku.\nČestitamo našem učeniku na izvanrednom znanju i sposobnostima! Ovakvi uspesi nas iznova uveravaju da je budućnost nauke bezbedna!


SAD: Nismo ćutali o Gazi, „vatreno“ radimo na miru\nTanjug 20. maja 2021. 21:54\nVAŠINGTON – SAD su danas branile svoje napore da postignu prekid vatre u obnovljenim borbama između Izraela i palestinskih militanata nakon što se Vašington našao izolovan u Ujedinjenim nacijama zbog svog protivljenja bilo kojoj akciji Saveta bezbednosti, javlja Rojters.\n„Nismo ćutali“, rekla je američka ambasadorka pri Ujedinjenim nacijama Linda Tomas-Grinfild 193-članoj Generalnoj skupštini UN koja se sastala kako bi razgovarala o konfliktu.\n„U stvari, ne verujem da postoji ijedna zemlja koja hitnije i vatrenije radi na miru“, dodala je, prenosi agencija.\nSAD su se više puta usprotivile saopštenju Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija otkako su pre 11 dana izbile borbe između Izraela i militanata Hamasa i drugih grupa u Gazi.\nVašington je u sredu izrazio protivljenje francuskom zalaganju za rezoluciju Saveta bezbednosti o sukobu.\nKada je u sredu američki predsednik Džozef Bajden razgovarao s izraelskim premijerom Benjaminom Netanijahuom, rekao je da SAD veruju da je „Izrael sada u poziciji da započne s okončanjem sukoba“ i da Vašington „očekuje da započne značajna deeskalacija“, rekla je Tomas-Grinfild.\nFrancuski nacrt teksta zahteva trenutni prekid neprijateljstava i osuđuje „neselektivno ispaljivanje raketa na civilna područja“, bez utvrđivanja krivice.\nZahteva zaštitu civila i oživljavanje mirovnog procesa između Izraela i Palestinaca s ciljem stvaranja dve države.


MINISTAR DRLJAČA URUČIO VOZILA ZA OSOBE SA INVALIDITETOM – Federalno ministarstvo rada i socijalne politike\nMINISTAR DRLJAČA URUČIO VOZILA ZA OSOBE SA INVALIDITETOM\nDatum: 9 Marta, 2022\nMinistar rada i socijalne politike u Vladi FBiH Vesko Drljača uručio je danas u Sarajevu specijalizirana taksi vozila namjenjena osobama sa invaliditetom, što je prvi takav projekat na području Kantona Sarajevo.\nNa ovaj način osobe sa invaliditetom u Kantonu Sarajevo dobijaju specializovana vozila za prevoz kako bi mogli imati normalan, kako privatan tako i profesionalan život.\n-Društvo u kojem živimo, na žalost, još uvijek ne pruža iste mogućnosti osobama sa invaliditetom, koje se hrabro svakodnevno suočavaju sa životnim poteškoćama, često još od samog rođenja, a nastavljaju tokom cijelog života, uključujući i porodičan život i profesionalnu karijeru i to je porazna činjenica koju moramo zajedno promjeniti, kazao je minister Drljača.\nZvanični podaci govore da je 20 posto građana u Sarajevu sa određenim oblikom invaliditeta, a mnogi prilikom kretanja koriste i ortopedska pomagala.\n-Ponosan sam što mogu reći da je Federalno ministarstvo rada i socijalne politike prepoznalo značaj ovog izuzetno važnog projekta na koji je apliciralo Udruženje za zaštitu prava Taxi 8, naglasio je ministar Drljača.\nU Ministarstvu vjeruju da će ovaj projekat i dugoročno biti samoodrživ i omogućiti zapošljavanje određenog broja osoba sa invaliditetom, i to kao vozača, ali i operatera u kancelarijama koji će odgovarati na pozive i usmjeravati vozila prema pozivima svih građana kojima je potrebna ova vrsta usluga.\nSvečanosti su prisustvovali i federalna ministrica turizma i okoliša Edita Đapo, načelnik općine Centar Srđan Madić te direktor Zavoda Pazarić Samir Suljagić.\nMinistar Drljača na kraju se zahvalio predsjedniku Udruženja „Taxi 8“ Zijadu Omeroviću kao i članici Upravnog odbora Nadžiji Bukvić, koji su puno učinili da ovaj projekat u punom kapacitetu bude realizovan.\nOBAVJEŠTENJE O OTVARANJU JAVNIH POZIVA FEDERALNOG ZAVODA ZA ZAPOŠLJAVANJE\nOBAVJEŠTENJE O POMJERANJU JAVNOG POZIVA SAMOZAPOŠLJAVANJA START UP 2022


Beograd u atmosferi poricanja zločina\nKritike koje su se mogle čuti u javnosti nakon pokušaja da se na Pravnom fakultetu u Beogradu govori o događajima u Srebranici, samo su privremeno odložile održavanje ove tribine. Pri tom, naravno, sama tema na bilo koji način nije bila sporna, već se na osnovu sastava učesnika koji su od ranije poznati po minimiziranju broja bošnjačkih žrtava i stavljanje u prvi plan stradanje srpskog stanovništva, moglo se očekivati da će se to ponoviti tokom najavljenog razgovora. Predsednik nevladine organizacije “Inicijativa mladih” koja se prva suprotstavila održavanju ove tribine Andrej Nosov, smatra da je održavanje ovakvih skupova krajnje nedopustivo.\n“Pravni fakultet posle 5. oktobra predstavlja zapravo bastion antihaškog lobija. Ključna stvar sa ovom konkretnom tribinom da se sada dekan i rukovodstvo fakulteta samim organizovanjem ove, ovakve i sličnih tribina krše članove Statuta Pravnog fakulteta. U pitanju član 2 gde se kaže da na fakultetu nije dozvoljeno nikakvo političko, stranačko ili versko organizovanje i delovanje. S druge strane, reč je o kršenju Zakona o univerzitetu gde se u članu 4 tog zakona navodi da na fakultetima nije dozvoljeno političko, stranačko i versko organizovanje i delovanje.”\nU dekanatu Pravnog fakulteta kažu da je odobravanje za održavanje tribine o Srebranici dao studenski parlament ove ustanove. To je u svakom slučaju izazvalo vidno zadovoljstvo učesnika ovog skupa, među kojima je predsednik Centra za istraživanje zločina nad srpskim narodom Milorad Ivanišević:\n“Čak mi izgleda neshvatljivo da se zabranjuje i da ne možemo da kažemo ono što imamo da kažemo, pa nek nas prvo čuju pa onda nek kažu šta je tu kod nas što nije bilo korektno.”\nPrema nekim nezvaničnim informacijama, rukovodstvo Pravnog fakulteta dopustilo je na kraju da se održi ovaj skup o Srebrenici pod izgovorom da je pre nekoliko dana održana jedna druga tribina, na kojoj su iznete sumnje da je srpsko društvo uopšte u stanju da prihvati odgovornost za počinjene zločine. Tom prilikom govorio je zamenik prvog sekretara ambasade Sjedinjenih Američkih Država u Beogradu Roderik Mur:\n“Aplaudirali smo vašoj Vladi na koracima koje u poslednje vreme preduzela da bi omogućila dobrovoljnu predaju optuženih Hagu. Međutim, način na koje su te predaji izvršene bio je zaista upadljiv. Visoki državni zvaničnici nazivali su haške optuženike ‘naši ljudi’, ne naglašavajući monstruozne optužbe koje su podignute protiv njih kao pojedinica.”\nDa atmosfera poricanja zločina nije utihnula, primećuje aktivista Inicijative mladih Andrej Nosov, potvrđuje i organizovanje kontroverzne tribine o Srebrenici na Pravnom fakultetu u Beogradu.\n“Ključna stvar je u tome da Pravni fakultet u Beogradu predstavlja jedan stožer stanja poricanja u kome se nalazi ovo društvo. Prosto je istina, činjenice utvrđena pred Haškim tribunalom se relavatizuju, oni hoće da pokažu da se Srebrenica nije dogodila, da u Srebrenici nije ubijeno više od 7800 ljudi kako kažu izveštaji Republike Srpske, komisije one Vladine, i da hoće zapravo da nam pokažu da u ovoj zemlji možete da radite šta hoćete, da kažete šta hoćete, da je tolika sloboda govora da možete čak i da delujete, ja bih rekao da je ovo izazivanje i verske, rasne i nacionalne netrpeljivosti, što je, čini mi se, nedopustivo za jednu ustanovu koja treba da školuje buduće sudije, tužioce, pravnike ove zemlje.”\nTribina "Istina o Srebrenici" održana je u sredu uveče na Pravnom fakultetu u Beogradu u organizaciji Udruženja studenata Nomokanon, uz niz incidenata i dogadjaja na ivici sukoba pristalica tribine i gradjana koji su protestovali protiv ovog skupa. Direktorku Fonda za humanitarno pravo Natašu Kandić prisutni su vredjali, a nakon skupa jedan mladić je i pljunuo.\nPolicija je odbila da saopšti da li je privela izgrednika. Učesnici su ocenili da se u Srebrenici dogodio zločin, ali da je tek potrebno utvrditi njegove razmere i ko je sve za njega odgovoran. Novinarka Ljiljana Bulatović rekla je da je ove godine "desetogodišnjica oslobodjenja" Srebrenice. Tribina prvobinto najavljivana pod naziovm "Deset godina od oslobodjenja Srebrenice" bila je planirana u aprilu, ali je zbog mnogobrojnih protesta odložena.\nU Srebrenici, nekadašnjoj zaštićenoj zoni UN, od 10. do 19. jula 1995, prema nalazima komisije koju je osnovala Vlada Republike Srpske, srpske snage ubile su više od 7.000 Bošnjaka.


M. K.\t 1. decembra 2016. 17:45\nKako se navodi u dokumentu, Rusija smatra da prioritet njene spoljne politike treba da bude jačanje međunarodnog prava. Kada je reč o Siriji, Rusija se zalaže za pronalazak rešenja kako bi se sačuvalo jedinstvo, nezavisnost i teritorijalna celovitost zemlje. Istovremeno, glavni cilj u borbi protiv terorizma treba da bude formiranje široke međunarodne koalicije.\nNavodi se da je borba za dominaciju u svetu trend savremenog svetskog razvoja, dok politika SAD i njenih saveznika, u vidu političkih i ekonomskih pritisaka, podriva regionalnu i globalnu stabilnost.\nTakođe, od SAD Rusija očekuje da će se na svetskoj areni pridržavati normi međunarodnog prava. Između ostalog, Rusija je zainteresovana za igradnju odnosa sa SAD na osnovu uzajamne odgovornosti za međunarodnu bezbednost.\nKada je reč o globalnom protivraketnom štitu SAD, u konceptu se navodi da on predstavlja pretnju, te Rusija ima pravo da preduzima adekvatne mere. Pored toga, Rusija se negativno odnosi ka širenju NATO-a i približavanju infrastrukture ka njenim granicama, iako je spremna za izgradnju odnosa sa Alijansom, ali u ravnopravnim uslovima.\n„Evropska unija ostaje da bude važan ekonomski i spoljnopolitički partner Rusije, a Moskva je zainteresovana za stabilno i predvidljivo partnerstvo“, stoji u tekstu.\nTakođe, navodi se da vizni režim predstavlja najveću barijeru kada je reč o razvoju odnosa, a ukidanje viza bi postalo impuls jačanju saradnje.\nGovoreći o Arktiku, u konceptu se navodi da će Rusija raditi na tome da se njeno prisustvo u toj zoni proširi, te će se čvrsto suprotstavljati bilo kakvim pokušajima da se u nju ubace elementi konfrontacije i vojnog suprotstavljanja.\nReči je bilo i nuklearnom naoružanju, te se ističe da Rusija podržava formiranje zona slobodnih od nuklearnog oružja, kao i ostalih tipova oružja za masovno uništenje, kao i da će nastaviti da se pridržava dogovora o neširenju nuklearnog naoružanja.\nrusijaspoljna politikaVladimir Putin


NEKA DRUGA PRAVILA U SRBIJI\nVlade Divac izjavio da je odustao od investicija, jer u Srbiji vladaju neka druga pravila u kojima se on ne snalazi. "Što se tice investiranja u Srbiji, tu je prica završena. Nemam strpljenja, ni vremena, ni entuzijazma da se moje korektne namere povlace po sudovima. U Srbiji vladaju neka druga pravila u kojima se ne snalazim", rekao je bivši košarkaški reprezentativac za današnji novosadski "Dnevnik". On je kazao da je veoma ružno i da ga pogada sve što se dešavalo u vezi s njegovim pokušajima da kupi fabriku vode "Knjaz Miloš", a zatim i dnevne novine "Vecernje novosti".\n"Shvatio sam da u Srbiji nema mesta za mene i ubuduce ce me moji prijatelji nalaziti u Madridu, gde cu živeti i raditi narednih godina. Konacno, prihvatio sam angažman u 'Realu', potpuno cu se posvetiti radu u ovom košarkaškom klubu", rekao je Divac.\nMinistar za dijasporu Vojislav Vukcevic kaže da je razocaran zbog Divcevog odustajanja i rekao da Srbima u rasejanju niko nece moci da objasni o cemu je rec, niti ce moci da se "opere" od svega što je Srbija uradila Divcu. "Ne znam ko je uticao na Divca da se povuce i hocu da verujem da to nije ucinila vlast vec neko drugi", rekao je Vukcevic za "Dnevnik". //b92.net


Jačamo potencijal i kvalitetu domaće proizvodnje - EU Info Centar\nMnogo je zajednica širom Bosne i Hercegovine koje ponosno baštine tradiciju proizvodnje domaćih, autohtonih prehrambenih proizvoda o kojima svaki stanovnik zna ponešto, a bez kojih posjetioci ne o...\nMnogo je zajednica širom Bosne i Hercegovine koje ponosno baštine tradiciju proizvodnje domaćih, autohtonih prehrambenih proizvoda o kojima svaki stanovnik zna ponešto, a bez kojih posjetioci ne odlaze kući. Nadahnuti historijom svojih zajednica, jedinstvenom kvalitetom proizvoda i željom za usavršavanjem, mali proizvođači kao i veće bh kompanije posvećeni su širenju proizvodnih kapaciteta i uvođenju najnovijih tehnologija, čime se plasiraju kvalitetniji proizvodi na domaće i inostrane police te stvaraju nove prilike za zapošljavanje i rast lokalnih zajednica.\nMesna industrija Semko iz Visokog jedna je od većih bh kompanija u proizvodnji i preradi mesnih proizvoda. Osnovna djelatnost kompanije podrazumijeva preradu mesa, proizvodnju suhomesnatih, polutrajnih, barenih i oblikovanih proizvoda od usitnjenog mesa. Povećanjem obima proizvodnje, kompanija je uvidjela potrebu za nabavkom savremenijih mašina te je uspješno aplicirala za podršku Evropske unije kroz projekat EU4Agri. Odobrenim sredstvima omogućena je nabavka dvije mašine koje su kompaniji bile najpotrebnije za proširenje kapaciteta, objašnjava Lamija Karalija – Laletović, tehnolog kompanije Semko. „Samim ovim projektom mi smo omogućili povećanje produktivnosti, efikasnosti i proširenje naših kapaciteta u proizvodnji, a naravno, u sve to uklapa se i mogućnosti otvaranja novih radnih mjesta“.[AH1]\nZahvaljujući podršci Evropske unije i kupreška mljekara „Kupres Milch“ je unaprijedila svoje kapacitete za proizvodnju, rješavajući ključno pitanje nedostatka prostora za skladištenje proizvoda. Kupreška mljekara je kroz projekat nabavila novu zrionicu koja im je omogućila da količinu mlijeka koja je u pandemijskim uslovima ostala ista, dok se smanjila distribucija, prilagode novim uslovima na tržištu i omoguće savremen prostor za skladištenje sira bez gubitaka sirovine ili gotovog proizvoda, objašnjava Smail Žilić, vlasnik mljekare „Kupres Milch“. „Sir je morao da ostane duže na zrenju i u hladnjači od onog što je predviđeno i onda dođete u problem da nemate gdje da skladištite. Projekat Evropske unije EU4Agri je u našoj mljekari to riješio“.[AH2]\nPotencijal i prilike za rast i razvoj poljoprivrede i ruralne proizvodnje širom Bosne i Hercegovine poticaj su za sistemska ulaganja i jačanja sektora. Brojnim inicijativama i projektima za jačanje ovih grana bh privrede, Evropska unija podržava stvaranje novih radnih mjesta, jačanje lokalnih zajednica, uvođenje novih proizvodnih tehnologija i poticanje ruralne ekonomije Bosne i Hercegovine u cilju obezbjeđenja kontinuiranog i stalnog rasta privrede i unapređenja kvalitete života građana.\nEU info centar BiH · Jačamo potencijal i kvalitetu domaće proizvodnje


Potvrđena optužnica za zločine u Milićima | DETEKTOR.BA\nPotvrđena optužnica za zločine u Milićima\nAutor: Lamija GreboDatum: 31.03.2016\nSud BiH potvrdio je optužnicu protiv Dragana Marinkovića za zločin protiv čovječnosti počinjen na području općine Milići 1992. godine.\nU optužnici se navodi da je Dragan Marinković, kao pripadnik Teritorijalne odbrane općine Milići, u periodu od aprila do kraja septembra 1992. u okviru širokog i sistematičnog napada usmjerenog protiv nesrpskog civilnog stanovništva učestvovao u progonu bošnjačkog civilnog stanovništva sa područja ove općine.\nKako je ranije saopćeno iz Tužilaštva, Marinković je, naoružan automatskom puškom, u uniformi i sa čarapom na glavi, 11. maja 1992. godine s još jednim vojnikom došao do kuće civila bošnjačke nacionalnosti u mjestu Žutica (općina Milići).\n“Natjerao je dva civila bošnjačke nacionalnosti da idu prema jednom dvorištu, nakon čega je, s još jednim vojnikom, rafalnim pucanjem iz oružja usmrtio dvojicu civila”, stoji u saopćenju Tužilaštva BiH.\nPredmet: Marinković DraganLice: Marinković DraganGrad: MilićiSud Bosne i Hercegovine


29.01.2019. 18:41 > 20:14\nOn je novinarima, posle sastanka sa predstavnicima Srba sa KiM, kazao da nema dileme da su pojačani različiti pritisci i metode da se srpski narod oslabi, poput tarifa i taksi koje otežavaju svakodnevni život, rigidnih pozicija vezanih za dijalog Beograda i Prištine...\nÐurić je istakao da postoje i nevidljivi pritisci kao što su, kaže, određena nastojanja da se unutar srpskog korpusa veštački proizvedu pukotine.\nIzrazio je zadovoljstvo što su Srbi iz svih srpskih sredina u južnoj pokrajini na sastanku pokazali rešenost da se bore za srpske interese i rešavanje problema srpskog naroda na KiM.\nTokom sastanka telefonski se obratio i predsednik Srbije Aleksandar Vučić, a Ðurić je kazao da je predsednik pre svega poslao poruku solidarnosti i sloge cele Srbije u nastojanju države da pomogne srpskom narodu na KiM.\nÐurić je naveo da se razgovaralo i o 141 projektu koji realizuje i finansira Vlada Srbije u južnoj pokrajini.\n"To što vlada danas više nego ikada pomaže srpskom narodu na KiM, znači da od svakog našeg građanina postoji podrška da se pomogne opstanak našeg naroda u južnoj pokrajini,", rekao je Ðurić.\n"Ogromna je naša obaveza da u ovoj godini damo snažan impuls realizaciji svih tih projekata", rekao je Ðurić i istakao da je najvažnije da se na KiM sačuva jedinstvo i sloga.\nPrema njegovim rečima, mnogi situaciju na KiM predstavljaju u svetlosti koja odgovara njihovim dnevno-političkim potrebama i spremni su da žrtvuju nacionalni i državni interes na KiM gde, ističe Ðurić, deoba ne sme da bude.\nIstakao je da su se dogovorili da će i dalje dejstvovati složni i jedinstveni i naglasio da im daje snagu poruka predsednika Vučića da će Srbija snažno i maksimalno podržavati Srbe na KiM.\nUkidanje taksi u interesu i Srba i Albanaca\nU interesu i Srba i Albanaca je da se ukinu takse koje su privremene prištinske vlasti uvele na srpsku robu, izjavio je Ðurić i ocenio da one ne donose šansu za rešavanje problema koji postoje na KiM i u odnosima Beograda i Prištine.\nÐurić je, nakon sastanka sa predstavnicima Srba sa KiM, kazao da su i večeras izneli nezadovoljstvo uvedenim taksama i narušenim interesima.\nŽelim da se stvari rešavaju na civilizovan način, ali pre toga moramo da stvorimo nužne pretpostavke, rekao je Ðurić upitan da prokomentariše to što kosovski premijer Ramuš Haradinaj i pored međunarodnih pritisaka ističe da takse neće biti ukinute.\nUpitan da prokomentariše mogućnost održavanja prevremenih izbora na KiM Ðurić je rekao da su srpski politički predstavnici pokazali da ne prihvataju da budu "folklor".\n"Ja poštujem njihovu hrabrost", istakao je Ðurić.\nKoha: Haradinaj hoće konferenciju o sporazumu sa Beogradom, ali nema podršku\nPOSTAVLJA USLOVE Haradinaj: Ukidanje taksi uz priznanje iz Beograda\nOdgovarajući na pitanje šta raseljeni Srbi sa KiM mogu da očekuju, Ðurić je kazao da su oni najugroženija kategorija što pokazuju i podaci UNHCR-a da je stopa povratnika na KiM najniža u odnosu na sve druge postkonfliktne zone na svetu.\nOn je naveo da ni 2018. godina nije godina kojom se može biti zadovoljan kada je taj problem u pitanju i dodao da možda neki od raseljenih i ne žele da se vrate.\n"Ogovornost nije na ljudima koji se nisu vratili, ali ni na srpskoj strani", rekao je Ðurić i dodao da ni politička klima na KiM nije poslužila da se uradi više i bolje.\n"Mi ćemo sa naše strane što više možemo da uradimo, kao što to već radimo kroz stambenu izgradnju", rekao je Ðurić i naveo da bi i taj trend trebalo još više da se ubrza.\nU prethodne tri godine izgrađeno je više od 1.000 stanova i kuća za raseljene Srbe, rekao je Ðurić i dodao da će država Srbija nastaviti da radi i na tome i da čvrsto pruža podršku opstanku srpskog naroda u južnoj srpskoj pokrajini.\nSrpska lista nastavlja da ne učestvuje u radu kosovske skupštine\nCIK nije potvrdio kandidate Srpske liste za gradonačelnike na KiM\nĐurić: Važno da Srbi jedinstveno izađu na izbore\n(UŽIVO) "NEĆEMO DOZVOLITI DA SE ISTORIJA PREINAČI" Vučić posle razgovora sa Medvedevim: Računamo na pomoć Rusije u političkim odnosima (FOTO, VIDEO)\nZVANIČNO Rusija vraća 166. stranicu Mirosavljevog jevanđelja u Srbiju\nMeđu sporazumima koji će danas potpisati srpski i ruski zvaničnici u Palati federacije je i sporazum o primopredaji 166 stranice Miroslavljevom jevanđela, koja se nalazi u Nacionalnoj biblioteci u Sankt Peterburgu, i sedam slika ruskog umetnika Nikolaja Reriha s kraja 19. i početka 20 veka koje čuva Narodni muzej u Beogradu.\nBrnabić i Medvedev za jačanje strateškog partnerstva Srbije i Rusije\nPredsednica Vlade Ana Brnabić i predsednik Vlade Ruske Federacije Dmitrij Medvedev danas su u srdačnom razgovoru potvrdili čvrsto opredeljenje za dalje jačanje političkih odnosa i strateškog partnerstva dve zemlje i produbljivanje saradnje u svim oblastima.\nRogozin stigao u Srbiju, Dačić ga dočekao\nPotpredsednik Vlade Rusije Dmitrij Rogozin stigao je večeras u Beograd, a na beogradskom aerodromu "Nikola Tesla" dočekao ga je potpredsednik Vlade Srbije i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić.\nRAZGOVOR NEDELJE Saša Janković: Vlast treba da bude ponosna na građane koji ne ćute\nOdgovornost za ostavljanje građana na cedilu u Savamali ne mogu da snose operateri na dežurnom telefonu ili niži rukovodioci u policiji.


Svet čeka Putinove poruke /video/ - Sputnjik Srbija\n18:00 21.04.2021 (osveženo 18:01 21.04.2021) Preuzmite kraći link\nProgramski dokument ruskog lidera redovno privlači veliku medijsku pažnju jer postavlja osnovne pravce unutrašnje i spoljne politike, daje strateške vektore razvoja zemlje u bližoj perspektivi i ukazuje na ključne probleme i mehanizme za njihovo rešavanje. Po tradiciji, događaju prisustvuju senatori, poslanici Dume, članovi vlade, gubernatori, predsednici subjekata federacije, predstavnici verskih zajednica i medija. Imajući u vidu složene geopolitičke okolnosti, mnogi su ove godine očekivali senzacionalne izjave. Kakve je poruke Putin poslao Rusiji i svetu? Zašto su ga na Zapadu slušali sa strepnjom? Šta će biti dalji potezi Putinove Rusije, kakve globalne ciljeve postavlja i kako će ih ostvarivati? Kakvo je mesto u toj politici namenjeno Balkanu i Srbiji?\nNa ova i druga pitanja potražićemo odgovor u emisiji „Svet sa Sputnjikom“, čiji su gosti dopisnik „Večernjih novosti“ iz Rusije Branko Vlahović i profesor doktor Mitar Kovač general major u penziji.