Biznis top lista za 2016/17 magazina Biznis i finansije | PC Press\nSpisak najprofitabilnijih kompanija u Srbiji se iz godine u godinu gotovo ne menja, te je jedna od retkih promena to što je Naftna industrija Srbije (NIS) prošle godine preuzela prvo mesto od Telekoma Srbija. Pad profitabilnosti u odnosu na 2016. godinu, a u odnosu na prethodnu, zabeležili su Telekom Srbija, Telenor i EPS, dok je NIS ostao na istom nivou, a Beogradske elektrane su dobit uvećale 2,6 puta.\nU prethodnoj godini EPS je ostvario najveće prihode, a koji čine 2,4% od celokupnih prihoda čitave privrede, ali se ipak našao na drugom mestu liste najvećih akumuliranih gubitaša. Kao i prethodnih godina, najveći ukupni gubitaš u 2016. godini je Javno preduzeće Srbijagas, sa ukupnim gubitkom od 130,7 milijardi dinara, koji je, istina, za 13% manji nego u 2015. godini. Polovina ovog gubitka, 66,2 milijarde dinara, čini gubitak iznad visine kapitala.\nNajbolja vest u vezi sa poslovanjem srpskih kompanija u 2016. godini je visoka solventnost i bonitet nekoliko domaćih preduzeća, kao što su novosadska kompanija Sunoko, koncern Bambi i Nelt Grupa. Iako finansijski izveštaji za 2016. godinu, koje je Agenciji za privredne registre (APR) dostavilo 97.430 privrednih društava u Srbiji, ukazuju da su u prošloj godini najuspešniji sektori bili trgovina, prehrambena i telekomunikaciona industrija, kada je reč o rangiranju kompanija po ključnim poslovnim parametrima, na vodećim pozicijama po ostvarenim prihodima i zaradi ubedljivo su se izdvojile one koje posluju u oblasti energetike i telekomunikacija, što je bio slučaj i godinu dana ranije.\nNajprofitabilnija kompanija u 2016. godini bila je Naftna industrija Srbije (NIS), sa neto dobitkom od 16,1 milijarde dinara, što je gotovo jednako neto dobitku koji je ova kompanija ostvarila godinu ranije, te čini 3% neto dobitka cele domaće privrede. Drugi po profitabilnosti bio je Telekom Srbija, što je pad u odnosu na 2015. godinu, kada je ova kompanija bila najprofitabilnija u Srbiji. Telekom Srbija je u 2016. ostvario neto dobitak od 15,2 milijardi dinara, što je za 7,1% manje u odnosu na godinu ranije. Preduzeće koje se našlo na trećem mestu po ostvarenoj zaradi, takođe posluje u sektoru telekomunikacija. Naime, kompanija Telenor Srbija je završila prethodnu poslovnu godinu sa neto dobitkom od 8,9 milijardi dinara, ali je i njena neto dobit manja za 7,9% nego u 2015. godini. Nakon prvoplasirane trojke, sledi Javno preduzeće Elektroprivreda Srbije (EPS) sa ostvarenom dobiti od 8,8 milijardi dinara koja je za petinu manja nego godinu ranije, a na petom mestu je Javno komunalno preduzeće Beogradske elektrane, sa neto dobitkom od 8 milijardi dinara, koji je 2,6 puta veći u poređenju sa 2015. godinom.\nPrema ostvarenim poslovnim prihodima u 2016. godini, rang lista prvih pet kompanija je drugačija u odnosu na pozicije prema ostvarenoj zaradi. Na prvom mestu je Javno preduzeće Elektroprivreda Srbije (EPS), koje je u prošloj godini ostvarilo prihode od 222,1 milijardu dinara, što je rast od čak 43,8% u poređenju sa 2015. godinom. Poslovni prihod EPS-a čini 2,4% poslovnih prihoda cele privrede u Srbiji, ali EPS, istovremeno, ima veliki akumulirani gubitak u iznosu od 122,7 milijardi dinara, i u prošloj godini je bio drugi među akumuliranim gubitašima. Na drugom mestu je Naftna Industrija Srbije (NIS), sa poslovnim prihodom od 177,9 milijardi dinara, koji je za 11% manji u odnosu na 2015. godinu zbog nepovoljnih kretanja na tržištu energenata. Trećeplasirana je kompanija Fijat automobili Srbija, ali su njeni prihodi od 132,6 milijardi dinara manji za 5% u odnosu na 2015. godinu. Zahvaljujući poslovnom prihodu koji je prošle godine iznosio 107,1 milijardi dinara, kompanija Merkator je po ovom pokazatelju bila na četvrtom mestu, ali je istovremeno imala neto gubitak od 1,8 milijardi dinara. Petoplasirani je Telekom Srbija, sa iskazanim poslovni prihodom u visini od 87,1 milijarda dinara, što je manje za 1,8% u poređenju sa 2015. godinom.\nNa listi najprofitabilnijih, a po visokoj bonitetskoj sposobnosti izdvojile su se novosadska kompanija Sunoko (6,3 milijardi dinara dobiti) i Koncern Bambi (1,8 milijardi dinara dobiti). Prethodnu godinu je po dobrim rezultatima i stabilnosti poslovanja svakako obeležila kompanija Nelt, koja se sa poslovnim prihodom od 75,8 milijardi dinara našla na osmom mestu i ujedno ostvarila neto dobit od jedne milijarde dinara. Ovo privredno društvo se pokazalo kao jedno od najstabilnijih, budući da je izuzetno solventno i visoko rangirano kada je reč o bonitetu.\nPrvoplasirana među gubitašima bila je Železara Smederevo, sa najvećim neto gubitkom od 16,2 milijardi dinara, ali je u 2016. funkcionalni deo ovog preduzeća dobio novog vlasnika i nastavio da posluje kao novoosnovano privredno društvo Hestil Srbija, dok je Železara zadržala preostali deo imovine. Na drugom mestu je Javno preduzeće Putevi Srbije, sa gubicima koji su u 2016. iznosili 13,1 milijardu dinara i bili su veći za čak 36,7% u odnosu na godinu ranije. Prošle godine, HIP Azotara je udvostručila gubitak na šest milijardi dinara u poređenju sa 2015. godinom, HIP Petrohemija je učetvorostručila gubitak do iznosa od 5,3 milijarde dinara, dok je na petom mestu bila kompanija Merkur internacional, sa gubitkom od 4,4 milijardi dinara.\nKao i ranijih godina, najveći ukupni gubitaš u 2016. je Javno preduzeće Srbijagas, sa ukupnim gubitkom od 130,7 milijardi dinara, koji je, doduše, manji za 13% nego godinu pre. Polovina tog gubitka, odnosno 66,2 milijarde dinara, čini gubitak iznad visine kapitala. Ovo javno preduzeće dve godine beleži pozitivno poslovanje, a njegov neto dobitak od 2,2 milijarde dinara je smanjen za 26,8% u odnosu na 2015. godinu. Na ovoj neslavnoj listi, našlo se i Javno preduzeće Elektroprivreda Srbije (EPS) sa akumuliranim gubitkom u iznosu od 122,7 milijardi dinara, a potom Infrastruktura železnice Srbije koja je prošle godine uvećala ukupni gubitak za 6,9%, na 86,3 milijardi dinara. Na četvrtom mestu je HIP Petrohemija sa ukupnim gubitkom od 76,6 milijardi dinara. Uvećanje ukupnog gubitka za 8,1% u odnosu na 2015. zabeležila je i kompanija Vip mobile, čiji je ukupni gubitak u prošloj godini iznosio 65,7 milijardi dinara.\nPogledajte i: Video nadzor kamere sa self-learning analitikom\nTagovi: APR, Bambi, Beogradske elektrane, biznis top lista, Elektroprivreda Srbije, EPS, Fijat automobili Srbija, HIP Azotara, HIP Petrohemija, Merkator, Merkur, Naftna industrija Srbije, najprofitabilnije kompanije u Srbiji, Nelt Grupa, Putevi Srbije, Srbijagas, Sunoko, Telekom Srbija, Telenor, Vip mobile, Železara Smederevo\n← Interaktivna serija Mosaic dostupna i Android korisnicima\nKompanija Tesla napravila najveću bateriju na svetu →


Posle gotovo pola veka Velika Britanija je izašla iz EU.\nNakon 47 godina, Velika Britanija od ponoći više nije članica EU, i dok su pristalice Bregzita na Trgu parlamenta u Londonu slavile „povratak nezavisnosti”, a pobornici Unije „tugovali”, premijer Boris Džonson je obećao novi početak.\nVirtuelni sat na rezidenciji britanskog premijera označio je u ponoć kraj članstva u EU i početak nove etape.\nTri i po godine nakon što je većina građana na referendumu odlučila da želi da njihova zemlja napusti Evropsku uniju, u tišini je u Briselu spuštena zastava Velike Britanije.\nPremijer je Boris Džonson svojim sunarodnicima sat pre ponoći poručio: „Ovo nije kraj već početak. Naš je zadatak da ovu zemlju sada okupimo i vodimo nas napred”, prenosi Politika.\nNakon izlaska iz Unije, u Velikoj Britaniji nastupa period tranzicije, koji podrazumeva da će ta zemlja do 31. decembra 2020. godine ostati članica jedinstvenog EU tržišta i carinske unije. Tokom perioda tranzicije, Velika Britanija će ostati usko povezana sa EU, ali će biti sačinjen novi trgovinski dogovor, bezbednosni sporazum i zakoni o imigraciji.\nZa vreme ovog perioda Britanija će uglavnom nastaviti da se pridržava zakona EU, odnosno za sada ostaje u carinskoj uniji i jedinstvenom tržištu, što znači da će nastaviti da poštuje trgovinske zakone i zakone o slobodi kretanja dobara i službi.\nTokom narednih 11 meseci Britanija i EU će voditi pregovore o novim odnosima, pre svega o trgovini, zapošljavanju, bezbednosti, imigraciji. Ukoliko se sporazum ne postigne, Velika Britanija će se suočiti s povećanjima cena hrane, lekova i drugih dobara.\nEU posle kesa, zabranjuje i plastičnu ambalažu


Vučić: Ne ostavljamo RS bez podrške, uskoro predlog kako da vodimo dijalog sa Bošnjacima | Radio Kosovska Mitrovica\n27. July, 2021 12:35 |\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je da je Beograd obavešten i da prati dešavanja u Bosni i Hercegovini uz poruku da Srbija ne može da ostavi Republiku Srpsku bez podrške u ekonomskom i svakom drugom pogledu, kao i da će izaći sa predlogom kako da u budućnosti vodimo dijalog sa Bošnjacima.\nVučić je odgovarao na pitanje novinara o tenzičnoj situaciji u Bosni i Hercegovini nakon što su predstavnici Republike Srpske napustili institucije BiH zbog inicijative odlazećeg visokog predstavnika u BiH Valentina Incka da se u krivični zakon u toj zemlji uvede zabrana i kažnjavanje negiranja genocida.\n“Ne ulazim u sve mere i kontramere, to se dešava u drugoj zemlji, ali smo obavešteni i pratimo sve, a ono što je izvesno je da ne možemo da ostavimo Republiku Srpsku u ekonomskom i bilo kom drugom pogledu bez podrške Srbije”, poručio je Vučić na konferenciji u Palati Srbija.\n”Nadam se da svi razumeju da su mir i stabilnost prioritet i da moramo da razmišljamo o ekonomiji i o tome kako da živimo zajedno”, kazao je Vučić.\n”Ponoviću to, iako sam video da su mnogi napadali, da moramo da pokušamo da sa njima izgradimo bratske odnose u budućnosti. Nisam siguran da su sve izjave njihovih lidera iz Sarajeva od velike pomoći, ali to je već druga stvar”, rekao je Vučić.\nNamera-puna i jeftinu legalizaciju bespravnih objekata\nVučić je poručio da postoji namera da se sprovede puna i jeftina legalizacija oko 2,5 miliona bespravnih objekata, ali i da će oko 10 odsto njih morati da bude uklonjeno, jer ne mogu da se legalizuju.\n“Želimo punu i jeftinu legalizaciju, da ljudi plaćaju porez na imovinu, nama nisu potrebni jednokratni i brzi prhodi, ne želimo da to bude izvor korupcije za lokalne funkcionere. Želimo da imamo prijavljene objekte i da skoči cena tim objektima i da imaju koristi njihovi vlasnici. Ipak, postoji 10 odsto objekta koje nije moguće legalizaovati i koji će morati da budu uklonjeni”, naveo je Vučić.\n“Od 2,5 miliona objekata, da imate dva miliona miliona novoprijavljenih objekta, to je ogroman uspeh uz istu visinu poreza”, dodao je Vučić.\nGovoreći o podsticaju rađanja, predsednik Vučić kaže da je uveren da će do početka septembra biti usvojene nove mere.\nKako je pojasnio, reč je o tri promene, a to su uvećane novčane naknade za trudnice i porodilje, zatim rešavanje određenih zakonskih poteškoća koje se tiču zrada trudnica i porodilja, te uprošćavanje birokratskih procedura za vantelesnu oplodnju.\n“Nadam se da će to bar donekle u siromašnijim sredinama doprineti da imamo više dece, jer nam je to glavni problem. Lako se društvo obnovi ako imate dece”, poručio je Vučić u obraćanju nakon susreta sa mladim sportistima koji borave u kampu u Srbiji.\n“Ali, upravo je obrnuto. Tamo gde žive najbogatiji, tamo imamo najmanje dece, a najviše ih je gde žive siromašniji… A, sve što radimo, nema smisla ako to ne bude imao ko da nasledi, ako ne bude imao ko da upravlja time, ako nemamo potomstvo”, poručio je Vučić.


Knjaževački “Standard” sveukupni pobednik „Komunalijade“ u Majdanpeku – Knjaževačke vesti\nHome / Drugi pišu / Knjaževački “Standard” sveukupni pobednik „Komunalijade“ u Majdanpeku\nMajdanpek je ovog vikenda bio domaćin sportskih susreta radnika komunalnih preduzeća okruga Bor i Zaječar, popularne „Komunalijade“, koja je ove godine okupila preko 150 učesnika.\nSveukupni pobednik je ekipa „Standarda“ iz Knjaževca, drugo mesto pripalo je borskom „Vodovodu“, dok su treći domaćini, radnici majdanpečkog Javnog komunalnog preduzeća.\nTokom prethodna dva dana, ekipe iz Knjaževca, Bora, Zaječara, Sokobanje, Negotina, Kladova, Donjeg Milanovca i Majdanpeka, na nekoliko sportskih terena nadmetale su se u odbojci, bacanju trojki na koš, nadvlačenju konopca, šahu, pikadu, pecanju i drugim disciplinama. Iako su u pitanju sportski susreti, rezultat je na svim poligonima bio u drugom planu, a oba sportska dana imala su i svoje produžetke, u vidu „trećeg poluvremena“ u gradskom hotelu, gde je druženje nastavljeno uz pesmu i igru.\nZadovoljni gostoprimstvom domaćina, učesnici ovogodišnje „Komunalijade“ napustili su danas Majdanpek i novi susret zakazali sledeće godine u Negotinu.\nPrevious: Knjaževac : Poziv na javnu raspravu\nNext: Uskoro u Knjaževcu – Sportsko-kulturna manifestacija ” 3. Komšijada “


NovaEnergija.net » Na današnji dan: Znate li šta je pisalo u prvoj internet poruci? Na današnji dan: Znate li šta je pisalo u prvoj internet poruci? – NovaEnergija.net\nNa današnji dan: Znate li šta je pisalo u prvoj internet poruci?\nDanas se šalju milijarde elektronskih poruka putem chatova i raznih aplikacija. Međutim, pre 46 godina, uz mnogo truda, poslata je prva poruka putem ARPANETA-a.\nKroz razne aplikacije za chat danas se svakog dana pošalju destine milijardi poruka, ali pre tačno 46 godina, 29. oktobra 1969., poslata je prva elektronska poruka između dva računara. Razmena je izvršena preko ARPANET-a, preteče Interneta kakvog znamo danas.\nARPANET je bila velika rasprostranjena mreža koja je služila za testiranje novih mrežnih tehnologija, a povezivala je mnoge univerzitete i istraživačke centre. Prva dva čvora ARPANET-a bili su Univerzitet Los Anđeles u Kaliforniji i Institut za istraživanje Univerziteta Stanford između kojih je i razmenjena prva internet poruka.\nProfesor s UCLA-a, Leonard Kleinrok, i njegov student, Čarli Klin, poslali su prvu internet poruku Bilu Duvalu sa Univerziteta u Stanfordu. Klin je želeo da pošalje poruku sadržaja “login“, ali sistem se srušio nakon što je upisao slovo “o” tako da je prva internet poruka glasila – “lo”. Programeri su ipak uspeli da pošalju poruku sadržaja “login” sat vremena nakon prve poruke.\nI dok je ta prva poruka bila pravi podvig za ono vreme, današnje poruke značajno su se promenile, pa se često komunikacija svodi samo na razmenu GIF-ova ili emotikona.\nNa današnji dan: Znate li šta je pisalo u prvoj internet poruci? was last modified: October 29th, 2015 by Žikica Milošević\nCPG na Sajmu knjiga: U petak na štandu panel diskusije u kojima učestvuju urednici medija, PR i medijski stručnjaci\nGoogle nudi opciju automatskog brisanja pretrage i...\nApple sledeće godine kreće s produkcijom sopstvenih...\nKako vratiti datoteke izgubljene tokom prenosa podataka?\nRus predstavio projekat “beskonačnog fleša” i dobio...\nMalver sakriven u WhatsApp-u napao 25 miliona...\nMicrosoft tvitom objasnio zašto Control Panel odlazi...\nSinergija 2015 – Počela prijava za najveću...


Fakultet za sport i fizičko vaspitanje, 06.07.2017\nUmrežavanje naučnika iz oblasti društveno-humanističkih nauka\n/ FAKULTET ZA SPORT I FIZIČKO VASPITANJE /VIJESTI /UMREŽAVANJE NAUČNIKA IZ OBLASTI DRUŠTVENO-HUMANISTIČKIH NAUKA\nPredstavnici Fakulteta za turizam i hotelijerstvo, prodekan za nauku, doc. dr Sanja Peković i Fakulteta za sport i fizičko vaspitanje Univerziteta Crne Gore, dekan, doc. dr Stevo Popović, učestvovali su u radu trećeg sastanka radnih grupa u okviru Evropske mreže za evaluaciju istraživanja u društveno humanističkim naukama (ENRESSH), COST akcije (CA15137).\nSastanak je održan u Belgiji, na Univerzitetu u Antverpenu, od 5. do 6. jula 2017. godine. Oba predstavnika su učestvovala u okviru specijalne radne grupe koja se bavila pripremom projekta koji ima za glavni cilj da se kvalitatovno istraže pogledi mladih istraživača u Evropi prema njihovom statusu u istraživačkom okruženju, dok su do sada urađena dva pilot intervjua u Crnoj Gori u oviru ove studije. Rad u okviru ove grupe se nastavlja na sljedećem sastanku koji je planiran za Helsinki, u novembru ove godine.\n- U okviru prve standardne radne grupe (WG1), bavila sam se kreiranjem agende za pomoć istraživačima u evropskom istraživačkom prostoru, dok se Popović, u okviru treće radne grupe (WG3) bavio evaluacijom istraživanja u oblasti društveno-humanističkih nauka - navodi Pekoviceva.\nSastanak menadžmenta COST akcije, crnogorski predstavnici su iskoristili da ukažu na prednosti organizacije jednog od narednih sastanaka u Crnoj Gori, što je naišlo na odobravanje od čelnih ljudi akcije.\n- Prema dogovoru sa vodećim ljudima akcije, očekujemo da ćemo imati priliku da ugostimo 137 naučnika iz oblasti društveno-humanističkih nauka iz 35 evropskih u jednom od crnogorskih gradova. Tom prilikom će naši gosti, pored akademskih aktivnosti, imati priliku da se upoznaju i sa prirodnim ljepotama Crne Gore - dodao je Popović.


26.12.2020 21:23 juznevesti.com\nGubili su odbojkaši Niša sa 2:0 u setovima od Ribnice iz Kraljeva u revanšu četvrtfinala Kupa Srbije, onda stigli do izjednačenja u setovima, ali su na kraju izgubili sa 3:2 (25:23, 25:23, 20:25, 17:25, 15:9). Nišlije tako nisu uspele da ponove istorijski uspeh i da obezbede drugi put u istoriji plasman u polufinale nacionalnog Kupa. Skoro dva meseca se čekalo na revanš četvrtfinala...\n24.12.2020 21:21 juznevesti.com\nDosadašnji igrač beogradske Crvene zvezde 18-godišnji Veljko Mašulović novi je igrač Odbojkaškog kluba Niš, vicešampiona Srbije i ovosezonskog četvrtfinaliste Kupa CEV. Mašulović je juniorski reprezentativac Srbije, a imaće priliku da debituje u dresu niškog tima već u subotu, 26. decembra u revanšu četvrtfinala Kupa Srbije. Pojačanje u primačkoj liniji Odbojkaški klub Niš doveo je u...


Izvor: RTS, 18.Okt.2020, 19:46\nVisoki izraelski i ameri;ki zvaničnici sleteli su u Bahrein prvim simboličnim komercijalnim letom između Tel Aviva i Maname, mesec dana posle potpisivanja sporazuma o normalizaciji odnosa Izraela i Bahreina.\nIzraelski "boing 737" poleteo je iz Tel Aviva prepodne i sleteo tri sata kasnije u Manamu, saopštilo je izraelsko ministarstvo spoljnih poslova. LY973 je bio prvi zvanični let između dve zemlje, ali privatna lica nisu mogla da kupe karte, prenosi Rojters.\nIzraelsku delegaciju, koja se na Aerodromu "Ben Gurion" u Tel Avivu ukrcala u avion na čarter letu pratio je američki ministar finansija Stiv Mnučin.\nPrvi pravi komercijalni letovi za turiste i poslovne ljude iz...\nRadio 021: Obavljen prvi let između Izraela i Bahreina\nVisoki izraelski i americki zvaničnici sleteli su danas u Bahrein prvim simboličnim komercijalnim letom između Tel Aviva i Maname, mesec dana posle potpisivanja sporazuma o normalizaciji odnosa Izraela i Bahreina.\nPrvi avion iz UAE sleteo na aerodrom u Izraelu\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 19.Okt.2020, 11:57\nNa aerodrom "Ben Gurion", nedaleko od Tel Aviva, sleteo je prvi avion kompanije Etihad na komercijalnoj liniji koja će u buduće spajati Ujedinjene Arapske Emirate (UAE) i Izrael...Kompanija Etihad je saopštila da ubuduće planira redovne putničke letove ka Izraelu, kao i da je otvorila veb sajt na...


Sir Alex Ferguson i u penziji plaćeniji od fudbalskih zvijezda Premiershipa - Sportske.ba\n16 Aprila, 2022 13:32\nLegendarni trener Manchester uniteda Sir Alex Ferguson završio je karijeru još 2013. godine, ali još uvijek zarađuje više od većine fudbalera u engleskoj Premijer ligi.\nFerguson je poslije povlačenja sa klupe Uniteda ostao u klubu kao ambasador Uniteda, čiji je bio menadžer punih 26 godina. Ako ste mislili da posao ambasadora nije dobro plaćen, prevarili ste se. Genijalni Škotlanđanin za ovu “funkciju” prima čak 2.500.000 funti godišnje.\nPored ovog izvora prihoda, popularni Fergi zarađuje od investicija, nastupa u medijima i prodaje autobiografske knjige i na taj način prihoduje ogromnih 13.500.000 funti godišnje.\nNije loše za jednog penzionera?\nVezane vijesti:Sir Alex Ferguson\nNa današnji dan rođen je “Leteći Mostarac“\nŠta je presudilo da Ronaldo završi u Unitedu?\nPrije sedam godina je počeo pad velikog Manchester Uniteda\nOglasio se i Ferguson: ”Ovo je odlično urađeno”\nNani otkrio: Fergusonu nije smetalo što smo za Novu godinu igrali pijani


Unapređenje sistema visokog obrazovanja u Srbiji/\nProjekat finansirala Evropska unija a sprovodio Saveta Evrope\n“Unapređenje sistema visokog obrazovanja u Srbiji” – o čemu je reč?\nZajednički projekat Evropske unije i Saveta Evrope:\nima za cilj da podrži i ubrza reformu visokog obrazovanja u Srbiji u skladu sa Bolonjskim procesom kako bi univerziteti u Srbiji postali konkurentni na evropskom i međunarodnom nivou;\nzajednički je finansiran od strane Evropske unije (90%) i Saveta Evrope (10%);\npokrenut je na inicijativu Ministarstva prosvete Republike Srbije;\nkoordinira ga Kancelarija Saveta Evrope u Beogradu.\nZahvaljujući ovom projektu mladi u Srbiji će imati mogućnost da studiraju na efikasnijim visokoškolskim ustanovama koje poštuju evropske standarde kvaliteta, što će usloviti bolju prepoznatljivost stečenih kvalifikacijae u inostranstvu. U širem društvenom kontekstu, projekat doprinosi unapređenju sistema upravljanja i povećanju demokratičnosti proseca odlučivanja i rukovođenja ustanovama visokog obrazovanja.\nZašto baš ovaj projekat?\nVisoko obrazovanje igra značajnu ulogu u podsticanju privrednog i društvenog razvoja u Srbiji, budući da reforme treba da budu zasnivane na naprednim znanjima i veštinama u različitim oblastima. Promene u visokom obrazovanju su neophodne za demokratski razvoj srpskog društva u celini, ali i samih visokoškolskih ustanova, Pokretanje reformskih procese u visokom obrazovanju vodi unapređenju ekonomskog i socijalnog blagostanja zemlje.\nSa šireg, evropskog aspekta, reforma visokog obrazovanja neophodna je da bi Srbija ispunila obaveze preuzete priključivanjem Bolonjskom procesu, čiji je krajnji cilj uspostavljanje Evropskog prostora visokog obrazovanje do 2010. U tom smislu, ubrzavanje reforme sistema visokog obrazovanja presudno je važno za univerzitete u Srbiji kako bi se pozicionirali na na evropskom i međunarodnom nivou i unapredeili sopstvenu konkurentnost.\nŠta je Evropski prostor visokog obrazovanja?\nEvropski prostor visokog obrazovanja (EHEA) se razvija kroz međunarodnu saradnju i akademsku razmenu koja se odvija između ministarstava, visokoškolskih ustanova, studenata i nastavnog osoblja iz 46 zemalja, uz podršku međunarodnih organizacija, odnosno kroz Bolonjski proces!!\n“Gradeći ga na bogatstvu i raznovrsnosti evropske kulturne baštine, razvijamo Evropski prostor visokog obrazovanja na principima institucionalne nezavisnosti, akademskih sloboda, jednakih mogućnosti i na demokratskim principima koji će olakšati mobilnost, unaprediti mogućnosti za zapošljavanje i osnažiti evropsku atraktivnost i konkurentnost."\nLondonski komunike, maj 2007.\nRadi postizanja ciljeva Bolonjskog procesa, države trenutno rade na uspostavljanju:\nNacionalnih okvira kvalifikacija koji su usaglašeni sa opštim okvirom kvalifikacija za Evropski prostor visokog obrazovanja i jasno određuju ishode učenja za svaki od tri ciklusa visokog obrazovanja;\nSistema obezbeđenja kvaliteta u skladu sa Evropskim standardima i Smernicama za obezbeđenje kvaliteta u Evropskom prostoru visokog obrazovanja;\nPravičnog priznavanja kvalifikacija i diploma u skladu sa Konvencijom o priznavanju kvalifikacija Saveta Evrope i UNESCO (Lisabonskom konvencijom).\nUčinjeni su takođe pomaci u oblastima od šireg društvenog značaja, kao što je međusobna povezanost visokog obrazovanja, istraživanja i inovacija, poštovanje principa jednakih šansi i obrazovanje tokom čitavog života.\nNa koji način projekat doprinosi bolonjskom procesu?\nOvaj projekat ima za cilj da pomogne Srbiji u sledećim ključnim poljima:\nJačanje kapaciteta nacionalnog ENIC centra za rešavanje pitanja priznavanja kvalifikacija, podrška punoj primeni Lisabonske konvencije o priznavanju i njenih pratećih dokumenata i pomoć u razvoju Nacionalnog akcionog plana za priznavanje;\nPodrška sprovođenju standarda i smernica za obezbeđenje kvaliteta Evropske asocijacije za obezbeđnje kvaliteta u visokom obrazovanju (ENQA);\nRazvoj Nacionalnog okvira kvalifikacija u visokom obrazovanju u skladu sa opštim okvirom kvalifikacije u Evropskom prostoru visokog obrazovanja (EHEA);\nRevizija zakonskih rešenja u domenu visokog obrazovanja, i podnošenje predloga za izmene i dopune zakona.\nKako bi postigao definisane ciljeve, projekat je fokusiran na četiri međusobno povezane komponente:\n1/ Priznavanje kvalifikacija i perioda studija:\nSrbija je ratifikovala Lisabonsku konvenciju o priznavanju kvalifikacija (LRC) još 2004. godine, tako da su pojedini principi LRC ugrađeni u nacionalnu zakonsku regulativu i primenjuju se u praksi . Međutim, ne primenjuju se sva načela LRC. Projekat podržava nacionalnu ekspertsku grupu u razvoju pravilnika i preporuka neophodnih za punu implementaciju LRC, Srbija pri tome nema ni formalno usvojen Nacionalni akcioni plan za priznavanje kvalifikacija (NAP), niti ima potpuno operativan ENIC centar (Evropska mreža informacionih centara o akademskom priznavanju i mobilnosti). Mada ENIC centar danas postoji, cilj projekta je da se povećaju njegovi stručni kapaciteti, da se poboljša njegova vidljivost unutar ENIC/NARIC mreže, kao i da se unaprede odnosi ENIC centra i visokoškolskih ustanova u Srbiji.\n2/ Obezbeđenje kvaliteta i akreditacija:\nU okviru Bolonjskog procesa, ministri obrazovanja su na predlog ENQA (Evropska asocijacijaza obezbeđenje kvaliteta u visokom obrazovanju) usvojili „Standarde i smernice za obezbeđenje kvaliteta u Evropskom prostoru visokog obrazovanja“ u Bergenu 2005. godine, kada su se ujedno i obavezali da će uvesti predloženi model za objektivnu ocenu agencija za obezbeđenje kvaliteta na nacionalnom nivou, uz poštovanje usvojenih smernica i kriterijuma.\nSrbija se dakle obavezala da će uspostaviti mehanizme za obezbeđenje kvaliteta, kako bi unapredila kvalitet ustanova visokog obrazovanja i podstakla mobilnost. Cilj ove komponente projekta jeste da podrži pomenute mehanizme, predstavi primere dobre prakse i odgovornost učesnika u procesu obezbeđenja kvaliteta, kao i da izgradi svest o neophodnosti i obavezi da se rezultati procesa obezbeđenja kvaliteta objavljuju i budu dostupni široj javnosti. Osim navedenih specifičnih ciljeva, u okviru ove projektne komponente promoviše se i „kultura kvaliteta“. Projekat pruža podršku onom unapređenju koje će omogućiti usađivanje savremene kulture kvaliteta u kulturu poslovanja i upravljanja visokoškolskim ustanovama.\n3/ Nacionalni okvir kvalifikacija u visokom obrazovanju:\nJedan od prioriteta Bolonjskog procesa jeste razvoj Nacionalnog okvira kvalifikacia (NQF) u visokom obrazovanju, koji treba da pruži opis svih kvalifikacija koje čine nacionalni sistem visokog obrazovanja, sa naglaskom na to: šta nosioci kvalifikacija znaju, šta razumeju i šta umeju da rade na osnovu stečenih kvalifikacija (ishodi učenja). Okvir takođe treba da prikaže međusobnu povezanost različitih kvalifikacija u sistemu, kao i način na koji studenti mogu da se kreću među njima. Nacionalni okviri treba da budu izrađeni u skladu sa opštim okvirom kvalifikacija u Evropskom prostoru visokog obrazovanja, koji su usvojili ministri obrazovanja u Bergenu 2005. Takav sistem treba da obezbedi otvorenost među univerzitetima, kako u zemlji, tako i na međunarodnom nivou, i da unapredi mobilnost. Kao i druge zemlje učesnice Bolonjskog procesa, Srbija se obavezala da će razviti nacionalni okvir kvalifikacija usaglašen sa opštim okvirom kvalifikacija u EHEA do 2010. godine. Cilj ove komponente projekta jeste da pomogne Srbiji da razvije takav opšti (ne strukovno orijetisan) okvir kvalifikacija koristeći Dablinske deskriptore kao polazne kriterijume i da ga, u formi pilot studije, istovremeno proveri, na primeru dve do tri pojedinačne kvalifikacije/studijska programa.\n4/ Revizija zakonskih rešenja u domenu visokog obrazovanja:\nNovi Zakon o visokom obrazovanju usvojen je u avgustu 2005. godine a njegova primena započela je u septembru iste godine. Nakon dve godine od donošenja novog zakona visokoškolske ustanove odlučile su da pokrenu inicijativa za reviziju zakonskog teksta. Namera visokoškolskih ustanova nije izmena zakona u celosti, već uvođenje izmena i dopuna koje će poboljšati postojeća zakonska rešenja i doprineti njihovom boljem sprovođenju. Konferencija univerziteta Srbije (KONUS) pozvala je sve univerzitete i fakultete da dostave svoje predloge amandmana, bilo u formi izmena postojećih rešenja ili daljeg razvoja određenih odredbi. KONUS i Nacionalni savet za visoko obrazovanje su sa zahvalnošću prihvatili ponudu Saveta Evrope da pruži ekspertsku pomoć u pripremi konačnog predloga.\nProjekat je završen decembra 2009.


Umesto penzionerima, novac privatnim preduzećima - Penzin\nVlada Srbije je odlučila da novac koji je bio opredeljen za podršku isplata penzija prebaci u fond za subvencije privatnim preduzećima.\nVlada Srbije donela je rešenje po kom se 171,6 miliona dinara (skoro 1,5 miliona evra) sa podrške za isplatu penzija prebacuje u Zeleni fond Srbije za subvencije privatnim preduzećima.\n„Sredstva u ukupnom iznosu od 171.615.000 dinara prenose se u tekuću budžetsku rezervu (…) i raspoređuju se Ministarstvu zaštite životne sredine, radi obezbeđivanja nedostajućih sredstava potrebnih za finansiranje reciklažne industrije“, navodi se, kako prenosi Nova ekonomija, u ovom rešenju.\nRešenje je doneto 24. decembra 2019. godine. Potpisala ga je Ana Brnabić, predsednica Vlade Srbije.\nNovac je bio opredeljen za „podršku za isplatu nedostajućih sredstava za penzije“. Sada se taj novac, međutim, preusmerava sa podrške za isplatu penzija na finansiranje subvencija za reciklažnu industriju.\nVlada Srbije je, početkom decembra 2019, preusmerila sredstva namenjena zdravstvu na promociju privatnih preduzeća koja se bave reciklažom. Tada je ukupno 950 miliona dinara prebačeno sa Republičkog fonda zdravstvenog osiguranja i Uprave za javni dug reciklerima.\nVidi: Promocija važnija od zdravlja\nMinistarstvo zaštite životne sredine i predstavnici reciklažne industrije potpisali su ugovore o isplati podsticaja za prerađeni otpad u 2018. godini. Međutim, reciklerima opasnog otpada isplaćeno je 65 odsto od ukupno ostvarenih podsticajnih sredstava za 2018. godinu.\nZa republički budžet je od ekoloških taksi u 2018. godini prikupljeno 11,5 milijardi dinara, dok je za tretman opasnog otpada izdvojeno samo 2,19 milijardi dinara.\nTags:Ana BrnabićMinistarstvo zaštite životne sredinereciklažavlada SrbijeZeleni fond Srbije


Зелени Србије уручили помоћ грађанима Македоније | Zeleni Srbije\nZeleni front (Zeleni Srbije i Zelena ekološka partija-Zeleni) je pokazao solidarnost i brigu za narod Makedonije, i zajedno sa članovima i simpatizerima Zelenih Srbije i ZEP-Zelenih prikupio pomoć za građane koji žive u poplavljenim područjima u Skoplju i okolini. Predsednik Zelenih Srbije i narodni poslanik Ivan Karić je humanitarnu pomoć uručio Crvenom krstu Republike Makedonije, koji će je dalje raspodeliti najugroženijima. Zelenog kolegu je dočekala Liljana Popovska, predsednica partije Demokratska obnova na Makedonija-Zeleni i poslanica u parlamentu Makedonije, koja se zahvalila Zelenima Srbije što su na ovaj način uz građane, istakavši da to narodu Makedonije mnogo znači.\nElementarne nepogode u vidu katastrofalnih poplava koje su zadesile Makedoniju opustošile su Skoplje i njegovu okolinu. Posledica katastrofe jesu najmanje 20 nastradalih i veliki broj povređenih. Građani su pretrpeli veliku materijalnu štetu, ostali bez svojih domova i osnovnih sredstava za život. Odbori Zelenih Srbije i Zelene ekološke partije-Zeleni su prikupili pomoć koja se sastoji od: flaširane vode za piće, pelena i odeće za bebe, sredstava za ličnu higijenu, sredstava za dezinfekciju, vlažnih maramica, garderobe, ćebadi i vreća za spavanje.\nIvan Karić je istakao da Zeleni front i građani Srbije nisu zaboravili pomoć i podršku koju nam je pružila Makedonija 2014. godine. Narodni poslanik Ivan Karić je i sam doživeo poplavu u svom rodnom Obrenovcu, kada je sve dane proveo sa svojim sugrađanima, ne napuštajući grad ni u najtežim trenutcima.\nPredsednik Zelenih Srbije i predsednica D.O.M.–Zelenih Makedonije su se složili da su ekološke katastrofe koje pogađaju Balkan samo početak destruktivnog delovanja klimatskih promena. Poplave, suše, požari, toplotni udari, klizišta, nedostatak pijaće vode, glad, migracije, gubitak biodiverziteta i prirodnih staništa, epidemije i pojave brojnih bolesti su posledice globalnog zagrevanja i klimatskih promena sa kojima se već suočavamo. U budućnosti će ovakve katastrofe biti mnogo intenzivnije ukoliko što pre ne preduzmemo odgovarajuće mere. Dvoje narodnih poslanika iz Srbije i Makedonije su naglasili da klimatske promene ne smeju biti izgovor i opravdanje da ništa ne činimo, nego podsticaj da programima adaptacije i prilagođavanja pripremimo svoje zemlje i region Zapadnog Balkana na sve izraženije posledice. Što pre treba pristupiti izmeni dosadašnje ekonomske i poljoprivredne politike, uvođenju fonda (po modelu Karipski fond), obaveznim osiguranjem od prirodnih nepogoda i ekoloških katastrofa.\nEkološki integritet može biti postignut samo zajedničkim delovanjem svih nas, pa tako i zajedničkom strategijom prilagođavanja na klimatske promene zemalja Balkana u kojoj mere ubrzanog pošumljavanja prostora i bioloških mera zaštite Balkanskog područja treba da imaju prioritet. Predsednici dve zelene partije su obećali da će nastaviti sa inicijativom za borbu protiv klimatskih promena kroz Zelenu Balkansku mrežu (deo Evropske zelene partije) sa partnerskim zelenim partijama iz Grčke, Crne Gore, Albanije, Bugarske i Rumunije.


Povoljna klima za privlačenje stranih investicija\nAktuelno / Štampa / Povoljna klima za privlačenje stranih investicija\nUspešna realizacija projekta „Partneri za promociju investicija“ komorskog sistema Srbije i komora u regionu Zapadnog Balkana Projekat Eurochambresa “Partneri za promociju investicija”, u okviru regionalnog programa CARDS 2005, uspešno je završen u decembru 2009, istakla je nacionalni koordinator projekta Snežana Rašeta Peković. Projekat je trajao 18 meseci, od juna 2008. do decembra 2009, a njegova ukupna vrednost bila je 1,180 miliona evra.\nOsnovni rezultati projekta su osam partnerstava na bazi klastera u oblasti turizma, obnovljivih izvora energije, metalskog kompleksa, saradnje u oblasti izrade i rukovođenja projektima i drugi. Komore iz Srbije učestvovale su u pet partnerstava, na Eurochambres akademijama, a obavljeno je i istraživanje investicione klime na Balkanu na bazi upitnika OECD.\nRealizovani projekti u kojima su učestvovale komore iz Srbije u okviru partnerstava sa komorama EU i Zapadnog Balkana doprineće postizanju osnovnog cilja projekta Evro komore, a to je stvaranje povoljne klime na Balkanu za privlačenje direktnih stranih investicija. Poznato je da je kao posledica ekonomske krize, priliv direktnih stranih investicija značajno opao u Srbiji i ostalim zemljama regiona. Zato je regionalno povezivanje komora Zapadnog Balkana od izuzetnog značaja za jačanje pozicije , veće vidljivosti i atraktivnosti regiona za privlačenje direktnih stranih investicija. Naša pojedinačna tržišta su mala i nedovoljno atraktivna za strane investitore. Na tom planu značajna je primena CEFTA sporazuma i stvaranje zone slobodne trgovine u regionu, kao i primena Trgovinskog sporazuma sa EU.\nPredstavnik RPK Niš predstavio je projekat formiranja klastera u metaloprerađivačkoj industriji za potrebe elektro-energetskog sektora. Projekat je rađen u saradnji sa komorama Siska i Zenice, Šefilda i Ovieda. Na portalu www.metalcluster-westernbalkans.eu nalaze se podaci i kontakti firmi, članica klastera. Ukazano je da je ovo dobar način profiIisanja prepoznatljivosti Niša i tog regiona po metalskoj industriji. Za održivost ovog projekta predloženo je umrežavanje na nacionalnom nivou i promovisanje klastera.\nProjekt menadžer iz RPK Kragujevac Predrag Lučić predstavio je projekat osnivanja „Centra izvrsnosti auto industrije Zapadnog Balkana“ koji je rađen u saradnji sa privrednim komorama Tirana i Lajpcig. Cilj ovog programa bio je podizanje nivoa konkurentnosti automobilske industrije Zapadnog Balkana na tržištu stranih direktnih investicija, kao i uvođenje novih usluga i unapređenje saradnje u komorskim sistemima. Najavljen je i Sajam autoprivrede Zapadnog Balkana 19. maja, koji će, očekuje se, biti proglašen „događajem nedelje za mala i srednja preduzeća“.\n„Mrežu centara za razvoj i upravljanje projektima“ koja se realizuje u saradnji sa 17 regionalnih privrednih komora, privrednim komorama Crne Gore, Makedonije, Milana–Promos i Češke, predstavila je Vera Veljanovski iz PKS. Cilj projekta je unapređenje administrativnih kapaciteta komorskog sistema Zapadnog Balkana uspostavljanjem mreže centara za razvoj i upravljanje projektima, radi efikasnijeg korišćenja i upravljanja sredstvima pretpristupne pomoći EU i drugih programa razvojne pomoći, namenjenih zemljama Zapadnog Balkana. Projekat je realizovan kroz programe obuke, međukomorsku koordinaciju, razvoj dugoročne saradnje, razmenu znanja i iskustva i prenošenje najboljih praksi iz partnerskih evropskih komora. O projektu promocije banjskog turizma „Srpsko-bosanska SPA avantura“, koji je sproveden u saradnji sa privrednim komorama Unsko – sanskog kantona, Promofirence PK Florence i Privrednom komorom Trencina, govorio je projekt menadžer iz RPK Kinkinda Saša Tanackov. Cilj je bio promocija seoskog i banjskog turizma, radi stvaranja uslova za investiranje u ovu oblast i poboljšanje turističke ponude regiona. Prema njegovim rečima, problem predstavljaju neregulisani vlasnički odnosi i zakonska regulativa. Kao rezultat projekta najavljeno je formiranje baze podataka koja će se odnositi na turistički kapacitet, ali i preporuke za potencijalne goste.\nPotrebno je da stečena znanja u okviru ovog projekta budu multiplikovana i preneta na kompletan komorski sistem u Srbiji, odnosno firme, zaključeno je na sastanku. Tom prilikom najavljen je i novi projekat Eurochambres za komore Zapadnog Balkana, koji će se odnositi na transfer zakonodavstva EU i podršku poslovnoj etici.


astmatičari - Stranica 3 od 5 - Glas Šumadije\nNaslovna > astmatičari > Page 3\nZA VIKEND SE HITNOJ POMOĆI JAVLJALI ASTMATIČARI I PACIJENTI SA POVIŠENIM PRITISKOM\n27/04/2020 27/04/2020 519Ostavi komentar na ZA VIKEND SE HITNOJ POMOĆI JAVLJALI ASTMATIČARI I PACIJENTI SA POVIŠENIM PRITISKOM\nU prethodna 24 sata ekipe Zavoda za hitnu medicinsku pomoć obavile su 37 terenskih intervencija. U ambulanti Zavoda pregledano je 57 odraslih osoba i osmoro dece. Na javnim mestima nije bilo intervencija. Za savet lekara i stručnu pomoć najčešće su se javljali asmatičari i pacijenti sa povišenim krvnim pritiskom\nSVE UČESTALIJI POZIVI ASTMATIČARA\n31/01/2019 927Ostavi komentar na SVE UČESTALIJI POZIVI ASTMATIČARA\nU prethodna 24 časa ekipe Zavoda za hitnu medicinsku pomoć intervenisale su ukupno 153 puta, od toga 47 puta na terenu, uključujući i tri intervencije na javnom mestu. Istovremeno, obavljeno je 106 pregleda u ambulanti, od čega 24 na pedijatriji. Za pomoć su se najčešće javljali asmatičari, oboleli od karcinoma i osobe sa ubrzanim radom srca.\nNAJVIŠE POZIVA ASTMATIČARA I OBOLELIH OD KARCINOMA\n25/01/2019 645Ostavi komentar na NAJVIŠE POZIVA ASTMATIČARA I OBOLELIH OD KARCINOMA\nU prethodna 24 časa ekipe Zavoda za hinu medicinsku pomoć intervenisale su ukupno 122 puta, od toga 52 puta na terenu, uključujući i sedam intervencija na javnom mestu. Istovremeno, obavljeno je 70 pregleda u ambulanti, od čega 17 na pedijatriji. Za pomoć su se najčešće javljale osobe sa povišenim krvnim pritiskom, bolom u grudima, astmatičari i oboleli od karcinoma.\nI DALJE DOSTA INTERVENCIJA ZBOG POVREDA\n21/01/2019 597Ostavi komentar na I DALJE DOSTA INTERVENCIJA ZBOG POVREDA\nU prethodna 24 časa ekipe Zavoda za hitnu medicinsku pomoć intervenisale su ukupno 186 puta, od toga 46 puta na terenu, uključujući i dve intervencije na javnom mestu. Istovremeno, obavljeno je 140 pregleda u ambulanti, od čega 28 na pedijatriji. Za pomoć su se najčešće javljale osobe sa povišenim krvnim pritiskom, povredama i oboleleli od karcinoma.\nASMATIČARI I HIPERTONIČARI NAJBROJNIJI\n16/01/2019 985Ostavi komentar na ASMATIČARI I HIPERTONIČARI NAJBROJNIJI\nU prethodna 24 časa ekipe Zavoda za hitnu medicinsku pomoć intervenisale su ukupno 141 put, od toga 62 puta na terenu, uključujući i 10 intervencija na javnom mestu. Istovremeno, obavljeno je 79 pregleda u ambulanti, od čega 12 na pedijatriji. Za pomoć su se najčešće javljale osobe sa povišenim krvnim pritiskom, ubrzanim radom srca i asmatičari.\n08/01/2019 607Ostavi komentar na PROBLEMI SA POVIŠENIM KRVNIM PRITISKOM\n25/12/2018 867Ostavi komentar na POVREĐEN PEŠAK\nU prethodna 24 časa ekipe Zavoda za hitnu medicinsku pomoć intervenisale su ukupno 137 puta, od togaa 46 puta na terenu, računajući i devet intervencija na javnom mestu. Istovremno, obavljeno je 91 pregled u ambulanti, od čega 27 na pedijatriji. Tokom dana oboren je jedan pešak i pritom zadobio površinske povrede kuka i butine. Za pomoć su se najčešće […]\nSVE UČESTALIJI POZIVI ASMATIČARA\n13/12/2018 612Ostavi komentar na SVE UČESTALIJI POZIVI ASMATIČARA\nU prethodna 24 časa ekipe Zavoda za hitnu medicinsku pomoć intervenisale su ukupno 142 puta, od toga 49 puta na terenu, uključujući i tri intervencije na javnom mestu. Istovremeno, obavljeno je 93 pregleda u ambulanti, od čega 29 na pedijatriji. Za pomoć su se najčešće javljale osobe sa povišenim krvnim pritiskom, bolom u želucu, asmatičari i oboleli od karcinoma.\n07/12/2018 931Ostavi komentar na PETORO POVREĐENIH U UDESU\nU prethodna 24 časa ekipe Zavoda za hitnu medicinsku pomoć intervenisale su ukupno 174 puta, od toga 63 puta na terenu, uključujući i 15 intervencija na javnom mestu. Istovremeno, obavljeno je 111 pregleda u ambulanti, od čega 41 na pedijatriji. Tokom dana dogodila se i jedna saobraćajna nezgoda u Cerovcu, u kojoj je povređeno pet osoba – zadobili su povrede […]\n03/12/2018 737Ostavi komentar na TEŠKO VREME ZA ASMATAČIRE


primenjena umetnost | ARTIS CENTAR\nCurrently viewing the tag: "primenjena umetnost"\nMali tipar kneza Strojimira\nNedavno je za naš narod spašen zlatni tipar Strojimira. Otkupila ga je na aukciji u Minhenu Vlada Srbije, i o tome je naša javnost obaveštena. To izuzetno svedočanstvo slovenske kulture i pismenosti bilo je, kako izgleda, plen nekog nemačkog vojnika u vreme Drugog svetskog rata, na našem tlu. Slično je nekada i zlatan prsten kralja […]\nIstoričari umetnosti pišu (7): Alati duha ili o stilu i mastionicama\nNastanak i razvoj pisma i pismenosti već nekoliko milenijuma deluju podsticajno na čoveka, njegovu intelektualnu, socijalnu i duhovnu kulturu. Čitanje i pisanje otvorili su novi mentalni svet i označili prelazak iz praistorije u istoriju, iz anonimnosti oralne tradicije u zapisanu materijalnu zaostavštinu. Zahvaljujući neraskidivoj vezi između pisma i civilizacije sačuvano je golemo intelektualno bogatstvo, mnogovekovne […]\nRadost Fina Kuhinjica, Pariska 3 ~ 17.12 ~ 12-20 časova\nArtis Centar ovog decembra navršava sedam godina postojanja i obeležava prvu etapu rada ispunjenog istraživanjima, izložbama, putovanjima i kreiranjima najrazličitijih programa u sferi kulture i umetnosti. Tim povodom smo odlučili da u subotu 17. decembra od 12 do 20 čas organizujemo dinamičan program […]\nOPLENAČKA TAJNA VEČERA OD SEDEFA\nPrekrasna ikona od sedefa sa predstavom Tajne večere, verna replika Leonardove čuvene freske iz milanske crkve Santa Marija de la Gracija, rad je majstorske radionice Salsa u istočnom Vitlejemu (Izrael). Razmerno velika (73,5 x 67,5 cm ) za delo primenjene umetnosti ovog tipa, svadbeni je dar Jerusalimskog patrijarha Damjana kralju Aleksandru I i […]


Početna » Vesti » Zašto dolazi kineski ministar poljoprivrede u Topolu?\nMinistar poljoprivede Narodne Republike Kine posetiće polovinom sledećeg meseca Srbiju. Od dva dana predviđena za posetu, jedan će provesti u Topoli, potvrdio je Dragan Jovanović, predsednik Skupštine opštine, koji je dolazak ministra za agrar najmnogoljudnije zemlje sveta najavio kao događaj od velike važnosti.\nPoseta Šumadiji planirana je za 15. januar. Zbog čega od svih opština kineski ministar dolazi baš u Topolu može se tek naslutiti po obimnim pripremama koje su počele još polovinom decembra.\nU delegaciji iz Kine na čijem će čelu biti ministar, biće i direktori najvećih državnih firmi iz oblasti poljoprivrede. Predstavnici Kine obići će fabriku za preradu voća i povrća u Jarmenovcima, gde će razgovarati o mogućnostima partnerstva za proširenje kapaciteta. Iz ove fabrike izvozi se pekmez od šljiva u Nemačku i Austriju.\nZašto je odabrana Topola, objašnjava podatak iz Privredne komore Kragujevca koji govori da je ova opština imala najbolje rezultate u poljoprivredi južno od Save i Dunava.\nSusret sa delegacijom visokog gosta imaće i proizvođači mleka iz Šumadije. Na sastanak sa kineskim zvaničnicima pozvane su i sve mlekare iz okruženja, poput Meglea, Kuča iz Kragujevca, zatim Granice iz Mladenovca. Kinezi su zainteresovani i za program sušenog voća, a posebno za vina sa Oplenca. Još nije odlučeno u kojoj će od mnogobrojnih vinarija ovog kraja biti organizovana prezentacija, ali je već poznato da su Kinezi naročito zainteresovani za vina.\nProšle nedelje na predstavljanju agrarnog budžeta napomenuto je da su „potrebne velike količine goveđeg mesa“ i da će ministarstvo tome posvetiti posebnu pažnju.\n„Sve je veća tražnja za goveđim mesom na tržištu Evropske unije. Ali, Srbija ima i tri potpisana sertifikata sa Kinom za izvoz junetine“, rekao je ministar Branislav Nedimović.\nSvi znaju da smo voćarski kraj, ali treba napuniti štale kako bismo pratili tražnju i tokove na tržištu.\nDa bi podstakli proizvodnju mesa i prerađivačke kapacitete potrebno je prvo napuniti farme za tov junadi. Predsednik Skupštine opštine Topola, Dragan Jovanović, kaže da će obnavljanje stočnog fonda biti prioritet.\nPilot-projekat u Topoli – navodnjavanje voćnjaka\n„Svi znaju da smo voćarski kraj, ali treba napuniti štale kako bismo pratili tražnju i tokove na tržištu. Topola će biti centar Šumadije u saradnji sa Kinom kada je u pitanju agrar. Posle deset godina u blizini Topole nedavno je otvorena novoizgrađena farma za junad“, otkrio je Jovanović neke od razloga posete kineske delegacije Oplencu.\nŠta i koliko Topola može da ponudi Rusima?\nPoseta je, kažu srpski zvaničnici, tim pre značajna jer će 2017. godine veliki deo subvencija i podsticaja odlaziti na tov junadi. Lokalne vlasti će do Nove godine podneti molbu Kinezima da klanicu na Oplencu stave u funkciju, s obzirom na to da su rešeni imovinsko-pravni odnosi za taj objekat. U čemu će kineska delegacija videti interes ostaje da se vidi. A šta će Topola dobiti u saradnji sa velikom Kinom? Na to pitanje Jovanović odgovara: „Šta god da im se svidi, mi ćemo biti da dobitku!“\nizvoz Kina Ministar poljoprivrede Oplenačko vinogorje Topola tov junadi


prEUgovor: Reforme zaustavljene tokom pandemije | EurActiv Serbia\nprEUgovor: Reforme zaustavljene tokom pandemije\nRead time : 4 m, 10 s\nTokom pandemije korona virusa Srbiji dodatno je pogoršano stanje u oblasti vladavine prava i još više su ugrožena prava građana i sloboda medija, dok je vladajuća koalicija vodila izbornu kampanju i tokom vanrednog stanja, navodi se u novom Alarm izveštaju koalicije prEUgovor, koja prati reforme u poglavljima 23 i 24 pristupnih pregovora Srbije i Evropske unije. Reforme su zaustavljene, a čak je i sama opredeljenost Srbije za evropske integracije dovedena u pitanje, ocenjuje se u izveštaju.\nPrema nalazime te koalicije, u većini oblasti pokrivenim poglavljima 23 (Pravosuđe i osnovna prava) i 24 (Pravda, sloboda i bezbednost) nastavljene su negativne tendencije i u periodu od oktobra 2019. do aprila 2020, a do dodatnog pogoršanja došlo je tokom pandemije, posebno nakon što je 15. marta proglašeno vanredno stanje.\n"Postoji ozbiljna zabrinutost zbog upitne ustavnosti uvedenih restriktivnih mera, ali se Ustavni sud nije o tome oglasio", navodi se u izveštaju i ukazuje da je sporno bilo i to što je vanredno stanje proglašeno mimo Narodne skupštine, bez odgovarajućeg obrazloženja zašto se ona nije mogla sastati.\nKoalicija ocenjuje da je odsustvo i inače slabe parlamentarne kontrole izvršne vlasti bilo posebno štetno jer je vlada tokom vanrednog stanja usvajala mere kojima se odstupa od osnovnih prava.\nU izveštaju se navodi da je nezvanična izborna kampanja vladajuće koalicije nastavljena i za vreme vanrednog stanja iako su izbori bili odloženi.\nPripreme za izbore su obustavljene, ali je nastavljena funkcionerska kampanja vladajuće stranke", ocenjuje se.\nKao primer funkcionerske kampanje uoči izbora navodi se investicioni program "Srbija 2025", predstavljen u decembru 2019, koji, kako se navodi, ne postoji kao dokument u bilo kom obliku, niti je jasno da li predstavlja stranačku ili državnu inicijativu.\n"Tokom pandemije virusa COVID-19, Vlada i posebno predsednik Republike privukli su gotovo svu medijsku pažnju, predstavljajući se kao spasioci ljudskih života, nabavljajući (preko ličnih veza) i raspodeljujući medicinsku opremu po Srbiji, i prokazujući kao neprijatelje različite kategorije (neposlušnih ili kritički orijentisanih) građana, novinara, organizacija civilnog društva i pripadnika opozicije", piše u izveštaju.\nPravila javnih nabavki bila su skrajnuta zbog potrebe da se "spasu ljudski životi", a slobodni pristup informacijama od javnog značaja i medijske slobode de facto su obustavljeni.\n"Čak je i politička posvećenost evropskim integracijama bila na udaru od početka pandemijske krize, što se videlo u izjavama najviših zvaničnika u kojima je kritikovan navodni nedostatak evropske solidarnosti, a istovremeno hvaljena i moljena pomoć od 'bratske' Kine", piše u izveštaju.\nDodaje se i da nezavisne institucije i dalje nisu oslobođene političkog pritiska, što je potvrđeno ostavkama dva člana Regulatornog tela za elektronske medije (REM) u januaru, kao i otvoreno pristrasnim reakcijama Agencije za borbu protiv korupcije u više slučajeva, uključujući u to i aferu Krušik "kao primer zarobljavanja države".\nKoalicija prEUgovor ukazuje i da nije postignuto poboljšanje u oblasti antidiskriminacione politike, dok se nivo rodne ravnopravnosti i status žena, posebno u seksualnoj i reproduktivnoj sferi, pogoršao zbog okretanja ka tradicionalističkoj i patrijarhalnoj državnoj politici.\nIstiče se i da je tokom vanrednog stanja utrostručen broj žena žrtava nasilja u porodici koje su tražile podršku od Autonomnog ženskog centra, kao i da svako treće novorođeno dete i dalje pogađaju diskriminatorne odredbe Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom.\nKada su u pitanju pristupni pregovori, u izveštaju se navodi da su mnogi procesi u oblasti Akcionog plana za Poglavlje 23 zaustavljeni 2019. godine i da je prestao formalni nadzor njihovog sprovođenja.\nUstavna reforma pravosuđa odložena je za naredni skupštinski saziv, protiv tužilaca i sudija se vodi negativna kampanja, ne postoji politička volja za borbu protiv korupcije, vlada je nastavila da imenuje vršioce dužnosti.\n"Zaštita osnovnih prava i sloboda pogoršana je u mnogim oblastima, a posebno je testirana tokom pandemije. U vreme kada je pravo da se bude potpuno, tačno i hitno obavešten od naročitog značaja, Vlada je odlučila da uvede cenzuru, što je dovelo do hapšenja novinarke", navodi se izveštaju.\nOrganizaciona reforma policije nije dovela do toga da policija ne podleže političkim pritiscima, ocenjuje se i dodaje da tokom vanrednog stanja policija nije uvek postupala profesionalno, srazmerno i politički neutralno.\nKoalicija prEUgovor je pozvala EU da uvede primenu jedinstvene metodologije za praćenje vladavine prava u državama članicama i državama koje su u procesu pristupanja, čime bi se uvećala uporedivost i kredibilnost nalaza.\n"Dalje nazadovanje vladavine prava u pojedinim državama članicama, uključujući u to i nedavna dešavanja tokom pandemijske krize, veoma negativno utiče na reformske procese u državama koje teže učlanjenju", upozorava se u izveštaju.\nKoalicija prEUgovor je mreža organizacija civilnog društva osnovana radi praćenja politika koje se odnose na pregovore o pristupanju Srbije Evropskoj uniji, sa posebnim naglaskom na poglavlja 23 i 24. Cilj prEUgovora je da pomogne da se proces pridruživanja EU iskoristi za ostvarenje suštinskog napretka u daljoj demokratizaciji srpskog društva.


Ovom prilikom predstavnici Komore su se premijeru i članovima Vlade zahvalili za pozitivan i znatno korektniji odnos prema svim advokatima, a prije svih onima koji su angažovani za odbrane po službenoj dužnosti.\nPremijer Gutić je izrazio podršku radu Komore ističući da "advokatska komora zauzima veoma važno mjesto u sistemu pravne zaštite". Također ovu priliku premijer Gutić je iskoristio i javno osudio nedavni fizički napad na advokata Rifata Konjića i izrazio riječi podrške aktivnostima koje je Komora u cilju zaštite gospodina Konjića, ali i integriteta advokatske profesije poduzela po ovom pitanju.\nDanašnji sastanak iskorišten je i za razgovor na temu pružanja besplatne pravne pomoći na području našeg kantona. Premijer Gutić je predsjednika Mešića upoznao da Vlada planira raditi izmjenu zakonske regulative koja tretira ovu oblast, te pozvao Komoru da svojim mišljenjima i sugestijama učestvuje u izmjeni ovih zakonskih propisa.\nNakon što su se premijer Gutić, ministrica pravosuđa i uprave Ivana Kulić i ministar finansija Jakub Suljkanović upoznali sa aktivnostima i djelovanjem regionalne advokatske komore Tuzla, istaknuta je spremnost Vlade da u smislu pomoći učini sve što je u njenoj nadležnosti.\n- Sve ono što je u našoj mogućnosti i u okvirima Vlade Tuzlanskog kantona, mi smo tu da pomognemo i rješavamo, a za sve ono što su ingerencije drugih nivoa vlasti bit ćemo partneri. Za one zakone koji se donose na višim nivoima tu smo da zajedno, štiteći interese i advokata sa ovog područja, kreiramo mišljenja, stavove i inicijative, zaključio je premijer Gutić.


Pri kraju radovi na Regionalnom inovacionom startap centru - Општина Прибој\nProstor od 550 kvadrata u Domu kulture u izgradnji u Novom Priboju, građevinski je potpuno zaokružen i sada se dobro vide sve konture budućeg Inovacionog startap centra u našem gradu. Zbog epidemije koronavirusa i uvođenja vanrednog stanja i nemogućnosti dolaska u Priboj, izvođač je za najveći deo poslova angažovao pribojske firme, pa tako ovih dana završne zanatske radove izvode radnici firme „Vučkomont“ . Oni trenutno rade na postavljanju podne keramike i molerskim radovima, poštujući propisane mere, pa se poslovi izvode u odvojenim prostorijama i uz obaveznu zaštitnu opremu – ističe vlasnik ove firme, Goran Vučićević.\nPodsetimo, izvršeno je pregrađivanje prostora budućeg startap centra, formirane su prostorije prema projektu, postavljena spoljna stolarija, ugrađene hidro, elektro i toplovodne instalacije, postavljena termoizolacija, opremljeni su i mokri čvorovi. Preostaje postavljanje sanitarija i unutrašnje stolarije, a urađena je i pristupna rampa za invalide. Prema rečima Veljka Bojovića iz JP za uređenje građevinskog zemljišta i razvoj Priboja, zavisno od vrste posla urađeno je od 80 do 95 odsto poslova. Iako se radi smanjenim intenzitetom, radovi će biti uskoro gotovi, a puštanje u rad Inovacionog startap centra u Priboju planira se nakon završetka vanrednog stanja.\nBudući Regionalni inovacioni startap centar u Priboju imaće sve uslove za dobar rad, osnivanje i pokretanje sopstvenog biznisa budućih pribojskih preduzetnika, ali i njihovo umrežavanje sa inženjerima iz Srbije, Evrope i sveta. Startap centar raspolagaće sa potrebnim konferencijskim salama, kancelarijama za sastanke, ali i glavnom salom u kojoj će biti instalirano 25 radnih jedinica, uz najbrži internet u Priboju.\nPodsetimo, Regionalni inovacioni startap centar u našem gradu finansira Ministarstvo za inovacije i tehnološki razvoj Republike Srbije, uz učešće lokalne samouprave. Ukupna vrednost investicije je preko 50 miliona dinara.


Uklonjena "ekološka bomba" sa obale Lima, sanacija deponije Stanjevine u završnoj fazi - PPmedia\nUklonjena “ekološka bomba” sa obale Lima, sanacija deponije Stanjevine u završnoj fazi\nPosted on\t4 јуна, 2021 6:55 pm by adminpp033\nPrijepolje – Sanacija i rekultivacija deponije Stanjevine u Prijepolju, na magistralnom putu ka Crnoj Gori u završnoj je fazi. Neimari užičkih “Puteva” postavljaju geosintetičku glinu na kosinama duž cele saobraćajnice, nakon čega sledi presipanje zemljom i sadnja zimzelenog rastinja. Sanacija četiri decenije eksploatisane deponije, trebalo bi da bude gotova do kraja juna. Vrednost radova, koje finansira lokalna smaouprava iznosi 38 miliona dinara.\nRadovi na deponiji Stanjevine u završnoj fazi, foto: A.Rovčanin\nNekoliko metara visoko brdo smeća, na površini od skoro 2,5 hektara, koje se nalazilo uz samu desnu obalu Lima, sada je prošlost. Neimari firmi “MPP Jedinstvo” Sevojno i “Putevi a.d.” Užice, uklonili su naslage smeća sa površine deponije, zatim posuli gotovo 10.000 kubika zemlje, ugradili biotrnove, a sada postavljaju geosintetičku glinu na kosinama pored magistralnog puta, pa sledi ozelenjavanje dela površine zimzelenim rastinjem.\n– Na osnovu preporuke proizvođača gosintetičke gline, svakodnevno postavljamo oko 400 kvadrata, kako usled eventualnih padavina ona ne bi pokisla, jer se radi o poroznoj materiji pa može doći do pucanja i samog kidanja. Na prvom mestu nam je da radovi budu kvalitetno izvedeni – kaže šef gradilišta na deponiji Stanjevine Goran Stiković.\nIz lokalne samouprave zadovoljni su dinamikom i kvalitetom izvedenih radova. Zamenik predsednika opštine Esad Hodžić kaže da će sanacija deponije u potpunosti zadovoljiti sve bezbednosne, zdravstvene, tehničke i vizuelne aspekte.\nNeimari užičkih Puteva privode posao kraju, foto: A.Rovčanin\n– Do potpunog završetka sanacije deponije Stanjevine nije ostalo još puno posla. Pored postavljanja geosintetičke gline ostala je još rekultivacija zemljišta, sejanje trave, sadnja zimzelenog rastinja, što bi do kraja juna trebalo da bude gotovo. Kao dodatni radovi uslediće postavljanje okapnica na biotrnovima i kapije koju treba uraditi – ističe Hodžić.\nPo završetku sanacije Stanjevina, “Srbijavode” počinju izgradnju 400 metara dugog potpornog zida kako bi se sprečilo potkopavanje tela deponije i obrušavanje presutih ostataka smeća u reku Lim.\nОзнаке: deponija Stanjevine, Putevi Užice, vesti prijepolje, VLADA SRBIJE


Zapadnoj Evropi nedostaje više od 300.000 majstora - IndeksOnline.rs\nNaslovna Društvo Zapadnoj Evropi nedostaje više od 300.000 majstora\nBEOGRAD – Zemljama Zapadne Evrope trenutno nedostaje više od 300.000 majstora i ako naši ljudi, koji su još ovde, ne budu adekvatno plaćeni na velikim projektima, ostaćemo bez dobre radne snage, kaže Goran Rodić iz Građevinske komore Srbije.\n“Moramo da sačuvamo ono što imamo, ali i da obnovimo radnu snagu i jedini način je da domaće firme angažovane na projektima gde je država investitor imaju tretman glavnog izvođača, i da mogu adekvatno da plate radnu snagu. Ako to propustimo, oni će otići u inostranstvo i mi ćemo skupo plaćati dolazak stranih firmi koji će sanirati posledice nekvalitetnog održavanja ili podizanje novih objekata”, rekao je Rodić Tanjugu.\n“Kod nas je sada u toku veliki invesitdcioni ciklus pošto imamo više od 60.000 aktivnih gradilišta i dobar deo radne snage je ostao angažovan kod privatnih investitora, pa se odmah osetio nedostatak naših radnika u Nemačkoj, Austriji i Švajcarskoj”.\n“Velika opasnost preti da izgubimo kvalitetnu radnu snagu, što će se odraziti na kvelitet održavanja infrastrukture i velikih sistema, ali i gradnju nove infrastrukture”, navodi Rodić.\n“Sa druge strane, srpske firme bi trenutno mogle da imaju velike poslove ne samo u Zapadnoj Evropi, već i u Rusiji, na Bliskom istoku i u afričkim zemljama.


HomeVestiRHMZ: Popodne nepogode sa gradom i olujnim vetrom na jugu i istoku Srbije\n14/08/2019 Redakcija BALKAN TV Vesti, za slajder 0\nBEOGRAD: Hidrometeorološki zavod upozorio je da se na jugu i istoku Srbije očekuju kratkotrajne vremenske nepogode sa gradom i olujnim vetrom.\nKako se navodi, oblačnost koja će pre podne i sredinom dana na severu i severozapadu Srbije uslovljavati lokalno obilne pljuskove sa količinom padavina većom od 20 milimetara za tri sata, posle podne i uveče izmestaće se ka jugu i istoku Srbije.Sutra će na severu Srbije i u Negotinskoj Krajini biti pretežno sunčano, dok će u ostalim krajevima biti umereno do potpuno oblačno, ponegde s kratkotrajnom kišom.\nFoto: F. Bakić/Nevreme\nPosle podne i uveče očekuje se postepeno razvedravanje. Vetar će biti umeren, na istoku i u planinskim predelima povremeno jak, severozapadni, uvece u slabljenju. Najniža temperatura kretaće se od 14 do 19 stepeni, a najviša od 23 do 26 stepena, u Negotinskoj Krajini do 29.\nU Beogradu će jutro biti umereno oblačno, u toku dana pretezno sunčano, dok će vetar biti umeren, severozapadni, uveče u slabljenju. Najniža temperatura kretaće se oko 16 stepeni, a najviša dnevna oko 24. U petak će na severu Srbije i u planinskim predelima biti promenljivo oblačno, a u ostalim krajevima pretežno sunčano.\nRebalans pokrajinskog budžeta, 500 miliona dinara za socijalnu zaštitu\nTotal Hits : 3101058


Hajduci žale za deda Janesom... - Sportske.net\nHajduci žale za deda Janesom...\nKuljani su danas izgubili i svog poslednjeg predratnog fudbalera, najbržeg igrača ponosa ravnice u dvadesetom veku, legenarnog Šandora Janesa.\nU svojoj 91. godini života, danas je preminuo legendarni Deda Janes,legendarni fudbaler Hajduka iz Kule.\nŠandor Janes je svoju čitavu karijeru proveo u dresu kluba iz Kule, čiji je do skora i bio najverniji navijač.\nNa utakmice je dolazio redovno sve dok ga je zdravlje služilo, a njegova smrt je, kažu Kuljani, označila i kraj jedne ere nevinog, amaterskog, neprofitnog fudbala u bačkoj ravnici.\nU ime kluba iz Kule, predsednik Hajduka Zoran Osmajić je uputio telegram saučešća Janesovoj porodici u kome se, u ime Upravnog odbora, skupštine, članova i svih navijača kluba izražava najdublje žaljenje povodom odlaska legendarnog fudbalera.\nJanes Šandor je inače dres Hajduka iz Kule nosio od 1936. do 1963. godine, svojom vernošću belom dresu zauvek je zadužio svoj klub.


KASA PORESKE UPRAVE RS SVE PUNIJA: Javni prihodi u avgustu veći dva odsto | Novosti.RS\nKASA PORESKE UPRAVE RS SVE PUNIJA: Javni prihodi u avgustu veći dva odsto\n03. 09. 2020. u 07:13\nPORESKA uprava Republike Srpske je u avgustu ove godine na račun javnih prihoda Srpske prikupila ukupno 207,59 miliona KM,\nTo je za oko 3,57 miliona KM ili dva odsto više u odnosu na isti mesec prošle godine.\nGoran Maričić, direktor PU RS, kaže da je prošla godina bila rekordna u naplati javnih prihoda od osnivanja Uprave u ovom obliku organizovanja.\n- Ovi ohrabrujući podaci pokazuju da postepeno dolazi do stabilizacije u naplati javnih prihoda na šta su svakako uticale mere Vlade RS iz Uredbe sa zakonskom snagom o poreskim merama za ublažavanje ekonomskih posledica nastalih usled pojave virusa korona, ali i niz drugih mera koje je donosila Vlada sa ciljem da privreda lakše prevaziđe aktuelnu krizu uzrokovanu pandemijom - ističe Maričić.\nOn kaže da su direktni porezi u avgustu ove godine naplaćeni u iznosu od 38,4 miliona KM, što je za 6,3 miliona KM ili 20 odsto više nego u istom periodu prošle godine.\n- Najveći rast naplate u ovom segmentu javnih prihoda bio je kod poreza na dobit, koji je naplaćen u iznosu od skoro 18,2 miliona KM, što je za 4,6 miliona KM ili 34 odsto u odnosu na isti mesec prošle godine - dodaje Maričić.\nRAST je zabeležen i kod naplate poreza na dohodak, koji je naplaćen u iznosu od 16,2 miliona KM, što je za šest odsto više, dok je porez na upotrebu, držanje i nošenje dobara naplaćen u iznosu od 1,48 miliona KM ili jedan odsto više.\nRepublika Srpska porez Poreska uprava RS javni prihod RS


Kultura sećanja – tribina posvećena porodici Adamović\nTribina pod nazivom „Adamovići, ispisnici građanskog Novog Sada – portreti Šandora i Saše Adamovića“ održana je u sredu 7. septembra na „Tribini mladih“. O poznatoj novosadskoj porodici govorio je istoričar Ognjen Karanović.\nAutor tribine istakao je da je veoma važno da se svi stanovnici Novog Sada sete onih koji su osnovali grad koji se bori za titulu evropske prestonice kulture, jer je Srpska Atina, izgrađena trudom i radom velikana koji su živeli u njoj.\n– Zahvaljujem se Kulturnom centru Novog Sada, ustanovi koja prepoznaje ono što je bitno za razvoj kulturnog života grada – rekao je Karanović.\nOgnjen Karanović je naglasio da tvorci građanske kulture Novog Sada nisu pripadali samo akademskim krugovima i sloju nenadmašne inteligencije u 18., 19. i 20. veku, već i pojedincima i porodicama uglednih trgovaca, zanatlija, bankara, industrijalaca, pa čak i vinogradara. Jedna od tih porodica, „rasadnica“ najčuvenijih zatočnika afirmacije novosadske privrede, politike i kulture bila je i trgovačko-vinogradarska familija Adamović. Predavač je predstavio bogate biografije i opisao tužnu sudbinu članova jedne od najznamenitijih porodica koje su živele u Novom Sadu.


U Crnoj Gori potvrđeno još 14 ZARAŽENIH, ukupno 174\nPrema najnovijim podacima, u Crnoj Gori je potvrđeno još 14 slučajeva korona virusa i sada ih je ukupno 174, saopštio je Institut za javno zdravlje (IJZCG).\nTokom dana je analizirano 16 uzoraka, od kojih je 14 pozitivno na korona virus, saopšteno je iz tog instituta.\nNovooboleli su registrovani u Podgorici - četiri, Nikšiću - devet i Herceg Novom - jedan.\n- Trinaest novoobolelih su kontakti prethodno poznatih slučajeva dok se za izvorom infekcije i dalje traga u jednom slučaju - stoji u saopštenju.\nNajviše obolelih i dalje je u Podgorici 77 i Tuzima 34.


Međunarodni dan joge u Srbiji, 2015. | Joga savez Srbije\nPočetna » Aktivnosti » Međunarodni dan joge u Srbiji, 2015.\nU Beogradu u 18 časova u “Yoga parku” na beogradskoj Adi u okviru tradicionalne akcije “Vežbajte jogu sa nama” održan je veliki javni (besplatni) čas posvećen MEĐUNARODNOM DANU JOGE u organizaciji Joga saveza Srbije, kao i u još 41 gradu širom Srbije. Članice Joga saveza Srbije obeležile su međunarodni dan joge u sledećim gradovima: Novi Sad, Pančevo Negotin Vranje Požarevac Kruševac Prokuplje Niš Vršac Bajina Bašta Mladenovac Svilajnac Crvenka Šabac Loznica Kraljevo Stara Pazova Sombor Zemun Obrenovac Vrbas Kragujevac Paraćin Novi Banovci Užice Gornji Milanovac Zrenjanin Čačak Kovačica Železnik Kaluđerica Boleč Nova Pazova Kosovska Mitrovica Aranđelovac Topola Inđija Veternik Smederevska Palanka Besna Kobila.\nObeležen je Međunarodni dan joge u Srbiji\nPreuzeto sa sajta Ministarstva omladine i sporta RS.\nMinistar omladine i sporta Vanja Udovičić sastao se danas sa ambasadorkom Indije Njenom Ekselencijom Narinder Čauhan. Tema sastanka bila je obeležavanje Međunarodnog dana joge.\nMeđunarodni dan joge biće obeležen 21. juna brojnim aktivnostima širom Srbije. ,,Ministarstvo omladine i sporta podržava ovu, ali i sve druge manifestacije koje za cilj imaju promovisanje rekreacije i zdravog stila života“, rekao je ministar omladine i sporta Vanja Udovičić.\nMeđunarodni dan joge uspostavljen je na predlog Republike Indije, rezolucijom koju je 11. decembra 2014. godine donela Generalna skupština Ujedinjenih nacija uz rekordnu podršku 193 delegata i 177 zemalja, uključujući i podršku Republike Srbije.\nOvaj važan datum obeležen je prigodnim programom u svim gradovima Srbije gde se nalaze članice Joga saveza Srbije. Joga savez Srbije je ove godine proslavio 21. godinu aktivnosti u promovisanju joge kao zdravog životnog stila. Joga savez Srbije svake godine nizom aktivnosti promoviše društvenu korisnost joge omogućavajući različitim kategorijama da se upoznaju sa ovom drevnom metodom samousavršavanja.\nJoga savez Srbije tradicionalno već sedmu godinu za redom sprovodi akciju besplatnih časova joge “Vežbajte jogu sa nama” koja se sprovodi u Yoga parku na Adi i u 42 grada širom Srbije.\nJoga savez je u 2015. godini organizovao Šesti međunarodni festival joge na Adi u kojem je učestvovao veliki broj predstavnika joge iz mnogih evropskih zemalja.\nMeđunarodno društvo za naučna istraživanja u oblasti joge beleži petu godinu od izdavanja naučnog časopisa “Smisao”, u kojem najveći naučni autoriteti iz oblasti joge publikuju rezultate sprovedenih istraživanja.


Saobraćaj u Srbiji odvija se bez većih problema - Ekonomske Vesti\n11. mar. 2016 Andrija Matić 0 Comments Ministarstvo građevinarstva, poplave, putevi, Zorana Mihajlović\nMinistarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Vlade Republike Srbije saopštilo je da se saobraćaj u Srbiji za sada odvija bez većih problema, kao i da nadležne ekipe resornog ministarstva dežuraju 24 časa u Operativnom štabu Sektora za vanredne situacije.\nU saopštenju se navodi da su, zbog povećanog vodostaja reka i većih padavina u Srbiji, trenutno neprohodna dva državna puta, Čačak–Guča–Granica i Kratovska stena–Lučani–Guča, dok su svi ostali pravci, južni i istočni krak Koridora 10, u potpunosti prohodni.\nSaobraćaj se bez ikakvih problema odvija i na kompletnoj železničkoj mreži Srbije.\nPo nalogu potpredsednika Vlade i resornog ministra Zorane Mihajlović, Ministarstvo je ljudima ugroženim u poplavama stavilo na raspolaganje više od hiljadu mašina i vozila i više od 2.000 ljudi spremnih da pruže pomoć.\nZa potrebe zaštite i spasavanja od poplava mogu se angažovati 719 vozila, 327 mašina, 1.118 pojedinačnih komada različite opreme i 2.122 zaposlena u putarskim preduzećima, ističe se u saopštenju.\n← NBS: Devizne rezerve 9,85 milijardi evra\nDirektor AvtoVaza odlazi 7. aprila →


Svetska banka: Zagadjeni vazduh na Zapadnom Balkanu vodeći faktor rizika za zdravlje ljudi - Radio Luna\nPočetna Srbija i region Svetska banka: Zagadjeni vazduh na Zapadnom Balkanu vodeći faktor rizika za zdravlje...\nSvetska banka: Zagadjeni vazduh na Zapadnom Balkanu vodeći faktor rizika za zdravlje ljudi\nFoto arhiva J.P.\nSvetska banka ukazala je danas da ljudi na Zapadnom Balkanu često udišu vazduh koji je medju najzagadjenijima na svetu, te da je njegovo zagadjenje vodeći faktor ekološkog rizika koji najviše doprinosi ukupnom broju smrtnih slučajeva i invaliditeta u ovom regionu, a negativno utiče i na životnu sredinu i ekonomiju.\nZbog toga je, tokom proteklih petnaest godina, Svetska banka uložila više od 250 miliona dolara u unapredjenje energetske efikasnosti i smanjenje zagadjenja vazduha i emisija gasova sa efektom staklene bašte u čitavom regionu, izmedju ostalog kroz projekte usmerene na smanjenje ukupne tražnje za toplotnom energijom, zamenu zastarelih ložišta na drvo i ugalj i veću upotrebu štedljivije rasvete.\nIstaknuto je da gradjani Sarajeva, Skoplja, Beograda i mnogih drugih gradova širom Zapadnog Balkana često udišu vazduh koji je medju najzagadjenijima na svetu – naročito u zimskim mesecima, kada zagadjujuće materije koje potiču iz termoelektrana na ugalj, individualnih ložišta za grejanje, vozila, fabrika i drugih izvora pomračuju sunce, zagadjuju životnu sredinu i stvaraju probleme pri disanju.\nIz Svetske banke podsećaju da se 2019. godine, sa 175 smrtnih slučajeva na 100.000 stanovnika, Srbija našla na vrhu liste smrtnosti od zagadjenja u Evropi i zauzela 9. mesto na svetu – ispred Indije.\nUkazano je i da kreatori politika nastavljaju da istražuju višestruke pristupe za otklanjanje negativnih efekata zagadjenja na zdravlje, životnu sredinu i ekonomiju.\n“Postoje tri osnovna pravca delovanja smanjiti emisije iz grejanja, saobraćaja i energetskih postrojenja – a ovo poslednje podrazumeva gašenje postojećih postrojenja koja proizvode i troše enormne količine uglja i izvor su ogromnog zagadjenja”, kazao je predsednik Udruženja za zaštitu okoline, prirode i zdravlja “Ekotim iz Bosne i Hercegovine Rijad Tikveša.\nPored toga, procenjeni godišnji ekonomski troškovi povezani sa zdravstvenim oštećenjima izazvanim ovim zagadjenjem zapanjujuće su visok.\nZdravstveni i ekonomski izazovi koje donose ove toksične čestice dodatno pogoršavaju i druge zagadjujuće materije koje narušavaju kvalitet vazduha, doprinose emisiji gasova sa efektom staklene bašte i negativno utiču na kvalitet života svih žitelja Zapadnog Balkana.\nIz SB podsećaju da su, prepoznajući ove rastuće izazove, lideri zemalja Zapadnog Balkana ambiciozno objavili nameru da saradjuju na ostvarenju cilja ugljenično neutralne Evrope do 2050. godine, kao što je opisano u zajedničkoj deklaraciji iz novembra 2020, a SB ostaje opredeljena pružanju podrške tim nastojanjima.\nTa podrška podrazumeva realizaciju projekata sa ciljem rešavanja problema zagadjenja vazduha, na osnovu analiza sprovedenih kako bi se bolje razumeo ovaj problem i osmislile intervencije sa ciljem maksimiziranja efikasnosti smanjenja emisija, unapredjenja zdravstvenih ishoda i smanjenja ekonomskog uticaja zagađenja vazduha.\nU narednom periodu, je istaknuto, Svetska banka će nastaviti da pomaže zemljama Zapadnog Balkana u ozelenjavanju ekonomija kroz ulaganje u čiste izvore energije, pomoć pri zatvaranju rudnika-velikih zagadjivača na ekološki i socijalno odgovoran način i podršku za povećanje energetske efikasnosti i smanjenje ugljeničnog otiska privreda ovih država.\nOzelenjavanje ekonomija širom Zapadnog Balkana omogućiće svim gradjanima ekonomski prosperitet, ali i čist vazduh i čistu vodu za piće – a taj trostruki uspeh će unaprediti životni standard, poboljšati zdravlje i obezbediti održivi rast ka čistijoj, zdravijoj budućnosti, objavila je Svetska banka.


Web aplikacije - NetBitLab Digital\nVi se nalazite ovde: Početna / Web aplikacije\nOvde možete pogledati gotove web aplikacije koje su namenjenje poboljšanju i unapređenju poslovanja. Kako su u pitanju već gotova rešenja sama implementacija i podešavanje se obavlja u kratkom vremenskom periodu, i aplikaciju možete koristiti u svega par dana. U nastavku možete pogledati gotove web aplikaicje koje po potrebi mogu da se i dorađuju u zavisnosti od samih potreba i namena korisnika.\nNamena: Restorani, Fast Food, Picerije, Barovi, Splavovi, Kafane, Hoteli\nDigitalni meni ili digitalni jelovnik je web/android aplikacija koja služi za prezentovanje kupcima i mušterijama vašu ponudu. Preko web sistema jednostavno dodajete nove kategorije i proizvode sa mogućnošću sortiranja. Kada dodate nove proizvode ili sačuvate izmene android aplikacija na tabletu ili TV će odmah prikazivati nove proizvode. Proizvode možete da dodajete putem bilo kog uređaja (PC, Mac, mobilni telefon, tablet) koji ima pristup internetu. Na web sistemu je potrebno samo da se ulogujete i da dodate ili izmenite postojeće proizvode. Veoma korisno za promocije i dnevne ponude koje se menjaju na dnevnom nivou. Unapredite poslovanje, budite prepoznatljivi i drugačiji od drugih. Zamenite stare i dotrajale jelovnike novim i modernim digitalnim jelovnikom. Kreirajte i menjajte jelovnik sa bilo koje tačke na planeti uz instant primenu.\nDetaljnije o digitalnom meniju možete pogledati na zasebnoj stranici.\nOpis sistema za fast food\nNamena: Restorani, Fast Food, Picerije, Barovi, Kafane i ostali objekti koji vrše dostavi hrane uz mogućnost da korisnik sam pokupi hranu na adresi.\nZahtevi: Web hosting i domen\nFunkcije: Kompletan sistem za vođenje porudžbina fast food-a i online porudžbine kupaca\nDodatno: Web sajt\nSistem za fast food i dostavu hrane je namenjen svim fast food-ovima koji rade dostavi ili imaju opciju da korisnik poruči i sam preuzme na lokaciji. U samom sistemu imate mogućnost kreiranja proizvoda, kategorija, dodataka, kupona, popusta itd. Sve izmene su odmah vidljive i primenljive na web sajtu gde kupac može izvršiti porudžbinu vaših proizvoda. Ono što nas izdvaja od drugih fast food rešenja i web sajtova jeste mogućnost kreiranja i primene filtera, tako da korisnik neće morati da gleda jednu po jednu picu i da čita sastojke, već će moći preko filtera da suzi izbor od svih pica u ponudi. Veoma korisna opcija ukoliko u ponudi imate dosta proizvoda i jela. Sam sistem vodi brigu o korisnicima, porudžbinama, kuponima, radnom vremenu uz mogućnost kreiranja posebnog radnog vremena za određene kategorije (npr doručak se može poručiti do 13h), tako da kupac može izvršiti jednostavnu porudžbinu i vi istog trenutka možete krenuti u pripremu i isporuku porudžbine. Formirajte sami cenovnik, veličinu porcije, dodatke, radno vreme, lokacije, zone isporuke i još mnoge druge stvari koje će unaprediti vaše poslovanje jer će korisnik na krajnje jednostavan način moći da odabere svoj omiljeni proizvod i da porudžbinu dobije na email sa informacijom o roku isporuke.\nDetaljni o sistemu za fast food i online porudžbine možete naći na zasebnoj strani.


Specijalna bolnica za rehabilitaciju "Gamzigrad" dobija „Otvoreno kupalište u Gamzigradskoj banji“! VIDEO - Istočne VESTI\nadminDec 01, 2018Društvo, Zdravstvo0\nDirektor Specijalne bolnice za rehabilitaciju u Gamzigradskoj banji Dr Rade Kostić potpisao je u Beogradu 22 miliona vredan Ugovor o realizaciji projekta „Otvoreno kupalište u Gamzigradskoj banji sa termo-mineralnom vodom“.\nMeđutim, u pokušaju da se realizuje ovaj projekat, pojavili su se izvesni problemi vezani za zakonske regulative koji su uspešno rešeni…\n„Problem je nastao oko dobijanja pojedinih dozvola, naime, 2004. godine, došlo je do izmena u Zakonu, a što se lokacijske dozvole tiče, nadležnost je bila Ministartsva urbanizma i građevine. Kada smo se njima obratili, za veoma kratko vreme dobili smo sve što od njih tražili. Međutim, prema tom Zakonu iz 2004. godine, kada su zone lokaliteta Feliks Romulijana evidentirane, ispostavilo se da mi pripadamo trećoj zoni tog lokaliteta i da ne možemo da radimo i dobijemo građevinsku dozvolu bez generalnog urbanističkog plana, i tek nakon toga, Ministarstvo građevine je nadležno za izdavanje građevinske dozvole. Pokušali smo sa lokalnom samoupravom da prevaziđemo taj problem, koji je bio kompleksan, i realna mogućnost za rešavanje problema do pre 10,15 dana je bila gotovo nemoguća. Obratili smo se Ministarstvu turizma i rekli da zamalo da se obistini ona večita problematika: kada imate papirologiju, nemate novac i obratno. Ovog puta mi smo imali novac, a papirologija nam je zasmetala. Lepša strana je ta da su iz Ministartsva turizma upoznati sa problematikom, promenama i izmenama u Zakonu, i oni su imali želju da opstanu na tom našem projektu i da nam pomognu. Predložili su Aneks ugovora, koji je 15. novembra potpisan i njime su izmenjeni uslovi, pa su nam sa postojećom, dosadašnjom dokumentacijom, produžili rok do 31. maja 2019. godine. Aneksom su se obavezali da nam u sledećih nedelju dana pebace sva sredstva u iznosu od 17 miliona dinara. To nas je motivisalo da prošle nedelje, lično zagovorimo sastanak sa gradonačelnikom Zaječara, da vidimo šta može da se uradi što se lokalne samouprave tiče, a odnosi se na generalni urbanistički plan. Gradonačelnik je motivisan da zajedno tu neophodnu papirologiju rešimo, i da nakon 40 godina postojanja stacionara, dobijemo otvoreno kupalište” – rekao je dr Rade Kostić, direktor Specijalne bolnice za rehabilitaciju “Gamzigrad”.\nKraj radova i otvaranje otvorenog kupališta u Gamzigradskoj banji predviđeno je za maj mesec 2019. godine.\nPrethodni članakZbog radova na mreži sutra bez struje pojedini delovi grada Sledeći članakCentar Kiropraktike "Preporod" Vam obezbeđuje BESPLATAN PREGLED I DIJAGNOSTIKU!!!


Saobraćajna nesreća na autoputu kod Vrčina\n► Saobraćajna nesreća na autoputu kod Vrčina\nU saobraćajnoj nesreći na autoputu Beograd - Niš kod Vrčina jutros oko 5.00 poginula je najmanje jedna osoba, a četvoro je povređeno.\nU udesu su učestvovali autobus i pet putničkih automobila, a deonica autoputa ka Beogradu zbog uviđaja bila je zatvorena za saobraćaj, javio je RTS.\nHitna pomoć prevezla je četiri osobe u Urgentni centar u Beogradu.Dežurni lekar Ivan Stojmirov rekao je da još nije utvrđen stepen povreda četiri osobe koje su zbrinute u toj ustanovi, ali da najverovatnije nisu životno ugroženi.\nDo nesreće je došlo kod skretanja za Mali Požarevac, kod Begaljičkog brda.\nZbog obustavljanja saobraćaja na autoputu formirale su se kilometarske kolone, a za saobraćaj je otvorena jedna traka.\nNiš: Vozilo udarilo u most, povređena dva tinejdžera\nU udesu jutros oko 3.00 u Nišu lakše su povređena dva tinejdžera uzrasta 16 i 17 godina kada je automobil "fiat marea" u kome su se nalazili izleteo sa kolovoza i udario u ogradu...


Više od 50% kompanija neće odbaciti RAD NA DALJINU ni nakon pandemije - Bizlife.rs\nViše od polovine nemačkih kompanija želi da zaposleni nastave da rade neki oblik posla od kuće – čak i nakon završetka pandemije.\nPrema istraživanju Instituta Ifo u ovoj zemlji, 54% preduzeća želi više da iskoristi kućne kancelarije nego što je to bio slučaj pre izbijanja pandemije. Koronavirus je doveo do značajne promene u načinu na koji kompanije gledaju na rad, a tri od četiri su poručile svojim zaposlenima da se drže podalje od kancelarije poslednjih meseci kako bi ispoštovali nova pravila o socijalnoj distanci, rekao je Ifo.\n„Za mnoge kompanije prilagođavanje je uključivalo znatna ulaganja u digitalnu infrastrukturu i novu komunikacionu tehnologiju. Po svemu sudeći, ova reorganizacija rada neće biti u potpunosti odbačena“, rekao je Oliver Falk, ekonomista Ifoa koji je koautor ovog istraživanja.\nPre nego što je virus izbio, praksa rada na daljinu bila je relativno retka u Nemačkoj, navodi se u izveštaju. Dok je oko 56% zaposlenih u zemlji bilo tehnički sposobno da radi od kuće povremeno, samo oko polovina njih je to stvarno radila.\nIako studija sugeriše da bi se to moglo promeniti za mnoge radnike, Ifo je dodao da je verovatno da radnici s niskim primanjima i niskokvalifikovani radnici neće moći da rade na daljinu.\nTakođe je rečeno da potpuna se promena na rad od kuće verovatno neće dogoditi, već da će preduzeća usvojiti hibridni model koji omogućava kombinaciju rada na daljinu i rada u kancelariji.\nnemacka kompanije rad od kuće koronavirus


Potpredsednik EK Margaritis Šinas izjavio je danas da će Evropa ili pokazati solidarnost ili će prestati da bude Evropa.\nOn je to izjavio na 13. kongresu Nove demokratije u Atini, prenosi ANA.\nŠinas je govoreći o migracijama, rekao da će za nekoliko meseci evropska Obalska straža dodati čuvare kako bi zaštitili granice, što pokazuje želju EU da se zaštite zajedničke granice.\nPrema njegovim rečima, EK će predložiti novi sporazum o migracijama i sistemu azila, kao i da će sve zemlje EU podeliti teret migracija.\n"Ili će Evropa pokazati solidarnost ili više neće biti Evropa.\nGrčka je Evropa i rešavaće probleme kao Evropa, uz podršku partnera", rekao je Šinas.\n"PRESTONICA BIROKRATA I CARSTVO IDEJA" Dok Ursula fon der Lajen slavi u Briselu, njen najveći problem je tamo čeka: Makron već sprovodi svoj plan u TAJNOSTI


Na zajedničkoj konferenciji za novinare posle razgovora s Janšom, čija stranka ima 25 od ukupno 90 mesta u parlamentu, Pahor je rekao da je relativnog pobednika izbora i zvanično obavestio da je spreman da ga predloži za mandatara i da očekuje da ga do idućeg četvrtka obavesti hoće li mandat prihvatiti, prenosi Hina.\nUz to, Pahor je svih devet stranaka u parlamentu zamolio da vode međusobne razgovore o mogućoj koaliciji koja će sastaviti novu vladu, pri tome ne isključujući nikoga, i to bez obzira hoće li takvi razgovori uspeti ili ne.\nTakvo ponašanje bi pozitivno delovalo na političko stanje u državi i imalo pozitivni uticaj na birače, a ni buduća vlada, bez obzira ko je bude sastavljao, neće moći računati na uspeh i podršku opozicije u odlučivanju o važnim nacionalnim pitanjima, ako ne bude uključivala sve stranke u međusobni dijalog, kazao je Pahor.\n"U ovom trenutku nito, pa ni Janša, nema potrebnu većinu za izbor predsednika vlade, zato smo se danas dogovorili da me o tome da li prihvata ponuđenu kandidaturu za mandatara ili ne, zvanično obavesti najkasnije do četvrtka 19. jula do 14 sati", kazao je Pahor.\nPresednik kaže da će, ako Janša tada prihvati kandidaturu, odluku o tome odmah potpisati i uputiti je na glasanje u parlament.\nJanša je posle razgovora kazao da će njegova stranka još danas uputiti formalne pozive na razgovor parlamentarnim strankama o formiranju nove vlade i da te razgovore očekuju od idućeg ponedeljka, ali da će u međuvremenu moguću podršku u parlamentu proveravati i u neformalnim razgovorima.\nFoto: /borutpahor/ / Instagram\nJanša je dodao da je Sloveniji potrebna stabilna vlada s natpolovičnom podrškom u parlamentu, jer su pred državom zahtevni zadaci, a da će s potencijalnim partnerima razgovarati na temelju svojih programskih ciljeva koji su javno objavljeni.\nKonačni datum do kojega Pahor kao predsednik mora dati predlog kandidata za mandatara nove vlade je 23. jul, kad ističe mesec dana od konstituisanja novog parlamenta, podeća Hina.\nUkoliko do tada ne bude stvorena parlamentarna većina koja bi izabrala mandatara, odnosno predsednika buduće vlade, odnosno ako to ne uspe ni Janši ni Marjanu arcu, koji s pet ostalih stranaka dogovara koaliciju levice i liberalnog centra, onda bi nastupio drugi krug postupka izbora mandatara, u kojem bi osim predsednika kandidata mogle predlagati i poslaničke grupe u parlamentu.\nSLOVENIJA I DALJE BEZ VLADE Istekao rok, Janša nema većinu, traži još vremena


Ilić (NS): Vanredni parlamentarni izbori 25. marta – NovostiDana.rs\nPredsednik stranke Nova Srbija Velimir Ilić izjavio je danas da „ima proverene informacije“ da će se parlamentarni izbori održati 25. marta zajedno sa lokalnim izborima u Beogradu i da je presednik Aleksandar Vučić „potpisao“ da će Kosovo dobiti članstvo u Ujedinjenim nacijama do kraja iduće godine.\n„Oni nisu želeli da sada objave svoju odluku jer žele da opozicija bude nespremna i da ima kratak rok za kampanju, ali ovi podaci su sigurni i provereni“, rekao je Ilić novinarima.\nOn je kazao i da ima informacije da je Vučić „potpisao“ da će do kraja 2018. godine Kosovo biti primljeno u UN i da se početkom „unutrašnjeg dijaloga“ u Srbiji „ide i ka tom rešenju“.\n„Po našem Ustavu mi ne ne razgovaramo sa Kosovom. Gde je naša politika, šta radi, ako Priština već ne ispunjava uslove zašto se ne izadje iz dijaloga, zašto EU ne pritisne Prištinu da ispoštuje dogovoreno?“, upitao je Ilić.\n„Šta nas briga šta izjavljuje Izetbegović (Bakir, član Predsedništva BIH), on stalno izjavljuje nešto protiv Srbije, a videli ste da odmah potom Vučić najavljuje izgradnju auto puta do Sarajeva“, rekao je Ilić.\n„Kada sam ja bio ministar, Crna Gora je ponudila luku Bar za izgradnju puta Boljare-Bar i mi smo to prihvatili, to je interes Srbije, a ovo što su uradili Zorana (Mihajlović) i Vučić (Aleksandar) je najveći greh prema Srbiji u narednih hiljadu godina“, kazao je Ilić.\n„Ono što nije valjalo i što nisam ja počistio, počistio je Vučić i hvala mu na tome“, rekao je Ilić.