Crna Gora spremna da pruža Kosovu svu pomoć u procesu evropskih i evroatlantskih integracija | EUME\nNaslovnica Info Press info Crna Gora spremna da pruža Kosovu svu pomoć u procesu evropskih i...\nCrna Gora spremna da pruža Kosovu svu pomoć u procesu evropskih i evroatlantskih integracija\nDruge bilateralne političke konsultacije između Ministarstva vanjskih poslova i evropskih integracija Crne Gore i Ministarstva inostranih poslova Kosova, na nivou generalnih sekretara, održane su danas u Podgorici.\nCrnogorska strana je ponovila svoju spremnost da i dalje pruža svu neophodnu pomoć i podršku Kosovu u procesu evropskih i evroatlantskih integracija.\nObostrano je konstatovano da su bilateralni odnosi Crne Gore i Kosova izuzetno dobri, da se u kontinuitetu razvijaju odličnom dinamikom, odražavaju prijateljstvo i bliskost dvije države i razvijaju se na principima povjerenja i dobrosusjedstva.\nOsim kvalitetnog političkog dijaloga, dvije države razvijaju veoma dobru i uspješnu saradnju na radnom nivou i dijele zajedničke spoljnopolitičke prioritete – evropske i evroatlantske integracije i posvećenost Regionu, njegovoj stabilnosti i napretku, što će i u narednom periodu biti platforma naše međusobne saradnje.\nZajednički je ocjenjeno da je najvažniji rezultat međusobnog dijaloga i zajedničkih napora potpisivanje Sporazuma o državnoj granici. Takođe, poručeno da je saradnja dvije države u okviru Berlinskog procesa od izuzetnog obostranog značaja, imajući u vidu da se radi o zajedničkoj afirmaciji krupnih regionalnih infrastrukturnih projekata.\nUkazano je i na potrebu jačanja ekonomske dimenzije saradnje između dvije države, budući da za to postoje brojni potencijali i u oblastima turizma, saobraćajnog povezivanja i energetike.\nPozitivno je ocijenjena saradnja i komunikacija resora odbrane i unutrašnjih poslova, rada i socijalnog staranja i kulture, a razmotrena i pitanja jačanja ugovorne baze između dvije države, potpisivanjem novih bilateralnih ugovora i sagledavanjem procesa primjene do sada potpisanih.\nKvalitetna saradnja i redovna komunikacija između resora vanjskih poslova Crne Gore i Kosova formalizovana je potpisivanjem Memoranduma o saradnji između Ministarstva vanjskih poslova i evropskih integracija Crne Gore i Ministarstva inostranih poslova Republike Kosovo, koji su potpisali generalni sekretari Predrag Stamatović i Fitim Sadiku.


turizam - Stranica 10 od 13 - Dnevni list Danas\nPočetna » turizam » Page 10\nDestinacija sunca i mora plus\nAmbasador Kipra u Srbiji Konstantinos EIijadis ocenio je da to „jedinstveno“ istočnomediteransko ostrvo postaje izuzetno popularno turističko odredište.\nPiše: Vladimir Pavković - Borislav Korkodelović 12. 7. 2017.\nDokle god imamo nesređene vlasničke odnose, nema napretka\nU većini rehabilitacionih centara u Srbiji lečenje je zasnovano na starijim metodama, aparatura je zastarela, objekti su zapušteni.\nPiše: Lj. Bukvić 9. 7. 2017.\nPiše: Ivana Nikoletić 8. 7. 2017.\nRaj za žitelje Požarevca i turiste\nLjajić sa ministarkom turizma Bugarske o saradnji\nPotpredsednik Vlade i ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić razgovarao je danas sa ministarkom turizma Bugarske Nikolinom Angelkovom o unapređenju turističke saradnje između dve države i budućem zajedničkom nastupu prema trećim tržištima.\nVučić: Neophodni novi modeli promocije srpskog turizma\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić sastao se danas sa generalnim sekretarom Svetske turističke organizacije Talebom Rifaijem sa kojim je razgovarao o turističkim potencijalima i promociji Srbije kao turističke destinacije.\nNajduža tradicija u Srbiji\nNa današnji dan 1837. godine ispisan je prvi srpski vaučer, kojim je po nalogu kneza Miloša Obrenovića zastavnik Lazarević upućen u Sokobanju na lečenje lekovitom vodom, pa 21. jun, ova opština sa najdužom tradicijom organizovanog turizma u Srbiji ali i na prostorima bivše Jugoslavije, obeležava kao Dan opštine.\nPiše: J. B. K. 20. 6. 2017.\nTuristi se vraćaju u Tursku nakon loše sezone\nGodinama je Turska jedna od najvećih turističkih destinacija na svetu. Onda su teroristički napadi u Istanbulu i Ankari, ali i zahlađenje odnosa sa Rusijom učinili da se prošle godine domaći hotelijeri ozbiljno zabrinu.\nPiše: Ljiljana Bukvić 2. 6. 2017.\nUpoznavanje Dorćola kroz degustaciju različitih craft piva\nSrbija je jedna od zemalja, koja pored rakije i kvalitetnih vina, važi za zemlju u kojoj ljudi imaju ukusa za dobro pivo.\nPiše: Sandra Mijatović 25. 5. 2017.\nDve trke i "Cerski marš"\nPredstavnici grada Šapca potpisali su ugovore sa čelnicima Moto i Biciklističkog saveza Srbije o održavanju dve trke na planini Cer pod nazivom: „Stazom ratnika – Cer 2017“.\nPiše: D. E. 21. 5. 2017.\nGlumica Vjera Mujović prva dama Skadarlije\nNa izbornoj skupštin društva Skadarlija juče na svetski dan porodice u restoranu „Ima dana“ izabrano novo rukovostvo društva Skadarlije – upravni i nadzorni odbor, sekretar i potparol.\nPočela svetska kampanja turizma Srbije\nU toku je svetska kampanja turizma Srbije na BBC vorldu i Evrosportu, a poluminutni spot koji prikazuje lepote Srbije emitovaće se šest meseci, 600 puta.\nIndijska e-turistička viza popularna među Srbima\nU situaciji kada je turizam jedan od pokretača svetske privrede i kada u toj industriji, posmatrano na globalnom nivou, vlada žestoka konkurencija, Indija i Srbija trebalo bi da sarađuju na planu promocije vlastitih turističkih kapaciteta\nPiše: Borislav Korkodelović 26. 4. 2017.


PANIKA U BIHAĆU: Migranti upadaju u kuće, ima povređenih policajaca!\n14-06-2019 17:53 Svet Region\nUkupno 282 migranta pronađena su u dve porodične kuće u Bihaću, tokom današnje akcije MUP-a Unsko-sanskog kantona i Kantonalne uprave za inspekcijske poslove.\n"U prvoj kući boravilo je 180, a u drugoj 102 migranta", kazao je Šiljdedić.\nDa li Rusiju treba da brine što Amerika vojno okupira Poljsku, saznajte OVDE.\nBAKIĆ O SASLUŠANJU U POLICIJI: Nisam pozvan zbog "dugih cevi" već što sam govorio o Vučićevim vezama s mafijom!\nAMERI TVRDE: Vučić je u boljoj pregovaračkoj poziciji u vezi sa Kosovom! Biće pokušaja drame i ometanja, ali...\nSRPSKA DESNICA UZVRAĆA UDARAC: Podneli krivičnu prijavu


Radio Plac Subotica / U gostima: Melinda Šefčić - Centar / Központ\nRadio Plac Subotica / U gostima: Melinda Šefčić\nPočetna > 2021 > Radio Plac Subotica / U gostima: Melinda Šefčić\nU nedelju, 2. januara od 15 časova u emisiji U gostima emitujemo razgovor sa Melindom Šefčić, likovnom umetnicom, koji vodi Jelena Grujičić povodom nedavno otvorene izložbe pod nazivom „Priroda gledana na drugačiji način“ u Dvorišnoj galeriji.\nMelinda je na Hrvatskoj umetničkoj sceni poznata kao jedna od značajnih i vrlo aktivnih stvaralaca i slikarki, naročito kada su u pitanju intervencije i ,,oplemenjivanje’’ javnih institucija i površina.\nIzložba će biti postavljena do sredine januara 2022. godine.\nEmisija je realizovana u okviru projekta UG “Klara i Rosa” i Centar za savremenu kulturu i umetnost u okviru programa „Centar za savremenu kulturu i umetnost kao pokretač društvene promene“. Projekat je podržan od strane Nacionalne koalicije za decentralizaciju, Fondacije Jelena Šantić, Grupe 484 i Evropske unije.\n2021Dvorišna galerijaJelena Grujičićklara i rosaradio placu gostima


Nije prošao Zemanov predlog da Češka povuče priznanje Kosova - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Nije prošao Zemanov predlog da Češka povuče priznanje Kosova\nNije prošao Zemanov predlog da Češka povuče priznanje Kosova\nNajviši češki zvaničnici odbili su danas na koordinacionom sastanku o spoljnoj politici u Pragu predlog i argumente predsednika Češke Miloša Zemana da Češka povuče priznanje Kosova.\n1Piše: Beta 10. oktobra 2019. 19.00 Izmenjeno: 19.08\nFoto: BETAPHOTO/Predsednistvo Srbije/Dimitrije Goll\nŠef češke diplomatije Tomaš Petšiček saopštio je nakon sastanka novinarima da se državni vrh dogovorio da to pitanje nije na dnevnom redu.\n„Dogovorili smo se da pitanje povlačenja priznanja nije umesno. Situacija se nije nikako promenila da bi Češka menjala stav koji je zastupala poslednjih deset godina“, kazao je medijima nakon sastanka češkog državnog vrha Petšiček.\nČeški državni vrh, predsednik Zeman, predsednik Poslaničkog doma češkog parlamenta Radek Vondraček i predsednik Senata Jaroslav Kubera složili su se danas povodom tog Zemanovog predloga da su istorijske okolnosti češkog priznanja Kosova bile 2008. godine problematične ali da to ne smeta da Češka sa Kosovom dalje razvija bilateralne odnose.\n„Vlada Češke priznala je Kosovo u suprotnosti sa stavom Poslaničkog doma Parlamenta Češke Republike. O nepostojanju konsenzusa na nivou najviše političke reprezentacije svedoči i nepotpuno diplomatsko predstavljanje obe zemlje koje ostaje na nivou otpravnika poslova, što, međutim, nije smetnja za razvoj bilateralnih odnosa“, saopštilo je danas češko Ministarstvo spoljnih poslova.\nSa sastanka kome su se kasnije državnom vrhu pridružili i ministri spoljnih poslova, unutrašnjih poslova i odbrane Srbiji i Kosovu upućen je poziv da poboljšaju uzajamne odnose i uklone barijere za međusobnu trgovinu u okviru CEFTA a češki zvaničnici upozorili su na to da bez rešavanja kosovskog pitanja neće biti moguće dovršiti integraciju celog regiona Zapadnog Balkana u Evropsku uniju.\n„Za EU je sada ključno da potvrdi verodostojnost politike otvorenih vrata EU. Najviši zvaničnici zato podržavaju da EU bez odlaganja odluči da započne pristupne pregovore sa kandidatskim zemljama – Severnom Makedonijom a takođe i sa Albanijom. Očekuju takođe da će biti ubrzani pristupni pregovori sa Srbijom i Crnom Gorom“, saopštilo je češko MSP.\nČeški državni vrh u vezi sa nedavnom posetom šefa države i predsednika donjeg doma parlamenta Beogradu ocenili su danas kao prijateljske odnose Češke i Srbije i podsetili da su se oni iskazivali i kao podrška u važnim istorijskim trenucima za Češku, kao 1918, 1938. i 1968. godine.\nPredsednik Češke Miloš Zeman obznanio je inicijativu da Češka povuče priznanje Kosova tokom posete Beogradu, sredinom septembra a po povratku u Prag je objasnio da svaka greška može da se ispravi a da će on samo podneti predlog da se priznanje Kosova povuče na današnjem neformalnom savetovanju državnog vrha o spoljnoj politici.\nZemanov predlog da Češka ispravi grešku i povuče priznanje Kosova nije naišao na podršku ni premijera ni predsednika oba doma češkog parlamenta a predsednik Senata Jaroslav Kubera kazao je odmah da će to biti debata ni o čemu jer je predsednik Zeman to izjavio samo da se dopadne Srbima a nema nikakvu moć da nešto po tom pitanju uradi.\nČeška opozicija, posebno ona koja je bila kategorično protiv bombardovanja SR Jugoslavije 1999. godine i žestoko tada kritikovala Zemana kao tadašnjeg premijera za to što je doneo odluku da da NATO saglasnost Češke, iako je mogao da stavi veto, veruje da Zeman samo želi da se iskupi pred srpskim narodom za to što je dao blagoslov da se zbog Kosova bombarduje Beograd, iako su se tome žestoko protivili neki ministri njegove tadašnje vlade.\nČeška, Miloš Zeman, Povlačenje priznanja Kosova\nPredsednik Zeman pozvao Čehe da se masovno vakcinišu\nU Češkoj ponovo skoro 16.000 novozaraženih korona virusom\n10. oktobra 2019. u 20.58\nČesi kao Srbi, mali, razjedinjeni, i protiv Srbije, jednoglasni da se ne slažu kada je Srbija u pitanju. A 1968. beše jako davno, a tada su bili Čehoslovačka. I nije SSSR isto što i NATO. Njihovo praško proleće počelo 5. januara, a naše 24. marta. Kasnimo za Česima, mnogo kasnimo.


Osobe sa invaliditetom i film – Sara Pavić – KAO PARNAS\nHteli smo da saznamo kako novosadska publika doživljava osobe sa invaliditetom kroz filmsku umetnost. Uradili smo kratku anketu koja nas je prijatno iznenadila.\nIspitanici različitih uzrasta, pola i zanimanja, naveli su veliki broj filmova koji prikazuju osobe sa invaliditetom, među kojima su oni najzvučniji „Kišni čovek“, „Ja sam Sem“, francusko ostvarenje „The Intouchables“, i najnoviji „Dok nisam srela tebe“.\nZanimljivo je da iako su neki naveli i više od 10 filmova koji se bave ovom tematikom, niko nije mogao da se seti ni jednog autora filma sa invaliditetom.\nNa pitanje „Kako mislite da filmovi inače prikazuju osobe sa invaliditetom?” dobili smo mnogo zanimljivih odgovora:\n“Najviše je prikazana njihova svakodnevna borba sa sredinom u kojoj žive, a koja im nije naklonjena, sa ljudima iz okruženja, koji nisu uvijek spremni da ih razumiju i pruže im pomoć, kao i ograničenja koja invaliditet donosi.“\n“Prikazuju ih kao jake, borbene osobe u zavisnosti od toga koliko im invaliditet to dopušta.”\n“Mislim da prikazuju slabosti osoba sa invaliditetom i njihovu nemogućnost obavljanja svakodnevnih aktivnosti zdravih osoba. Ali takođe pokazuju veliku želju da se savladaju prepreke i volju za životom.”\n“Mislim da ih prikazuju kao jake osobe, i time nam šalju poruku koliko su neki naši problemi zapravo mali. Prikazuju ih kao osobe sa jakom voljom, pozitivne, ali i kao osobe koje su u stalnoj borbi sa samim sobom kao i njihovu borbu da normalno funkcionišu u svetu koji često nije prilagođen njihovim potrebama.”\n“Prikazuju stereotipe i predrasude koje ljudi imaju o osobama sa invaliditetom, odnosno barijere u okruženju koje često sprečavaju njihovu participaciju u društvu… Ali sa druge strane i da postoje ljudi koji imaju razumevanja i pružaju podršku, pravi odnos porodice u teškim situacijama, kao i upornost i volju samih osoba sa invaliditetom, pozitivan stav koji vraća volju za životom…”\nankete sprovela: Sara Pavić


BHT Premijer liga: Gostujuća pobjeda Slobode u Bijeljini, remi Viteza i Mladosti\nVIDEO: Leon Benko izjednačio rezultat u Zenici\nSarajevo je u Zenici protiv Čelika uspjelo izjednačiti rezultat.\nVIDEO: Selimović "natjerao" Hebibovića da savlada Delača\nEkipa Čelika u Zenici od 21. minjute vodi protiv Sarajeva sa 1:0.\nJagodić prijetio novinaru, navodno bio i na saslušanju u policiji\nDerbi kola: Zrinjski u lovu na petu uzastopnu pobjedu\nNakon dva veoma jaka susreta u 4. kolu, u kojima su snage međusobno odmjerila 4 najjača kluba u našoj zemlji, i peto premijerligaško kolo će nam donijeti veoma snažan duel, u kojem će u hercegovačkom derbiju snage odmjeriti Zrinjski i Široki Brijeg.\nOdređene cijene ulaznica za utakmicu između Želje i Veleža\nU okviru 5. kola BH Telecom Premijer lige BiH, na stadionu "Grbavica", snage će odmjeriti fudbaleri Željezničara i Veleža, a klub sa Grbavice je danas odredio cijene ulaznica.\nAdilović i Beganović složni: Ne bojimo se suđenja, bit će ovo pravi derbi\nStari rivali Čelik i Sarajevo u subotu će od 17 sati odigrati utakmicu koja će po mnogo čemu biti specifična.\nŠavija: Uprava Slavije vjeruje Vojvodiću\nPredsjednik FK Slavija, Zdravko Šavija, rekao je medijima na pres konferenciji, povodom imenovanja novog šefa stručnog štaba Darka Vojvodića, da su u klubu jednoglasni po pitanju njegovog dovođenja, i da se nada da će Darko Vojvodić ispuniti zajedničke ciljeve. Istovremeno, on se zahvalio bivšem treneru, Milanu Gutoviću, ali i prelaznom rješenju na klupi, što su uspjeli da ostvare gotujuću pobjedu protiv Olimpica.\nVinko Marinović: Cilj je ponoviti igru iz Sarajeva\nBorac sa dva pojačanja ulazi u nastavak sezone\nVlado Jagodić: Ne smije nas zavarati što je Olimpic posljednjeplasirana ekipa\nDarko Vojvodić: Od danas ginem za Slaviju


Za ovu namenu iz budžeta je obezbeđeno 500 miliona dinara za sufinansiranje do 80 odsto ukupnih troškova za mere koje se odnose na ublažavanje ekonomske cene podizanja deteta, usklađivanja rada i roditeljstva, snižavanja psihološke cene roditeljstva, promociju zdravlja i reproduktivnog zdravlja, borbu protiv neplodnosti, kao i populacionu edukaciju, navodi "Politika".\nPravo učešća na konkursu imaju sve opštine pojedinačno, ili više njih udruženo iz istog regiona, koje će zajednički moći da sprovode mere populacione politike.\nUslov je da jedinice lokalnih samouprava već u sopstvenim budžetima imaju predviđena sredstva za sprovođenjen predloženih mera, da imaju telo ili osobu zaduženu za pitanja demografije ili populacione politike, kao i da su predložene mere u skladu sa konkursom.\nMaksimalni iznos koji može biti dodeljen lokalnoj samoupravi koja podnosi prijavu samostalno do 10 miliona dinara. Ukoliko prijavu podnose zajednički do tri jedinice lokalne samouprave, maksimalni iznos je 75 miliona dinara, a 100 miliona ako prijavu podnose četiri ili više opština iz istog regiona.


Navijači u Švajcarskoj poručili “ne esportu” gađajući igrače PlayStation kontrolerima – RUR Esports\nHome - eSports - Navijači u Švajcarskoj poručili “ne esportu” gađajući igrače PlayStation kontrolerima\nOvog vikenda se u prvoj fudbalskoj ligi Švajcarske desio jedan pomalo komičan incident sa navijačima, koji je ipak doveo do toga da se utakmica prekine na neko vreme, jer je opasno ugrozio igrače na terenu.\nNaime, meč su igrali Jang Bojsi i Bazel, i navijači domaćih Jang Bojsa imali su šta da poruče po pitanju planova tima da ulaže novac u otvaranje esport odeljka ekipe.\nOni su negde oko 15. minuta krenuli da gađaju teren – kontrolerima za PlayStation konzolu, na kojima su pisale poruke poput “Fuck esports”, i time su jasno poručili vlasnicima kluba da žele da se novac ulaze u fudbalski sastav, a ne u esport diviziju. Sve ovo je pratila i koreografija sa velikim znakom za pauzu, kao i razni natpisi gde se govori pogrdno o esportu.\nU ovoj akciji su zajedno učestovali tvrdokorni navijači obe ekipe, jer i Bazel i Jang Bojsi planiraju da otvaraju svoja esport odeljenja. Nakon prekida kako bi se uklonili kontroleri i teniske loptice kojima je teren gađan, utakmica je nastavljena i završena ubedljivom pobedom Bojsa sa 7-1.


Kuvajćani bi više ulagali u BiH, ali potreban jednostavniji poslovni ambijent\nSrna 27.03.2017 17:35\nSARAJEVO - Direktor Agencije za unapređenje stranih investicija BiH (Fipa) Gordan Milinić razgovarao je sa kuvajtskim investitorima i predstavnicima firme "Al dar nešnel ril estejt", koji su pokazali interesovanje za infastrukturne projekte poput izgradnje auto-puta, brzih cesta, željeznica i aerodroma.\nTokom susreta bilo je riječi i o projektima proizvodnje hrane, izgradnje hotela, spa centara, kao i o iskustvu Kuvajćana u poslovanju u BiH, saopšteno je iz Fipe.\nKuvajtski investitori koji posluju u BiH ističu da bi investitori iz Kuvajta više ulagali u BiH ukoliko bi poslovni ambijent bio povoljniji i jednostavniji, a govorili su i o poteškoćama koje su imali, počevši od osnivanja kompanije do realizacije projekta.\nOni navode da su te prepreke prevaziđene, ali da investitori idu tamo gdje je jednostavnije poslovati.\nMilinić je informisao goste da svi nivoi vlasti rade na unapređenju poslovnog ambijenta, što je imperativ na putu ka EU i bez čega BiH ne može da ostvari značajniji ekonomski rast.\nOn kaže da Fipa radi na predlaganju mjera za unapređenje poslovnog ambijenta i da je u 2016. godini predložila 41 mjeru za poboljšanje poslovnog okruženja sa ciljem da BiH učini konkurentnijom investicionom destinacijom.\nMilinić je ukazao na činjenicu da je istraživanje, koje je sproveo Savjet stranih investitora, pokazalo da 80 odsto stranih investitora u BiH nastavlja sa investicijama, što dodatno ohrabruje da bude nastavljeno provođenje potrebnih reformi kako bi broj stranih investitora bio mnogo veći.\nFipa Gordan Milinić Kuvajt Investiranje Investicije\nLjevnaić: Možemo odgovoriti zahtjevima i najprestižnijih gostiju\nMajski prosjek plate u BiH 926 KM\nČović o Aluminiju: Nisam odgovoran\n"Aluminiju" još šest mjeseci za traženje spasa\nOd danas avioni "Air Serbia" od Niša do Nirnberga\nIRB plasirala 212 kredita za banjalučka preduzeća i preduzetnike


Zarobljen vođa mreže Hakani\nOsnivač mreže Hakani, Džalaludin Hakani\nJedan od vođa mreže Hakani, povezane sa Talibanom, zarobljen je u Avganistanu, saopštio je NATO.\nZapadna vojna alijansa navela je da su avganistanske i koalicione snahe zarobile Hadži Mali Kana u pokrajini Paktija, blizu granice sa Pakistanom. Takođe ke saopšteno da je Kan bio naoružan, ali da nije pružao otpor. U opreaciju su zarobljeni i njegov zamjenik i telohranitelji.\nKanovo hapšenje, kako je naglašeno, predstavlja značajnu prekretnicu u razbijanju mreže Hakani. Portparol NATO-a kazao je da je Kan nadgledao baze te mređe i da je prebacivao pobunjenike iz Pakistana u Avganistan, gdje su izvodili terorističke akcije. Američki zvaničnici duže vrijeme tvrde da esktremisti iz mreže Hakani napadaju mete u Avganistanu iz utočišta u pakistanskoj plemenskoj oblasti Sjeverni Vaziristan.\nTaliban je demantovao zarobljavanje Hadži Mali Kana, inače uvaženog člana plemenskog klana i rođaka vođe mreže Siradža Hakanija. Takođe je bio izaslanik između mreže Hakani i Bejtule Mehsuda, bivšeg šefa pakistanskih talibana, koji je ubijen u američkom raketnom napadu 2009. godine.\nAvganistanska obavještajna agencija u međuvremenu je saopštila da je Pakistanu predala dokaze da je ubistvo bivšeg avganistanskog predsednika Burhanudiuna Rabanija planirano u toj zemlji, te da je uhapšen ključni čovek u toj zavjeri.


NATO i Moskva različito o broju ruskih vojnika u Belorusiji\nGeneralni sekretar NATO-a Jens Stoltenberg izrazio je zabrinutost u četvrtak da Rusija nastavlja da jača vojno prisustvo oko Ukrajine i da raspoređuje 30 hiljada vojnika u Belorusiji, najviše od kraja Hladnog rata, prenosi AP.\nIstovremeno, Rusija tvrdi da će broj njenih vojnika na vežbi u Belorusiji ovog meseca u skladu sa pravilima Organizacije za evropsku bezbednost i saradnju (OEBS).\nRusija sada ima više od 100.000 vojnika stacioniranih u blizini severnih i istočnih granica Ukrajine, što izaziva zabrinutost da bi mogla ponovo da izvrši invaziju, kao što je to uradila 2014, i destabilizuje ukrajinsku ekonomiju. Ruski zvaničnici negiraju da je planirana invazija.\n„Tokom poslednjih dana videli smo značajno kretanje ruskih vojnih snaga u Belorusiju. Ovo je najveće rusko raspoređivanje tamo od Hladnog rata“, rekao je Stoltenberg novinarima u sedištu NATO-a u Briselu.\nOn je rekao da će se broj ruskih vojnika u Belorusiji verovatno popeti na 30.000, uz podršku specijalnih snaga "Speznaz", najmodernijih borbenih aviona SU-35, balističkih raketa kratkog dometa Iskander sa dvostrukom sposobnošću i odbrambenih sistema zemlja-vazduh S-400.\n„Dakle, govorimo o širokom spektru savremenih vojnih sposobnosti. Sve ovo će biti kombinovano sa godišnjom vežbom nuklearnih snaga Rusije, koja se očekuje ovog meseca“, rekao je Stoltenberg.\nPozvao je Moskvu na „deeskalaciju“ i ponovio upozorenja sa Zapada da će „svaka dalja ruska agresija imati teške posledice i imati visoku cenu“.\nOn je takođe poručio da je NATO posvećen pronalasku politčkog rešenja za krizu ali da „mora biti spreman za najgore”.\nGeneralni sekretar alijanse je ove navode izneo nakon susreta sa novoizabranim premijerom Severne Makeodnije, Dimitrom Kovačevskim.\nŠef makeodnske vlade je takođe pozvao na deesaklaciju i naveo da u potpunosti podrzava suverenitet i teritorijalni integritet Ukrajine.\nU sredu, 2. februara Vašington je potvrdio da će se poslati 2.000 američkih vojnika u Poljsku i Njemačku, a dodatnih 1.000, koji su već u Njemačkoj, ići će u Rumuniju, u svetlu krize između Rusije i Ukrajine.\nŠojgu: Broj vojnika prema pravilima OEBS-a\nU međuvremenu, ruski ministar odbrane Sergej Šojgu stigao je u Belorusiju 3. februara uoči zajedničkih ruskih i beloruskih vojnih vežbi od 10. do 20. februara.\nŠojgu je rekao da je broj angažovanih vojnika ispod maksimalnog nivoa dogovorenog 2011. godine prema pravilima Organizacije za evropsku bezbednost i saradnju (OEBS) poznatim kao Bečki dokument.\nTo znači da će u manevrima učestvovati manje od 13.000 vojnika, 300 tenkova, 500 oklopnih vozila i 3.500 padobranaca.


Da li je neko očekivao odlaganje plaćanja poreza - šta sada stiže na naplatu - 16.12.2020, Sputnik Srbija\nDa li je neko očekivao odlaganje plaćanja poreza - šta sada stiže na naplatu\nMinistar finansija Siniša Mali bio je prilično jasan: država je izašla „s ogromnim paketom mera” pomoći privredi u vreme epidemije i neće biti dodatnog... 16.12.2020, Sputnik Srbija\n© Foto : PixabayNeplaćanje poreza - ilustracija\nMinistar finansija Siniša Mali bio je prilično jasan: država je izašla „s ogromnim paketom mera” pomoći privredi u vreme epidemije i neće biti dodatnog „prolongiranja plaćanja poreza”.\nOvo je njegov odgovor na zahtev različitih udruženja ugroženih malih i srednjih preduzeća da se otpišu porezi i doprinosi za mesece za koje je isplaćen ceo minimalac ili deo.\nInače, krajem decembra ističu tri meseca tokom kojih poslodavci koji su iskoristili državnu pomoć, a reč je o 235.000 preduzeća i više od milion radnika, nisu smeli da otpuste više od deset odsto zaposlenih. Njima od 4. januara na naplatu stižu porezi i doprinosi na minimalce koje je država isplatila od aprila do jula.\nRačunica za frizerski salon koji je primio pomoć za vreme trajanja vanrednog stanja, a nije radio, na primer, dva meseca, izgleda ovako: država je za četvoro zaposlenih isplatila po 30.000 dinara, što za dva meseca iznosi 240.000 dinara. Vlasnik salona je dužan za tu sumu da plati 62 odsto poreza i doprinosa ili 148.800 dinara, prenosi Politika.\nŠta stiže na naplatu\nOsim toga, vlasnik frizerskog salona imao je i druge troškove poput mesečnog zakupa od 36.000 dinara, 17 odsto poreza na zakup i komunalije, što je na mesečnom nivou 78.120 dinara ili za dva meseca 156.420 dinara. Kada se sve sabere, vlasnik frizerske radnje će za dva meseca karantina, koje je proveo ne radeći, imati trošak od oko 305.000 dinara. I to sada stiže na naplatu.\nOd državnika pak stižu različita obećanja i najave, što dodatno zbunjuje privrednike. Kada su počeli pritisci da im se otpišu porezi na plate, ministarka privrede Anđelka Atanasković rekla je da su na početku godine prva tri meseca standardno teška, a da će u ovoj situaciji kada su prihodi i dalje smanjeni firmama biti naporno da izmire tekuća i ranije odložena plaćanja.\nAnđelka Atanasković je najavila mogućnost da se rok za izmirenje umesto do početka januara produži do juna sledeće godine. Međutim, sudeći prema izjavi ministra finansija, kod koga je kasa, to će biti malo verovatno.\nUostalom i predsednik Srbije Aleksandar Vučić bio je izričito protiv izmene poreske politike i rekao je da je više za jednokratna davanja, makar ona bila nevelika.\nDržava je do sada pomogla privredu i stanovništvo sa oko šest milijardi evra, što je 12,7 odsto BDP-a. Isplati minimalne zarade tokom ovog meseca mogu da se nadaju turističke agencije, ugostitelji i hotelijeri, a od sledećeg meseca i ostali. Prema njegovim rečima, promena poreske i fiskalne politike može da unese dodatnu nesigurnost i uništi zemlju, a cilj je da ekonomska situacija bude stabilna.\nŠta traže privrednici\nMeđutim, ugroženi privrednici upravo traže promenu poreskog sistema i prelazak na progresivan, pravedniji i transparentniji način, uključujući ukidanje kategorije akontacije poreza na dobit i podizanje minimalaca na način da bruto ostane isti, a porezi i doprinosi da ne prelaze ukupno deset odsto, piše Politika.\nPredlažu takođe uvođenje progresivne poreske stope, ali i pravedan model uvođenja frilensera u poreske tokove. Nisu se zadržali samo na poreskoj reformi već traže i da se zaustavi uvođenje novih i parafiskalnih nameta kao što je eko-taksa.\nAleksandar Seničić, direktor Asocijacije turističkih agencija Srbije, rekao je da veći deo turističkih agencija neće prihvatiti jednokratnu pomoć u vidu minimalne zarade jer to samo povećava troškove firme, a uslovljeno je zabranom otpuštanja zaposlenih. On je za agenciju Beta rekao da je do pre nekoliko dana bio zastoj u Fondu za razvoj, a da je sada odjednom odobreno pet-šest zahteva za kredit, što nije dovoljno jer je pozajmice tražilo 300 agencija, što znači da bi tim tempom odobravanja trebalo nekoliko godina da agencije dobiju kredit za likvidnost.\nFond za razvoj zahteve za kovid kredite prima do 10. decembra, a do sada je odobrio 195 zahteva za kredite u ukupnom iznosu od 968,6 miliona dinara.\nPreduzećima koja se bave turizmom, ugostiteljstvom i putničkim saobraćajem odobreno je 53 kredita za likvidnost u ukupnom iznosu od 253,4 miliona dinara.\nOrganizacija za ekonomsku saradnju i razvoj (OECD) prognozira da će svetska ekonomija tek krajem 2021. dostići nivo na kojem je bila pre pandemije kovida 19 i napominje da se države oporavljaju, ali različitim brzinama u zavisnosti od regiona. Izveštaj OECD-a, koji je objavljen pre nekoliko dana hvali brojne pakete za spas privrede kojima su države, često uz pomoć centralnih banaka, svoje nacionalne privrede uspele da sačuvaju od najgorih posledica.\nSada je presudno da oni koji imaju političku odgovornost takvu pomoć i dalje pružaju kako bi obezbedili preživljavanje privrednih grana, preduzeća i s tim povezanih radnih mesta. Lekcija koju smo naučili proteklih meseci jeste da su te mere odgovarajuće. Izveštaj izričito upozorava da se ne smeju prerano obustaviti mere pomoći.\nFrilenseri da plate porez, pa da razgovaraju\nMinistar finansija Siniša Mali rekao je da je primio zahteve inicijative „Ne uništavajte frilensere” i istakao da će se o njihovim predlozima moći razgovarati tokom naredne godine, kada se bude pripremao novi set zakona o porezu na dohodak građana. Do tada, kaže ministar, ne želi kroz medije i putem interneta da polemiše sa bilo kim o tome „da li treba platiti porez”.\nPosle najave o naplati poreza frilenserima počelo je prikupljanje peticije u okviru inicijative „Ne uništavajte frilensere”, jer su pojedini frilenseri tvrdili da će im naplatom poreza biti oduzeto i do 80 odsto prihoda. Oni su tražili da im porez bude reprogramiran i da se uvede drugačiji sistem oporezivanja za ubuduće, podseća Politika.\nPljušte otkazi: Turizam i ugostiteljstvo u Srbiji na rubu ponora, iako država pomaže\nAutobuski prevoznici u teškom ćorsokaku: Sve manje putnika, a troškovi rastu – posao pred pucanjem\nNa uloženih 5.000 zaradili 15.000 evra: Kako su se Srbi „oparili“ tokom korone


Razlike između Zapadne i Istočne Nemačke danas | Talas.rs\nDiplomirani politikolog za međunarodnu politiku\nDevetog novembra 2019. godine navršiće se tačno 30 godina od trenutka kada je Berlinski zid, taj verovatno najprikladniji simbol Gvozdene zavese, počeo da se ruši. Manje od godinu dana kasnije, 3. oktobra 1990. Istočna Nemačka (DDR) je prestala da postoji, i njenu teritoriju je apsorbovala Savezna Republika Nemačka (BRD), do tada poznata i kao Zapadna Nemačka.\nHladnoratovska podela Nemačke na okupacione zone, koja je krajem četrdesetih dovela do stvaranja dve Nemačke, interesantna je iz više razloga. U društvenim naukama veoma je teško (ili nemoguće) sprovoditi eksperimente u pravom smislu tog pojma. Kada, na primer, poredimo dve zemlje – jednu socijalističku i drugu liberalnu demokratiju, ne bismo tehnički grešili kada bismo rekli da je ekonomsko stanje u te dve zemlje u velikoj meri posledica upravo političkog i ekonomskog uređenja. Problem je što u poređenju dve zemlje postoji previše faktora, poput kulturnih razlika, koji moraju biti uzeti u obzir, praveći poređenja težim. Uz sve strahote koje je hladni rat nosio sa sobom, možemo barem biti zahvalni što nam je ova teška geopolitička situacija ostavila par takozvanih “prirodnih eksperimenata” za izučavanje.\nNajpoznatiji primeri su, naravno, Istočna i Zapadna Nemačka, kao i Severna i Južna Koreja. U oba slučaja je ista nacija, sa istom kulturom, istorijom, običajima, podeljena na dva dela u kojima su veoma različiti režimi počeli da deluju – jednopartijski socijalizam po marksističko-lenjinističkim principima na istoku (u slučaju Koreje, severu) i liberalna demokratija uz tržišnu ekonomiju na zapadu (u Koreji na jugu, ali je slučaj J. Koreje je komplikovaniji jer ona nije od početka bila demokratija).\nŠta su rezultati političkog i ekonomskog eksperimenta u Nemačkoj?\nO rezultatima ovog prirodnog eksperimenta nije potrebno dodatno pričati ovde. Superiornost liberalne demokratije sa zapada nad socijalističkim sistemima Istočne Evrope toliko je neupitna da je danas, čak i u krugovima ekstremne levice, gotovo nemoguće naći nekoga ko će taj sistem u tom obliku braniti. Naravno, nije previše teško naći one koji i dalje veruju u marksizam-lenjinizam, samo što će oni danas tvrditi da su ove ideje izokrenute i izuzetno loše implementirane u praktično svim sistemima gde su predstavljale okosnicu vladajuće ideologije. A to je dokaz za sebe – kako katastrofalnih rezultata socijalističkog sistema u praksi, tako i olimpijskih nivoa mentalne gimnastike koji postoji u određenim intelektualnim krugovima.\nPosmatrajući današnju Nemačku od spolja, stvari deluju izuzetno dobro. Današnja Nemačka je sinonim za stabilne finansije, dobar kvalitet života, demokratsku političku kulturu i generalnu političku stabilnost, čak i kada se uzme u obzir nova popularnost populističke desničarske partije AfD. Dobra stvar je što Nemačka zaista jeste finansijski stabilna, bogata i demokratski osvešćena zemlja, posmatrano u celini.\nStvari se komplikuju kada pogledamo razlike između bivše DDR i BRD, i tada postaje jasno da su posledice četiri decenije socijalističke diktature na ekonomiju i društvo onog dela Nemačke o kojem mnogo ređe govorimo, i dalje vidljivije nego što bi iko to želeo.\nKoje su razlike danas između Istočne i Zapadne Nemačke?\nEkonomska situacija je prva, i verovatno najmanje kontroverzna tačka. Jasno je da je pozicija istoka i zapada prilikom ponovnog ujedinjenja 1990. godine bila nejednaka. Istok je bio značajno siromašniji, sa fokusom na tešku industriju i mnogo nižom produktivnošću. Trideset godina kasnije, jasno je da istok Nemačke nije nerazvijen koliko je bio, i bitno je da razumemo da ovde ne govorimo o apsolutnom siromaštvu, već o relativnoj percepciji siromaštva. Uostalom, Nemac iz Lajpciga će sebe porediti s Nemcem iz Frankfurta ili Minhena, ne sa prosečnim stanovnikom Srbije ili neke još siromašnije zemlje. U relativnom smislu, uzimajući u obzir stanje u Nemačkoj kao celini, na istoku je loše. Nezaposlenost je viša, plate su manje, mladi ljudi masovno odlaze na zapad, perspektive su lošije. Ono što čini sve još bolnijim je činjenica da su građani nekadašnje Zapadne Nemačke od 1990. godine dali bukvalno preko trilion (!) evra iz svojih džepova za razvoj ekonomije i izgradnju infrastrukture na istoku. Građani bogatijih zapadnih delova zemlje do dan danas još uvek plaćaju takozvani “solidarni porez” za razvoj istoka.\nTakozvani “zid u glavi” se danas možda još više nego u ekonomiji vidi u razlici između političke kulture na zapadu i istoku. Pored zabrinjavajućih podataka poput znatno nižeg procenata građana koji vide demokratiju u pozitivnom svetlu na istoku u odnosu na zapad, kao i značajno viših nivoa ksenofobije na istoku, rezultati izbora najeksplicitnije govore o tome koliko je pogled na svet drugačiji sa obe strane nepostojećeg zida. Desničarska populistička partija Alternativa za Nemačku (AfD) i levičarska populistička partija jednostavnog naziva ‘Levica’ (Die Linke), inače direktna naslednica nekadašnje istočnonemačke vladajuće Partije Socijalističkog Jedinstva, na zapadu generalno imaju poprilično minoran status i relativno nizak broj glasača.\nNa istoku je priča potpuno drugačija. Obe partije igraju veoma bitne uloge u političkom životu, a za rast broja glasova desno-populističkog AfD-a, koji poslednjih godina koji brine mnoge u Nemačkoj i ostatku Evrope, odgovorni su velikom većinom glasači na istoku. Naime, najsvežiji izborni rezultati koje imamo ukazuju na ovo: na izborima za parlament savezne države Tiringije održanim 27. oktobra, prvo mesto sa 31% glasova osvojila je Die Linke, dok je drugo mesto sa preko 23% glasova pripalo desničarskoj AfD. Tradicionalne partije desnog i levog centra, CDU i SPD, morale su da se zadovolje trećim i četvrtim mestom. Izbori u kojima populističke stranke krajnje levice i desnice osvajaju prva dva mesta za prosečnog Nemca verovatno zvuče kao loš san sa prizvucima Vajmarske Republike, dok su na istoku postali očekivani.\nPored očiglednih značajnih političkih razlika, postoje indikacije da su posledice jednopartijske diktature još ozbiljnije. Na primer, izuzetno zanimljivo istraživanje (koje treba uzeti s dozom skepticizma) koje je časopis The Economist preneo u članku dovitljivog naziva Lažljive komunjare (Lying Commies), pokazuje da su ljudi koji su odrasli u bivšoj socijalističkoj Istočnoj Nemačkoj u proseku duplo češće bili spremni da varaju kako bi dosegli svoje ciljeve od onih koji su odrasli u kapitalističkoj Zapadnoj Nemačkoj. Kao što su autori članka i sami zaključili, ovo nam ne govori nužno mnogo o vezi između socijalizma i neiskrenosti, ali verovatno ukazuje na dublje posledice relativnog siromaštva na istoku.\nDa li je ujedinjenje Nemačke uspelo?\nKako se onda može sveukupno oceniti uspeh ponovnog ujedinjenja Nemačke danas? U unutrašnjem smislu, jasno je da je potrebno još mnogo posla. Najteži deo za savezne vlasti u Berlinu je možda upravo činjenica da je poslednjih 30 godina pokazalo da nije dovoljno jednostavno vršiti redistribuciju novca sa zapada na istok. Posledice jednopartijske diktature na manjak demokratske kulture, kao i posledice komandne ekonomije na opšti prosperitet pokazale su se kao enormne. Pretvaranje komandne ekonomije i jednopartijskog sistema u tržišnu ekonomiju i jaku liberalnu ekonomiju dokazalo se kao mukotrpan posao, čak i uz sve prednosti ujedinjenja sa najjačom ekonomijom i jednom od najstabilnijih demokratija na kontinentu.\nU smislu pozicije Nemačke u Evropi i u svetu, definitivno je u pitanju uspeh. Čak i značajniji problemi koji su kratko predstavljeni u ovom tekstu ne predstavljaju veliki problem za Nemačku kao silu. Današnja Nemačka je uspešno dokazala da skeptici i kritičari koji su ujedinjenu Nemačku videli kao bezbednosnu pretnju nisu bili u pravu. S izuzetkom minornih političkih aktera (kod nas oličenih u Saši Raduloviću) koji proklamuju nekakav novi imperijalizam koji dolazi iz Berlina nadajući se glasovima razočaranih i antizapadno orijentisanih građana, imidž Nemačke u inostranstvu je generalno veoma pozitivan. Ovaj imidž odgovara realnosti, mada je pitanje do kada će trenutno stanje u kojem snaga i stabilnost nekadašnje Zapadne Nemačke i dalje nose većinu tereta uspeha ujedinjene Nemačke ostati održivo. Ukoliko nam je poslednih trideset godina išta otkrilo, to je da ne postoji jednostavno rešenje.\nEkonomske greške koje skupo plaćamo – problem biranja\nTAGS: Berlinski zid ekonomske nejednakosti Istočna Nemačka kapitalizam komunizam Nemačka socijalizam Zapadna Nemačka


Buš sa demokratama pregovara o tekstu zakona o finansiranju vojnih operacija\nPredsednik Buš i demokrate u Kongresu pregovaraju o novom zakonskom predlogu za finansiranje ratova u Iraku i Avganistanu, pošto je predsednik početkom nedelje uložio veto na predlog koji je sadržao i rokove za povlačenje američkih trupa iz Iraka.\nPredsednik Buš je rekao da je uveren da politički lideri mogu da se dogovore o novom zakonu, dodavši da su mu demokrate dale uveravanja da su rešene da finansiraju trupe.\nPredsednik Buš je u utorak uložio veto na predlog budžeta u vrednosti od 124 milijarde dolara, jer je on sadržao i rokove za povlačenje američkih trupa iz Iraka, počev od oktobra ove godine. U svom redovnom nedeljnom radio govoru, predsednik Buš je ukazao da je vreme za politička nadmetanja isteklo:\n”Shvatam da su mnogi demokratski lideri videli ovaj zakonski predlog kao priliku da saopšte da se protive ratu. U demokratiji bi trebalo da o svojim razmimoilaženjima debatujemo otvoreno i iskreno. Medjutim, sada je vreme da našim vojnicima obezbedimo sredstva koja čekaju.“\nS obzirom na to da nemaju dvotrećinsku većinu koja je potrebna za obaranje predsednikovog veta, demokrate su sada sa šefom osoblja Bele kuće, Džošom Boltenom, počele da pregovaraju o novom zakonskom predlogu. U radio odgovoru demokrata, senator iz Njujorka Čarls Šumer je rekao da predsednički veto neće osujetiti zakonodavce iz njegove stranke da podrže trupe i istovremeno se založe za promenu kursa u Iraku.\n”Znamo koliko je predsednik uveren da je u pravu. Medjutim, ako se osvrne na činjenično stanje, moraće da zaključi ono što je zaključila većina Amerikanaca: da moramo da promenimo smer.“\nPredsednik Buš je rekao da je korigovao politiku prema Iraku upućivanjem dodatnih trupa koje će bolje obezbediti Bagdad.\nI dok se nova strategija sprovodi u fazama, predsednik je istakao da je potrebno da Kongres pruži toj novoj strategiji šansu da uspe. On je odbacio rokove za povlačenje trupa, jer kaže da bi to ohrabrilo neprijatelja i učinilo da Amerika deluje slabo:\n”Znam da se republikanci i demokrate neće složiti o svakom pitanju vezanom za rat. Medjutim, posledice neuspeha u Iraku su jasne. Ako napustimo Irak pre nego što vlada u Bagdadu bude mogla sama da se brani, doćiće do bezbednosnog vakuuma u zemlji. Ekstremizam svih frakcija bi mogao da ispuni taj vakuum i izazove sektaška ubistva u užasavajućoj razmeri.“\nSenator Šumer kaže da nije posao američkih trupa da budu policajac u gradjanskom ratu sunita i šiita i naglašava da demokrate žele više da se usredsrede na obuku iračkih snaga i kontraterorističke operacije protiv Al Kaide, koji bi mogli da predstavljaju pretnju Americi.


Druženje sa policijom – CRINK\nHome / Novosti / Druženje sa policijom\nCrink2 30. September 2016.\tNovosti Ostavite komentar 101 Pregleda\nCentar za romske inicijative je sa 17 djece romske i egipćanske populacije, uzrasta 12 do 14 godina, u saradnji sa Upravom policije (Centrom bezbjednosti Nikšić, Posebnom jedinicim policije), prisustvovao pokaznim vježbama Tima sa psima i Konjičkog tima, u Nikšiću, u sklopu aktivnosti O.Š. ,,Milija Nikčević“.\nDjeca su bila u prilici da se, pored druženja sa policijom i njihovim vršnjacima iz pomenute osnovne škole, od strane službenika informišu i o aktivnostima koje policija sprovodi uz pomoć službenih pasa i konja (prilikom pronalaska opojnih sredstava i droga, oružja i eksplozivnih naprava, uspostavljanja narušenog javnog reda i mira u većem obimu).\nJedna od aktivnosti ,,Druženje sa policijom“, sprovedena je u okviru projekta „Akcija protiv prisilnih i ranih brakova u romskoj i egipćanskoj zajednici” koji je podržan od strane Američke ambasade iz Podgorice.\nPrethodna Trening poslovnog planiranja\nSljedeće Sastanak sa Ženskom REA mrežom ,, Prva“


Copywriting Usluge - Pisanje sadržaja za Web\nWeb dizajn je ono što posetioci vaše web stranice prvo primete, te je svakako neophodno da bude odličan. A pošto potencijalne klijente i saradnike zainteresujete svojom vizuelnom originalnošću, sledeći korak je tekstualni sadržaj koji za zadatak ima da zainteresovanom pruži sve potrebne informacije, a da istovremeno ne umori čitaoca svojom monotonošću. Norma Reclamare će na osnovu materijala koje nam budete dostavili napisati tekstove za vaš sajt i i na taj način doprineti unapređenju vašeg poslovanja.\nDugački tekstovi sa suvoparnim nabrajanjem činjenica najrazličitijih vrsta mogu da budu neverovatno zamorni, pa čak i da utiču na odustajanje potencijalnog klijenta ne samo od čitanja, već i od korišćenja neke od Vaših ponuda. Mi smo tu da saslušamo sve Vaše ideje, ali i da ih začinimo svojim predlozima i maštom, a granice slobode u toj uvek zanimljivoj igri pisanja određuje niko drugi do Vi sami.Prilikom kreiranja tekstualnog sadržaja Vaše web stranice izuzetno vodimo računa o ključnim rečima od kojih, između ostalog, zavisi pozicioniranost Vašeg sajta na pretraživačima. Jer, ako se bavite konfekcijom, a zainteresovani Vas ne pronalaze ni na jednoj od prve 3 stranice Google-a kada ukucaju frazu „šivenje haljine“, onda nema neke koristi od gramatički korektnog teksta pisanog interesantnim stilom koji privlači pažnju.\nObjedinićemo sve elemente potrebne za kvalitetan web sadržaj koji će ne samo privući, već i održati pažnju posetiocima Vaše stranice za koje smo sigurni da će ubrzo postati i zadovoljni korisnici Vaših proizvoda i usluga.


Cvijanović o Pandurević: Ne komentarišem klepetanje nanulama | N1 BA\nCvijanović o Pandurević: Ne komentarišem klepetanje nanulama\n|06.02.2017. |12:52 >12:54\nPredsjednica Vlade Republike Srpske Željka Cvijanović izjavila je da nema vremena da reaguje na sve što kaže poslanica u Predstavničkom domu parlamenta Bosne i Hercegovine Aleksandra Pandurević.\n"Nemam vremena da komentarišem svako klepetanje nanulama Aleksandre Pandurević", kratko je odgovorila Cvijanovićeva na pitanje Srne da prokomentariše izjavu Pandurevićeve da se predsjednica Vlade nije odazvala na sastanak sa izvjestiocem Evropskog parlamenta za BiH Cristianom Dan Predom. Pandurevićeva izjavila da je Cvijanovićeva odbila da dođe u Sarajevo i da se sastane sa Dan Predom.\nSrpska demokratska stranka (SDS) osudila je danas izjavu predsjednika Vlade Republike Srpske Željke Cvijanović u kojoj je politički nastup potpredsjednice SDS-a Aleksandre Pandurević nazvala "klepetanjem nanulama".\n"Cvijanovićeva je za Novinsku agenciju Srna nakon nastupa potpredsjednice SDS-a u emisiji 'Jedan na jedan sa Marinom Marinkovićem' na Alternativnoj televiziji rekla da 'nema vremena da komentariše svako klepetanje nanulama Aleksandre Pandurević'", saopšteno je iz SDS-a.\nU SDS-u ovakve izjave Cvijanovićeve smatraju neprimjerenim i uvredljivim pogotovo jer je riječ o nečemu što je izgovorila osoba koja trenutno "obnaša" funkciju premijera Republike Srpske.\n"Ova izjava je dodatno degutantna jer ju je izrekla žena i to žena koja je u prošlosti tražila zaštitu od ovakvih istupa u javnosti prema njoj", navode iz SDS-a.\nOni smatraju da je "Cvijanovićeva ovom izjavom uvrijedila ne samo Aleksandru Pandurević već i sve žene u Republici Srpskoj, čiji položaj sa funkcije premijera treba da brani i afirmiše".\nSDS traži od Gender centra Republike Srpske da reaguje i javno osudi izjavu predsjednice Vlade, jer su javna institucija, te su pozvani da javno reaguju na ovakve izjave "koje vrijeđaju sve i jednu ženu u Republici Srpskoj".\n"Pozivamo ih da reaguju na isti način kao što su reagovali kada su stali u odbranu Željke Cvijanović ranije", poručili su iz SDS-a.\nOni napominju da je indikativna činjenica da je ova izjava Željke Cvijanović "prenesena na Srni sinoć u 21.50 sati".\n"Noćne reakcije i oglašavanja putem Novinske agencije Republike Srpske razervisana su isključivo za premijera Željku Cijanović i predsjednika Milorada Dodika. Praksa noćnog oglašavanja premijera i predsjednika je simptomatična jer ovo nije prvi put da Srna njihove izjave prenosi u kasnim noćnim satima", smatraju u SDS-u.\nTagovi: željka cvijanović , Aleksandra Pandurević\nDvije zene tri misljenja....\nOvaj "CCC" se podvukao pod suknju Cvijanovicke pa ceka sta ce pasti odozgo.\nXA XAXA XA XA XA ŠTA ZNA ŽELJKA JOŠ JE UMORNA OD PUTA XA XA XA


Premije za mleko ostaju iste\nPremije za mleko 2016. neće biti ukinute, niti će biti smanjene i iznosiće kao i ove godine – sedam dinara po litru, izjavio je danas pomoćnik ministra poljoprivrede Nenad Katanić.\nOn je na konferenciji za novinare kazao da je u predlogu budžeta za narednu godinu predvidjeno da subvencije za stočarstvo ostanu iste kao i ove godine, dok će se kada se utvrdi presek stanja poljoprivrednih gazdinstava znati iznos sredstava za subvencije u ratarskoj proizvodnji.\nPrema njegovim rečima, naredne godine će se ići ka tome da se premije za mleko isplaćuju po kvalitetu i najavio da će uskoro početi rad i Nacionalna laboratorija za ispitivanje kvaliteta mleka.\nKatanić je najavio da je predvidjeno da u budžetu za 2016. godinu budu i duplo veća sredstva za subvencije u investicije u poljoprivrednu proizvodnju u smislu povraćaja dela uloženog novca, odnosno da se vraća duplo više sredstava od uloženih i da je za to opredeljeno 2,9 milijardi dinara.\nDirektor Direkcije za nacionalne referentne laboratorije (DNRL) Slavoljub Stanojević je izjavio da je laboratorijau potpunosti opremljena i da se u ovom trenutku radi na uhodavanju rada laboratorije, odnosno obuke kadrova.\n“Upravo je pocetak rada laboratorije bio i jedan od ključnih zahteva asocijacije prozvodjača mleka”, kazao je on.\nStanojević je istakao i da će početak rada laboratorije obezbediti nezavisnu i objektivnu ocenu kvaliteta mleka poljoprivrednih proizvodjača koje će doprineti i pravednoj otkupnoj ceni mleka.Povodom visine premija za mleko danas je reagovala i Centralna asocijacija proizvodjača mleka Vojvodine.


Gradonačelnik Beograda Zoran Radojičić ukazao je danas na značaj ekoloških tema za Beograd i njegove stanovnike i u tom kontekstu naglasio izražen interes gradskih vlasti za izgradnjom fabrika otpadnih voda, jer se to pitanje decenijama nije rešavalo.\n„Imamo jasan plan da radimo pet velikih fabrika koje će prečišćavati otpadne vode. Najveća je Veliko Selo, investicija vredna 285 miliona dinara samo u ovoj fazi, kasnije još 500 miliona”, rekao je Radojičić za RTS i dodao da će se time 70-80 odsto otpadnih voda prečistiti.\nPrema njegovim rečima, biće izgrađene još četiri velike fabrike, u Obrenovcu, Batajnici, Ostružnici…\n„Na taj način ćemo rešavati problem i smanjivati neprijatne mirise što je posledica višedecenijske loše politike u oblasti ekologije”, istakao je gradonačelnik.\nUpitan za rekonstrukciju „Avala filma” i izgradnju na delu Košutnjaka, Radojičić je naveo da Košutnjak nije primaran u celoj priči.\n„U početnoj smo fazi odlučivanja oko te izgradnje i investicije. Na vreme smo se svi zajedno uključili da nađemo najbolje moguće rešenje. Inicijativa građana je vrlo važna zbog postojanja komunikacije u različitim formama, investitor je dao svoju ideju koja je kod Zavoda za urbanizam koji pravi detaljnu regulaciju”, objasnio je Radojičić.\nOn je dodao da postoji 7.000 različitih primedbi i sugestija koje će biti uzete u obzir.\n„Radi se o izgradnji filmskog studija. Važan je „Avala film”, važno je da ako investitori žele da grade to čine tamo gde postoje objekti prema pravilima Zavoda za urbanizam, ali i da se uredi taj deo grada i da bude još lepši i bolji”, kazao je gradonačelnik.\nUz ocenu da je bitno napraviti ravnotežu između interesa lokalne zajednice, vizije razvoja grada i investicija, on kaže da pored inicijativa koje su većinom konstruktivne, ima i onih „politički obojenih”.\n„One koriste da pridobiju građane da se pošalje određena politička poruka. Na kraju, rezultat svega toga je nepoverenje”, zaključio je Radojičić, prenosi Tanjug.\n5 thoughts on “Radojičić: Primedbe građana u vezi Košutnjaka biće uzete u obzir”


PRVA BEOGRADSKA LIGA: Zvezda ponovo lider, ubedljive pobede Zabrežja i Omladinca\nOvog vikenda odigrano je deveto kolo\nZanimljivo je bilo ovog vikenda na beogradskim terenima. U grupi "B" takmiči se pet naših ekipa a to su Zvezda iz Konatica, Duboko iz Male Moštanice, Ofk Zabrežje, Strelac iz Mislođina i Omladinac iz Velikog Polja.\nFudbaleri Zabrežja savladali su na svom "Parku kneževa" uvek neugodnu ekipu Radničkog iz Rudovaca rezultatom - 4:0. Izabranici Gorana Jevtovića ostvarili su treću pobedu kod kuće u ovom delu sezone, strelci na ovom meču bili su Mihajlo Božić, Petar Babić, Miloš Cikuš i iskusni golgeter Srđan Damjanović. U narednom kolu fudbaleri Zabrežja idu na gostovanje u Baroševac.\nZvezda iz Konatica ponovo je na liderskoj poziciji, iskoristili su igrači u crveno beloj opremi kiks Cvetovca, koji je odigrao 1:1 na uvek neugodnom terenu u Arnajevu. Lidersku poziciju potvrdili su u Dudovici, nije baš išlo sve kako treba ali na kraju pobeda rezultatom 0:1, strelac Darko Nikolić. U narednom kolu fudbaleri Zvezde igraju u Mislođinu, protiv domaćeg Strelca.\nOmladinac iz Velikog Polja ostvario je najubedljiviju pobedu u ovom kolu, izabranici Branka Rašića savladali su Rušanj rezultatom - 10:3. Kao i mnogo puta do sada centralna figura bio je talentovani Miloš Tadić, čak šest puta je pronašao put do mreže. U strelce su se upisali još i Blažić x2, Maksimović i Stevanović. Najmlađa ekipa u ligi zauzima visoko četvrto mesto na tabeli sa 16 osvojenih bodova. U narednom kolu na svom terenu dočekuju "fenjeraša", Slobodu iz Stubice.\nDuboko iz Male Moštanice u debitantskoj sezoni igra dobar fudbal, pokazali su svima da su tvrd orah i da im niko neće lako uzeti bodove. Ovog vikenda na svom terenu dočekali su Mladost iz Baroševca i odigrali - 0:0. Svaki bod za ekipu iz Moštanice je bitan, trenutno na svom kontu imaju 14 osvojenih i zauzimaju sedmu poziciju na tabeli. U narednom kolu očekuje ih jedno od najtežih gostovanja, pravac Lisović.\nStrelac iz Mislođina igrao je ovog vikenda protiv jedne od najboljih ekipa u ligi, Šumadije iz Šopića. Nisu se fudbaleri Strelca obrukali, pokazali su zube jakom protivniku, čak su i vodili pogotokom brzonogog Stojkovića ali nisu uspeli da izdrže pritisak do kraja i poraženi su rezultatom - 3:1. Strelac se nalazi na 11 poziciji na tabeli sa 8 osvojenih bodova a u narednom kolu na svom terenu dočekuje lidera na tabeli, Zvezdu iz Konatica.


Stanišić je 8 godina bio glavni čovek CIA u Beogradu - "JEDNE NOĆI U TOPČIDERSKOM PARKU..." - Novinar.rs\n“Jovica Stanišić bio je “tajni agent” Centralne obaveštajne agencije (CIA)” Sjedinjenih Američkih Država”, izjavio je tokom svedočenja u Hagu bivši ambasador Velike Britanije u Srbiji ser Ajvon Roberts. To nije prvi put da se takav podatak našao u javnosti.\nO vezama Stanišića i CIA naširoko se govorilo više u svetskim nego u domaćim medijima, a detalje o njegovoj sprezi sa kontraobaveštajnom službom na videlo je izneo još 2009. godine “Los Anđeles Tajms”.\nKako je i da li je Stanišić, desna Miloševićeva ruka zadužena za kontrolu, organizovanje i opremanje paravojnih jedinica postala deo CIA i dalje nije do kraja izvesno, ali prema tadašnjim pisanjima pomenutkog američkog medija sve se desilo jedne noći 1992. u beogradskom Topčiderskom parku. Stanišić se tada sastao sa oficirom CIA Vilijamom Lofgrenom i te noći su “dva špijuna sklopila tajno partnerstvo za koje niko nije saznao: Stanišić je osam godina bio glavni čovek CIA u Beogradu.”\nAutor teksta u “Los Anđeles Tajmsu”, Greg Miler, naveo je tada da je oficiru CIA Vilijamu Lofgrenu bila potrebna pomoć, jer CIA nije znala šta da radi kada je u Jugoslaviji izbio građanski rat, i da je po izbijanju sukoba u Bosni i Hercegovini, CIA očajnički želela da dođe do obaveštajnih podataka iznutra. Stanišić i Lofgern su na tajnim sastancima po brodovima i bezbednim kućama duž Save razmenjivali detalje o funkcionisanju Miloševićevog režima, što je “Blic” tada preneo.\nStanišić, kome se sudi u Hagu na ponovljenom suđenju, pozvao se tokom suđenja da svoje, kako stoji u tekstu “američke saveznike”.\nCIA je, što je krajnje neočekivano za nju, dostavila sudu poverljivi dokument u kome se navode Stanišićevi doprinosi i dokazi za pomoć koju im je pružio, a dokument je i dalje zapečaćen, pisao je tada list. Lofgren, koji je sada u penziji, kazao je da je CIA sastavila dokument da bi pokazala kako je “ovaj navodno zli čovek učinio mnoge dobre stvari, ali ne poriče optužbe protiv Stanišića.”\nStanišićeva odbrana se zasniva na nekoliko desetina razgovora sa sadašnjim i bivšim zvaničnicima američkih i srpskih obaveštajnih agencija, kao i dokumentima u koje je “Tajms” imao uvid. Među njima se nalaze zvanični dosijei srpske obaveštajne službe i izveštaji na sedam strana o tom krvavom periodu, koji je Stanišić napisao dok se nalazio u pritvoru u Hagu.\n– Ja sam institucionalizovao saradnju sa američkim obaveštajcima, uprkos tome što su odnosi između naše dve zemlje bili veoma loši: ta saradnja je u velikoj meri doprinela deeskalaciji sukoba – napisao je Stanišić a prenosi “LA Tajms”.\n– Milošević mu se nimalo nije sviđao. Stalno je govorio kako je grozan, nepošten i pokvaren – rekao je Smit. Na pitanje da li je bio u stanju da počini ratne zločine, Smit je odgovorio: “Mislim da je učinio najmanje zla što je mogao”. Tadašnji direktor CIA Džon Dojč pozvao je Stanišića u sedište agencije 1996. Glavnog srpskog špijuna su odveli da sluša džez u klubu „Bluz eli” u Džordžtaunu i u lov na ptice u Merilendu.\nNaime, on je pred ovim sudom kao svedok Stanišićeve odbrane sugerisao da je pouzdana informacija da je Stanišić bio “tajni agent Centralne obaveštajne agencije (CIA) Sjedinjenih Američkih Država”, koju je objavio 2016. u svojoj knjizi “Razgovori s Miloševićem”Upitan “šta je britanska vlada znala o Stanišiću”, svedok je kazao da “ne želi da ulazi u to”, budući da je uslov za njegovo svedočenje bio da ne bude pitan o “prikupljanju obaveštajnih podataka”.\nGovoreći o Stanišiću kao “zastrašujućem šefu tajne policije”, on je rekao da je Stanišić “znao gde su tela zakopana”, međutim, nije precizirao da li koristi stilsku figuru za tajnu u engleskom jeziku ili misli doslovno.\nIzvor: Blic/ N. G.\nPosted in HRONIKATagged #CIA #JOVICA STANIŠIĆ #SLOBODAN MILOŠEVIĆ\nOne thought on “Stanišić je 8 godina bio glavni čovek CIA u Beogradu – “JEDNE NOĆI U TOPČIDERSKOM PARKU…””\n20/10/2019 u 19:08\nProveriti da li ima američki pasoš, kaqko on tako i uža njegova porodica i ako je i to tačno, pohpsite momentalno\nĐilas: Gorane Vesiću, samo ti i Vučić možete mirno da spavate znajući koliko ste zla naneli ljudima tokom samo jednog jedinog dana\nĐilas: Gorane Vesiću, samo ti i Vučić možete mirno da spavate znajući koliko ste zla naneli ljudima tokom samo jednog jedinog dana ODGOVOR NA LAŽI GORANA VESIĆA Gorane Vesiću, samo […]


Neizvesna sudbina američkih autokompanija\nMilijarde dolara vladine pomoći možda neće biti dovoljne da bi neke od američkih autkompanija ostale u biznizu. Jedna od vodećih svetskih agencija za rejting poslovnih kompanija "Standard i Pur" saopštila je da bi Dženeral Motors i Krajsler mogli da bankrotiraju, zbog, kako se navodi "neizvesne potrošačke potražnje".\nU planovima za reorganizaciju koje su dostavili vladi, Dženeral Motors i Krajsler zajedno traže još 14 milijardid dolara u zajmovima. Da bi ostao u poslu, Dženeral Motors planira da do kraja godine zatvori 47.000 radnih mesta. Pored 4 milijarde koje je dobio u decembru, Krajsler traži dodatnih 5 milijardi dolara pomoći od Federalnih rezervi, a predstavnici tog auto giganta planiraju da otpuste 3.000 radnika i prekinu sa proizvodnjom 3 modela automobila.\nTim predsednika Baraka Obame će u narednih nekoliko dana pažljivo razmotriti ove planove, navodi se u saopštenju Bele kuće, iako je jasno da će svi morati dodatno da se angažuju – od zajmodavaca, dobavljača, prodavaca i radne snage do direktora, da bi kompanije mogle da opstanu.\nPredsednik sindikata automobilskih radnika, Ron Getlfinger je izjavio da je postignut dogovor sa Krajslerom, Fordom i Dženeral Motorsom o izmeni ugovora što bi takođe trebalo da pomogne proizvođačima motornih vozila da prevaziđu ekonomsku krizu. On nije izneo detalje rekavši da sporazum još uvek nije ratifikovan od strane članova sindikata.\nU medjuvremenu, Dženeral Motors je saopštio da njegov švedski ogranak Saab možda neće preživeti. Američka kompanija je ranije pokušavala da proda Saab, ali sada kaže da švedski porizvodjač možda neće preživeti bez pomoći švedske vlade.


Sunce u Ovnu (od 20. marta do 20. aprila 2014.) – “Period aktivnosti, stvaranja i podviga!” » Astro portal\nOznake:astro prognozaod 20. marta do 20. aprila 2014.prolećeSunce u Ovnu\nSunce je ušlo 20. marta u 17.57 sati u znak Ovna i počelo je proleće. Do 20. aprila 2014. godine Sunce će da bude u Ovnu.\nSrećan vam početak proleća!\nU ovom periodu energije, kretanja i entuzijazma biće u velikoj količini, jer je delovanje Sunca najveće u Ovnu, znaku svoje egzaltacije.\nOvo je doba godine kada je sve u prirodi veoma aktivno, u pokretu, odnosno sve učestvuje u stvaranju života, pa su zato aktivne i čovekove energije i njegova želja za akcijom, kretanjem, samodokazivanjem.\nDispozitor Sunca u Ovnu je ovoga puta Mars u Vagi, gde je on slab, pa je potrebno da se energije udruže. Zato se sada zajedničkim snagama kreće u aktivnosti, rad, kreativno ispoljavanje energije i poduhvate, posebno one ranije započete.\nTakmičarski duh nije naročito izražen nego onaj timski, kroz udruženje, partnerstva, ali i onaj izražen kroz borbu za pravdu i istinu.\nVenera, dispozitor retrogradnog Marsa je u Vodoliji, znaku nade, prijateljstva, grupe, humanosti i vizija budućnosti, i u ovom periodu donosi iznenadne prilike za zaradu, ljubav, dobitke ili druženje.\nBudite u ovom periodu otvoreni za nova poznanstva, kontakte, slučajne i nesvakidašnje, ali značajne.\nOvo je vreme kada se lakše dolazi i do pomoći prijatelje ili neke grupe ljudi, što će da pomogne da se i kroz timski rad ostvare neke nove ideje koje će doneti Uran dispozitor Venere u Ovnu.\nI opet se preko dispozitora Urana u Ovnu vraćamo na Mars i njegov uticaj u Vagi u periodu Ovna od 20. marta do 20. aprila 2014. godine.\nOn deluje na način da svoju energiju usaglasimo sa drugima i da sada udruženim snagama krenemo u obnavljanje aktivnosti i poslova od ranije, ali ipak sa većom energijom i optimizmom, koju donosi egzaltirano Sunce u Ovnu.


NAJNOVIJE ISTRAŽIVANJE POKAZUJE: Fizička aktivnost smanjuje rizik od težih oblika kovida!\nborba za imunitet\nRuzica Kantar\t 14.04.2021. 11:12h 14:34h\nRedovna fizička aktivnost smanjuje rizik od razvijanja težeg oblika kovid-19, pokazuje najnovija studija koja je objavljena u utorak, a prenosi američki Si En En.\nNaime, studija Kaiser Permanente, objavljena u Britanskom časopisu za sportsku medicinu, proučavala je skoro 50.000 odraslih osoba sa kovidom-19. Istraživanje je pokazalo da su oni, koji su se ponašali po smernicama za fizičku aktivnost američkog Ministarstva zdravlja i socijalnih usluga i praktikovali najmanje 150 minuta nedeljno umerene do snažne fizičke aktivnosti, pokazali znatno nižu stopu hospitalizacije, prijema na intenzivnu negu i smrtnosti usled kovida-19.\nSmernice, koje su iste kao smernice Svetske zdravstvene organizacije (SZO), zasnivaju se na istraživanjima koja pokazuju da fizička aktivnost podstiče imunološki odgovor, povećava zdravlje kardiovaskularnih organa i pluća i poboljšava mentalno zdravlje.\nAkutna bolest kovid je, kako navodi Si En En, samo jedna od mogućih negativnih posledica koje sedenje ostavlja po zdravlje.\nNaime, dugo sedenje je poznati faktor rizika za razvoj kardiovaskularnih bolesti, gojaznosti, dijabetesa, moždanog udara i nekih karcinoma. A upravo su dijabetes, gojaznost i kardiovaskularne bolesti, kako je utvrdio američki Centar za kontrolu i prevenciju bolesti, faktori rizika za razvoj težeg oblika kovida.\nKako bi se ostvario cilj vežbanja od 150 minuta tokom nedelje, potrebno je vežbati nešto manje od 22 minuta dnevno. To ne znači, kako navodi Si En En, da morate da se učlanite u teretanu ili investirate u traku za trčanje, dovoljno je da vežbate kući ili praktikujete brzo hodanje.\nMETEOROLOG ĐORĐE ĐURIĆ NAJAVIO NOVO JAČE NAOBLAČENJE: Evo kada nam stiže, a pravo proleće očekuje se tek posle OVOG DATUMA


Odrzani ,,Dani Vlasotinca,, - JUGPRESS\nOdrzani ,,Dani Vlasotinca,,\nU organizaciji Kulturnog centra Vlasotinca i pod pokroviteljstvom Opštine Vlasotince tokom čitave prošle nedelje održavala se kulturna višegodišnja manifestacija „Dani Vlasotinca 2019“.\n„Uz zdušnu pomoć i pokroviteljstvo opštine Vlasotince organizovali smo i ove godine „Dane Vlasotinca 2019“, koji su trajali od 19. do 24.maja. Imali smo na programu sedmodnevna kulturna događanja koja su pobudila veliko interesovanje kod vlasotinačke publike. U okviru same manifestacije imali smo i „Noć muzeja“, a u isto vreme na pravi način obeležili smo proslavu gradske slave. Opšta ocena svih da je ova manifestacija zaživela punim kapacitetom i da je dala jednu novu, pozitivnu notu kulturnim dešavanjima u gradu na reci Vlasini“ sažima utiske direktor vlasotinačkog Kulturnog centra, direktor Boban Dimitrijević.\nŠta je posebno bilo zanimljivo za vlasotinačku publiku?\n„Mislim da smo u sve dane imali zanimljiva događanja i skoro za sve uzraste, i da je svako za sebe mogao da odabere nešto što bi mu se svidelo. Koncert etno muzike u izvođenju Danice Krstić u Porti vlasotinačke crkve bio je izuzetno posećen, a publika je uživala, baš, kao i prošle godine u pesmama ove izuzetno uspešne umetnice. Izuzetno lep utisak za publiku bio je koncert etno grupe „Izvor“ iz Vranja, kao i folklornog ansambla „Crnilović“ i dece iz predškolske ustanove „Milka Dimanić“, a svoj doprinos uspešnosti ove manufestacije doprineli su i izložbom učenici vlasotinačke gimnazije.\nBilo je, kažu, i muzičkog festivala?\n„Tako je. U okviru Muzičkog festivala „Vlasinsko proleće“ i uz učešće 36 učesnika iz muzičkih škola Niša, Beograda, Vranja, Leskovca i Aleksinca u dve večeri bilo je takmičenja učenika koji su svirali na violi i violini.\n„Čega je još bilo u okviru „Dana Vlasotinca“?\n„U goste nam je došao i Igor Jurić, čovek koji je mnogo učinio da se zaštite mladi naraštaji od silnika i siledžija, a publika je bila u prilici da vidi i Šou sa Todetom, Peđolinom i decom finom. Takođe, bila je izuzetno posećena i Izložba slika i crteža Marijane Veličkovski, a namerno sam za kraj ostavio da pomenem našeg Nebojšu Ilića Ilketa, koji je imao promociju filma „Vlasotince u srcu“.\nDa li će i ove godine biti organizovana kulturna manifestacija „Leto u Vlasotincu“?\n„Da. To je tradicionalna kulturna manifestacija u toku leta koju vlasotinačka publika, a i mnogi gosti koji u toku leta dođu u naš grad sa nestrpljenjem očekuju. Ovih dana počinjemo sa pripremom programa koji bi mogao da zadovolji ukuse mnogobrojnih posetilaca. Moja su nadanja da ćemo imati bogat i zanimljiv program.“\nDa li će i kada biti otvorena zgrada Kultrunog centra, a Vlasotinčanima poznatijem po objektu kao sala bioskopa?\n„Najverovatnije u prvoj nedelji juna treba da bude otvoren i nama predat na korišćenje ovaj objekat, a to će učiniti ministar kulture i informisanja Vladan Vukosavljević“ otkrio nam je eksluzivnu vest, direktor Kulturnog centra Vlasotinca, Boban Dimitrijević, kada je u pitanju sala bioskopa, ili već kako je zvanično naslovljeno „Kulturni centar“, objekat o kome je bilo mnogo kontraverznih priča u vlasotinačkoj čršiji, zbog dužine same gradnje.


SLOVENIJA INVESTIRALA U SRBIJU 1,6 MILIJARDI EVRA – MEDIJA CENTAR BOR );\nSLOVENIJA INVESTIRALA U SRBIJU 1,6 MILIJARDI EVRA\n23. новембра 2010.\nAMBASADOR SLOVENIJE FRANC BUT U OPŠTINI BOR\nNejgova ekselencija, ambasador Slovenije u Srbiji, Franc But izjavio je danas u Skupštine opštine Bor da iz njegove zemlje u Srbiji radi 1.300 preduzeća, da je u njima zaposleno 25.000 radnika i da se tek očkuje još plodnija privredna saradnja. Slovenija je u Srbiju investirala 1,6 milijardi evra. Ukupno je 108 preduzeća koja pojedinačno upošljavaju više od 50 radnika. U Timočkoj krajini je malo slovenačkih firmi i zato je neophodno da se oragnizuje veća privredni skup na kome bi se pojavili i privrednici iz ostalih delova Srbije. Jer, Slovenija računa da već 2012. godine izađe iz recesije, a dotle bi bilo dobro da se uspostave kontakti na kulturnom, sportskom i opstalim nivoima zbližavanja dva naroda – naglasio je ambasador But koji je danas posetio i Basen Bor. On je prisustvovao i Skupštini udruženja Slovenaca u Boru „Drago Čeh“.


U toku akcija sređivanja Medveđe i okoline – Info Centar Juga\nOvih dana lepo vreme u Medveđi koristi se za uređenje kako varošice tako i okoline.\nMedveđa – U toku je čišćenje korita i kanala svih voda drugog reda. Za ovu namenu izdvojeno je 2.000.000 dinara iz budžeta lokalne samouprave rekao je za naš portal predsednik ove opštine Nebojša Arsić.\nU samoj Medveđi čisti se korito reke Lapaštice, a uporedo se čiste i ostali kanali kako bi se sprečila opasnost od poplava. Radove izvodi Javno komunalno preduzeće „Obnova“ iz Medveđe. Kako je za Info centar juga rekao predsednik Arsić, biće očišćeni svi kanali na teritoriji opštine koji bi mogli da stvore probleme prilikom obilnijih padavina.\n„Sve ovo radi se u okviru jedne opsežne akcije uređnja i sređivanja Medveđe i okoline. Pored čišćenja kanala, radi se i na uređenju vidikovca gde se planira postavljanje javne rasvete, parkovskih klupa, pešačkih staza, kao i povezivanje sa kompleksom oko pravoslavne crkve“, navodi Arsić i dodaje, da se u samoj Medveđi radi i na uređenju ulica i trotoara.


Dodik: Čaviću sam nudio da bude direktor ''Auto-puteva'' i Borenoviću da uđe u Vladu RS @ Cafe.ba\nDodik: Čaviću sam nudio da bude direktor ''Auto-puteva'' i Borenoviću da uđe u Vladu RS Bosna i Hercegovina\nIzvor: Nezavisne novine 24.05.2016 u 12:19 h\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik poručio je da ne dozvoljava ni minimalno davanje prava Republike Srpske za BiH i da ne vjeruje u BiH.\nDodik je rekao da je njegov neprikosnoveni princip Republika Srpska i ono što je u njenom ustavu, te da o tome nema diskusije.\n"To mnogima ne valja, pa kažu – ne valja Dodik", rekao je predsjedink Srpske za beogradsku TV Hepi, te naveo da je njegov problem sa strancima što ne vjeruje u BiH, a oni misle da to treba da bude jedna zemlja.\nDodik je istakao da među Srbima u Republici Srpskoj ne postoje dvije struje već da postoji vladajuća struktura koja je duplo jača od opozicije, koja je karikaturalna i ne može ništa da uradi.\n"Eto, neka dobiju podršku naroda i ja onda odoh, pakujem se", naveo je Dodik, te dodao da je spreman da ode iz politike onog trenutka kada izgubi izbore, ali da je za neke problem što ih još ne gubi.\nNa konstataciju da povjerljivi izvori kažu da mu je "američka ambasadorka prenijela poruku da postoji plan za njegovu rehabilitaciju kod Amerike", kao i da za njega postoje razne ponude iz svijeta, Dodik je rekao da će uraditi ono što je u najboljem interesu Republike Srpske.\n"Do sada sam to uspijevao u nemogućim uslovima kada nemamo nijednog svog ambasadora, svoje granice, kada Ustavni sud nameće odluke. U svim tim okolnostima stranci se i dalje boje u BiH da bilo šta učine zbog reakcije Milorada Dodika, jer znaju da nešto neću", rekao je on.\nŠto se tiče odnosa sa zapadim ambasadorima, Dodik je naglasio da ima princip da odlazi na obilježavanje nacionalih praznika zemalja onih ambasadora koji dođu na Dan Republike Srpske, 9. januara.\nPrema njegovim riječima, američka ambasadorka ne dolazi na dan Republike Srpske, pa ni on ne odlazi na obilježavanje 4. jula.\n"Ne treba se sukobljavati sa Amerikom, ali ne možete dozvoliti da budete krpa. Izvoli, dođi na Dan Republike Srpske, a ja ću tebi na 4. juli", poručio je predsjednik Dodik.\n"Uvijek imamo načina da se borimo, samo moraš biti karakter", rekao je Dodik.\nNa insistiranje voditelja Milomira Marića da otkrije neke tajne, Dodik je naveo da mu je rekao više nego ikome drugom, te dodao da je nudio Čaviću da bude direktor "Auto-puteva", ali da Čavić nije htio.\n"Pošto je vidio da je to uspjelo, sada se ražestio, pa mu je krivo", rekao je Dodik, te dodao da je i Borenoviću iz PDP nudio da uđe u vladu.\nGovoreći o opoziciji, Dodik je rekao da nema animozitet ni prema kome i da mu lider SDS-a Mladen Bosić odgovara kao "nesposoban predsjednik SDS-a".\n"Zašto bih ja mijenjao njega kada je on partiju koja je imala 25 odsto sveo na 11 odsto. Pa, on je za mene odličan", rekao je Dodik.\nPredsjednik je naveo da mu ne smeta ni Dragan Čavić, koji je pun istorije i koji je priznao 8.600 srebreničkih žrtava muslimana, nakon čega se na toj neistini počelo govoriti da je to genocid i da je Srpska genocidna tvorevina.\n"Čavić ima taj problem. On meni uopšte ne smeta, smeta narodu, i zato ne dobija nikakvu podršku, jedva se uvukao u parlament. Oni meni nisu nikakav problem, ali očigledno da ja njima jesam", naveo je on.\n"Da li je to ili nešto drugo, to je drugo pitanje, ali sigurno da je bilo nešto. Mogu oni da to negiraju, da spore, ali uvjerenje je da se nešto desilo, da je novac dobijen", rekao je Dodik.\nPredsjednik Srpske je istakao da je spreman da ako, ne daj Bože, nekome od opzicionara zatreba neka ljudska pomoć da pomogne, ako može i da je i do sada pomagao.\nDodik je rekao da Srbi kao narod moraju da podižu kvalitet svog života na viši nivo i da se ne smije padati u depresiju.\n"Morate svaki dan da radite na sebi i kao pojedinac i kao narod", rekao je Dodik.\nOn je istakao da ga ne zanima da se dodvorava i bude lijep nekom strancu već da može, kada mu istekne mandat i prestane da se bavi politikom, da prođe Banjalukom i da ljudi kažu - "Poštovanje, gospodine Dodik", a ne da pljuju za njim, te da bi volio da ostane upamćen u srpskom narodu kao dobar čovjek.\nSrpska nastala na strahu od Jasenovca\nPredsjednik Dodik je, odgovarajući na pitanje prvog potpredsjednika hrvatske Vlde Tomislava Karamarka na čemu je nastala Republika Srpska, rekao da je Srpska nastala na strahu od Jasenovca i svijesti o stradanju srpskog naroda u tom logoru u kome su Hrvati pobili 500.000 Srba.\n"U tom pogledu strah od toga i stvaranja Tuđmanove nezavisne države Hrvatske, odnosno u to vrijeme Hrvatske koja se izdvojila, apsolutno je predstavljala ozbiljan strah Srba koji je doveo do formiranja same Republike Srpske", rekao je Dodik.\nOn je ukazao da je Srpska, osim na strahu od Jasenovca, "formirana i na strahu i činjenici da ni u Kninu nema nikoga od Srba ili ima veoma malo, kao ni u Vrgin Mostu i mnogim drugim mjestima".\nDodik je objasnio da bi povod ovom Karamarkovom ružnom nastupu mogla biti namjera da skrene pažnju javnosti zbog problema u vezi sa "nekim novcem koji je primila njegova žena".\nPredsjednik Srpske ocijenio je da je ključni problem bivše Jugoslavije bilo stalno sukobljavanje između Srba i Hrvata i dodao da Jugoslavija ne bi propala da se uspjelo pronaći rješenje za srpsko-hrvatske odnose.\n"Danas je hrvatski narod stvorio svoju državu, srpski narod danas ima Srbiju i Republiku Srpsku i u tom pogledu mislim da imamo efektivnu vlast - i oni i mi na prostorima država koje imaju, i u tom pogledu mislim da je učinjeno generalno istorijsko razdvajanje", rekao je Dodik.\nKolika je srpska laž,to je katastrofa,Jednom kažu milion žrtava,evo sad prepolovio na 500.000,Titina komisija došla jedva do 6.000,pa objavili državnu tajnu na istraživanje da nebi Njemcima morali vratiti retnu reparaciju lažnim žrtvama.Strašno.\nprivatnik 24.05.2016. 12:32\nOvom gore kao daje tata ostavio u nasledstvo sve ove funkcije pa ih on sada deli kako hoce i kome hoce vauuuuuuu koja demokratije jeboteeee


Обележен Дан просветних радника - Градска општина Гроцка\nYou are at:Home»Novosti»Obaveštenja»Obeležen Dan prosvetnih radnika\nBy Info Služba on\t 7. novembra 2018. Obaveštenja\nU Velikoj sali opštine održan je svečani prijem povodom Dana prosvetnih radnika Srbije. Dan prosvetnih radnika se obeležava u preko 100 zemalja, pri čemu se dan obeležavanja razlikuje od zemlje do zemlje. U Srbiji je prihvaćen Mitrovdan, osmi novembar, za koji se veruje da je dan kada rođen srpski filolog, reformator srpskog jezika, sakupljač narodnih umotvorina i pisac prvog rečnika srpskog jezika, Vuk Stefanović Karadžić.\nPredsednik opštine Grocka, Dragoljub Simonović je ovom prilikom pozdravio mnogobrojne, prisutne prosvetne radnike. On je istakao kako je izuzetno ponosan na njih i njihov rad jer su oni pored jednog roditelja najodgovorniji kakva će nam deca jednog dana biti, jer je posle kućnog praga najvažnija institucija u životu jednog deteta upravo škola. Opština Grocka koja ima preko šest hiljada đaka raznih uzrasta čini sve kako bi se ovoj deci obezbedili što bolji uslovi kako u školskim klupama, tako i na putu od škole do kuće kroz uređenu putnu mrežu, trotoare, osvetljenje ulica itd. Takođe kako bi se deca i njihovi roditelji osećali sigurnije ulaže se na video nadzor i naravno obezbeđivanje određenih sredstava za unapređenje zdravstvenog sistema.\nI pored značajnih napora lokane samouprave i grada Beograda i dalje postoje škole koje nemaju ono najosnovnije što svako dete treba da ima u jednoj školi, počevši od toaleta, terena, fiskulturnih sala i sl. što će se vremenom uz određeni trud i napor svakako promeniti. Za sada problemi oko imovinskih odnosa najviše usporavaji realizovanje projekata u pojednim naseljima opštine Grocka, istakao je Simonović.\nSvim prisutnim se obratio i član Veća zadužen za obrazovanje Živadin Mitrić koji je podsetio prosvetne radnike da „knjiga treba da se vrati na svoje mesto“ jer su knjige osnov svega kao i na to da naša deca treba više vremena da provedu čitajući knjige a ne na društvenim mrežama. Opština Grocka je pod ovom parolom donirala rečnik srpskih reči kao i komplet knjiga koje su uručene direktorima i bibliotekarima svih škola u opštini Grocka.\nU okviru svečanog programa nastupali su i učenici Osnovne muzičke škole „Nevena Popović“ istureno odeljenje Vrčin i njihov bend koji nosi naziv „Ritam srca“.


Košarac i Kalabukhov o unapređenju ekonomske saradnje BiH i Ruske Federacije – Biznis.ba\nKošarac i Kalabukhov o unapređenju ekonomske saradnje BiH i Ruske Federacije\nobjavljeno 09. feb 2021. u 14:07\nMinistar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH Staša Košarac primio je danas u nastupnu posjetu novoimenovanog ambasadora Ruske Federacije u BiH Igora Kalabukhova, s kojim je razgovarao o aktuelnim ekonomskim i političkim pitanjima.\nMinistar Košarac i ambasador Kalabukhov pozdravili su dobre i prijateljske odnose BiH i Ruske Federacije, te konstatirali da postoji prostor za unapređenje privredne saradnje.\nSagovornici su usaglasili da će u narednom periodu definirati plan posjete ministra Košarca Moskvi i agendu konkretnih sastanaka s predstavnicima nadležnih institucija Ruske Federacije, u čijem će fokusu biti jačanje privredne saradnje i poboljšanje vanjskotrgovinske razmjene.\nNa sastanku je razgovarano o intenziviranju aktivnosti Međuvladine komisije za trgovinu i ekonomsku saradnju BiH i Ruske Federacije, te predloženo da njen naredni sastanak bude organiziran u okviru posjete ministra Košarca Moskvi, budući da je on jedan od kopredsjedavajućih ovog tijela.\nDogovoreno je da će radne grupe za trgovinsko-ekonomsku i saradnju u oblasti energetike pri Međuvladinoj komisiji u narednom periodu raditi na boljoj povezanosti privrednih subjekata iz Republike Srpske i Federacije BiH sa privrednim subjektima iz Ruske Federacije. Akcenat je stavljen na pitanja izvoza mesa, ribe, voća i povrća, te mlijeka i mliječnih proizvoda iz BiH na rusko tržište, kao i na donošenje odluke o kvalitetu tečnih naftnih goriva.\nMinistar Košarac i ambasador Kalabuhov saglasni su da će predstojeća posjeta Moskvi biti dobra prilika za potpisivanje Memoranduma o saradnji u oblasti turizma, kao i drugih važnih bilateralnih sporazuma.\nTokom današnjeg susreta sagovornici su razmijenili mišljenje o aktuelnom pitanju izvoza krušaka iz BiH u Rusku Federaciju, pri čemu su ocijenili da je potrebno omogućiti nastavak vanjskotrgovinskog prometa na obostranu korist. Dogovoreno je da će u narednom periodu nadležni inspekcijski organi izvršiti potrebni nadzor, u skladu s trenutnom epidemiološkom situacijom.\nRazgovarajući o aktuelnim političkim temama u BiH, ministar Košarac i ambasador Kalabukhov ocijenili su da je neophodno zatvoriti Ured visokog predstavnika u BiH (OHR), kako bi se domaćim političkim predstavnicima omogućilo da preuzmu potpunu odgovornost odlučivanja. Istaknuto je da su za normalno funkcioniranje zemlje od ključne važnosti dosljedno poštovanje Dejtonskog sporazuma i ustavnih nadležnosti institucija na svim nivoim vlasti u BiH.\nMinistar Košarac izrazio je nadu da će dosadašnja uspješna bilateralna saradnja BiH i Ruske Federacije biti nastavljena i tokom mandata novoimenovanog ambasadora Kalabukhova, kojem je poželio uspjeh u radu – saopćeno je iz Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH.


Švajcarci prave čokoladu u Vojvodini - RTV Santos\nŠvajcarci prave čokoladu u Vojvodini\nGrupa Bari Kalebot (Barry Callebaut), vodeći svetski proizvođač proizvoda od čokolade i kakaoa visokog kvaliteta, dolazi u Srbiju.\nOvaj gigant potpisao je Memorandum o razumevanju sa Vladom Srbije i gradom Novim Sadom o izgradnji svoje prve fabrike čokolade u jugoistočnoj Evropi.\nOvo najmodernije postrojenje će biti smešteno u Novom Sadu, planirano je da ima početni proizvodni kapacitet od preko 50.000 tona godišnje i predviđeno je da ukupan obim investicije tokom petogodišnjeg perioda dostigne 50 miliona evra (56,7 miliona švajcarskih franaka), saopštila je ta kompanija.\nGeneralni direktor ove grupe Antoan de Sent-Afrik (Antoine de Saint-Affrique) izjavio je da je ta kompanija u protekih nekoliko godina veoma uspešna u jugoistočnoj Evropi.\n„Novi Sad je savršena lokacija za nas: drugi je po veličini grad u Srbiji, sa prestižnim univerzitetom, što nam omogućava pristup resursima koji su nam potrebni za ostvarenje naših planova. Zahvaljujući novoj fabrici u Novom Sadu, u skladu sa našom strategijom ‘pametnog upravljanja rastom’, bićemo u mogućnosti da proširimo poslovanje u regionu i snabdevamo postojeće i nove kupce širokim asortimanom čokolada, smeša i punjenja“, naveo je Sent-Afrik.\nOn ističe da će ta fabrika predstavljati regionalni centar iz kog će snabdevati čokoladom tržišta jugoistočne Evrope koja beleže veliki rast.\nU saopštenju se navodi da je grupa Bari Kalebot iz Ciriha, sa godišnjom prodajom u vrednosti od oko 6,9 milijardi švajcarskih franaka (6 milijardi evra /7,1 milijardu dolara) u fiskalnoj 2017/18. godini, vodeći svetski proizvođač proizvoda od čokolade i kakaoa visokog kvaliteta – od nabavke i obrade zrna kakaoa do proizvodnje najfinijih čokolada, uključujući čokoladna punjenja, dekoracije i smese.\nGrupa ima oko 60 proizvodnih postrojenja širom sveta i zapošljava raznovrsnu i posvećenu radnu snagu – više od 11.500 ljudi.\nPrethodnoNe radi mobilni internet\nSledećeAsfaltiranje ulica u Zrenjaninu


Nosilac izborne liste „Zajedno za Vojvodinu – Vojvođani“ Tomislav Žigmanov (DSHV): Srbiji je mesto u Evropskoj uniji\nNosilac izborne liste „Zajedno za Vojvodinu – Vojvođani“, predsednik Demokratskog saveza Hrvata u Vojvodini (DSHV) Tomislav Žigmanov, izjavio je danas da Hrvati u Srbiji nisu remetilački faktor u hrvatsko-srpskim odnosima, nego konstruktivni element koji ključno doprinosi da se pogoršanja u tim odnosima ne odvijaju.\n„Srbiji je mesto u Evropskoj uniji i ona mora svoj institucionalni i pravni okvir prilagoditi standardima i načelima EU, a DSHV je i do sada, a i u budućnosti će davati svoj doprinos tome“, naveo je Žigmanov u sedištu stranke.\nKako kaže, Hrvati u Srbiji su, kao lojalni građani, i ovoga puta iskazali svoju odgovornost i zainteresovanost za izlazak na predstojeće izbore zato što su zainteresovani za budućnost demokratije, za društveno-politički život Srbije.\n„Želimo dati svoj doprinos izbornim procesima u Srbiji i zbog činjenice da smo pripadnici zajednice koja ima status najomraženije u Srbiji, koja je ranjena, spram koje se vode politike koje nisu uvek inkluzivne“, ocenjuje Žigmanov.\nOn podseća da je Srbija potpisivanjem međudržavnog sporazuma sa Hrvatskom prihvatila određene obaveze prema hrvatskoj nacionalnoj manjini, ali da se punih 17 godina te odredbe ne primenjuju, za razliku od predstavnika srpske nacionalne zajednice u Hrvatskoj.\n„Taj institut prema bilateralnom sporazumu sa Srbijom pretpostavlja obezbeđivanje zastupljenosti predstavnika nacionalnih manjina na svim nivoima predstavničkih vlasti, a to je Narodna skupština Srbije, Skupština Vojvodine i sve opštinske i gradske skupštine gde žive Hrvati. I zastupljenost predstavnika hrvatske zajednice u izvršnom segmentu vlasti na lokalnom nivou, a to su mesta zamenika načelnika opštine ili gradonačelnika“, navodi lider DSHV-a.\nKako kaže, ovo nije ništa nelegitimno, već naprotiv, više nego poželjno da i predstavnici nacionalnih manjina mogu biti učesnici u procesima donošenja odluka.\n„Budući da se to ne primenjuje, mi nismo ni sada zauzeli poziciju kalimera da iskazujemo određenu vrstu nesaradnje ili nespremnosti, nego smo u domenima datih mogućnosti uspeli naći saveznike sa kojima ćemo pokušati ostvariti naš osnovni cilj – da vratimo Hrvate iz Vojvodine u republički parlament“, poručio je Žigmanov.\nOn je rekao da će se za ove principe zalagati u saradnji sa predstavnicima drugih nacionalnih manjina u Vojvodini, koje su im u vrednosnom i političkom smislu najbliže.\n„Politička platforma naše koalicije predviđa dostojan život od sopstvenog rada, Srbiju koja je visoko decentralizovana, na način kako su to savremene države Evropske unije i koja će biti jednako razvijena u svim njenim delovima. Ne možemo dozvoliti da u pojedinim mestima ne postoji pijaća voda, i ne možemo biti svedoci da se u državi ne sprovode uvek i do kraja ekološki prihvatljiva rešenja, da se u Vojvodini grade industrijski pogoni koji nisu u skladu sa propisanim uslovima“, rekao je Žigmanov.\nPrema mišljenju predsednika DSHV-a, oni ne mogu biti svedoci da se u Beogradu gradi metro iz javnih izvora, a da se u Vojvodini demontiraju pruge koje su građene pre više od 100 godina.\n„Hoćemo da budemo građani države koja je posvećena evropskim integracijama u punom kapacitetu. Usmereni smo na razvijanje politika koje će biti usmerene na mlade. Imamo negativne trendove da je broj onih koji umiru daleko veći od onih koji se rađaju, a da su autobusi koji putuju za inostranstvo verovatno najveće stecište mladih“, upozorio je Žigmanov.\nOn je ponovio još jednom da je DSHV više nego zainteresovan za dobre odnose između Hrvatske i Srbije koji, na žalost, u poslednjih nekoliko godina nisu na nivou koji bi oni voleli.\n„Našim smo postupcima svedočili da gradimo mostove prijateljstva, da hoćemo saradnju koja će pretpostavljati dobrosusedske odnose“, zaključio je Žigmanov na kraju.\nDemokratski savez Hrvata u Vojvodini Hrvatska nacionalna zajednica Izbori 2022. Srbija - Hrvatska Tomislav Žigmanov\nUpišite tekst * 8 + six =


Zašto je rad sa decom krajnji izazov studenata medicine?, Sveti Arhangel Novi Sad\nBlog Zašto je rad sa decom krajnji izazov studenata medicine?\nAko slučajno upitate nekog pedijatra zbog čega se odlučio da specijalizira upravo to oblast, gotovo je sigurno da će vam odgovoriti da su deca najiskreniji pacijenti. Sa njima tačno zna kako da komunicira, te nema bojazni kao sa starijima, jer je sasvim dovoljno da detetu pristupi iskreno i da bude u potpunosti prihvaćen kako treba, kao i svi njegovi saveti.\nNaravno da ima i onih medicinskih stručnjaka koji nemaju takvo mišljenje o radu sa decom, ali iz brojnih studija koje su sprovedene se može zaključiti da većina njih upravo rad sa decom vidi kao krajnji izazov svog posla.\nIspitanici su saglasni u tome da su deca najiskreniji pacijenti, a poseban izazov je što svaki medicinski stručnjak treba da pronađe najbolji način da detetu priđe. Upravo zato je oblast pedijatrije brojnim studentima najinteresantnija, jer obavljanjem svog posla doprinose i boljem kvalitetu života mlađe populacije.\nKada su ih upitali zašto je rad sa decom krajnji izazov studenata medicine, mnogi od njih su naveli upravo te razloge, ali i činjenicu da moraju da rade na sebi, kako bi pronašli put do svakog pacijenta. A to se naročito odnosi na one medicinske stručnjake koji su se specijalizovali za dečiju psihologiju, na primer, te tako nastoje da mališanima pomognu da prevaziđu brojne prepreke u odrastanju.\nNe samo da se ti medicinski radnici osećaju zadovoljnije, jer su uspeli da pronađu put do svakog svog malog pacijenta, već i za to što su im pomogli da prevaziđu određene teškoće u tom životnom dobu.\nVrlo često se događa da se dečiji psiholozi vežu za svoje pacijente, te da i kasnije ostanu u kontaktu sa njima. A sve to su velike prednosti bavljenja ovim zanimanjem, tako da su i mnogi stručnjaci koji su učestvovali u anketi, na pitanje zbog čega su se odlučili upravo za rad sa mladim pacijentima, baš to i naveli kao pravu moralnu satisfakciju.\nSve navedeno naravno ne znači ni u kom slučaju da lekari koji se odluče za rad sa starijim pacijentima nemaju takvu vrstu satisfakcije, ali se to nekako smatra uobičajenim.\nNaravno da kao i svaka profesija, tako i ova koja podrazumeva lečenje dece, kako u fizičkom, tako i u psihičkom smislu ima i svoje mane. A ispitanici kao glavni nedostatak navode one situacije, koje su im naročito bolne, a kada nisu uspeli iz nekog razloga da pomognu svojim pacijentima. Ipak, sve to ih nije navelo da prestanu da se bave ovim poslom, već naprotiv. Upravo to ih je nateralo da rade mnogo više na poboljšanju svojih veština, kako bi svakom svom sledećem pacijentu mogli da izađu u susret, te da mu pomognu da reši određeni problem sa psihološkog aspekta ili, pak da mu pomognu da se izleči u fizičkom smislu.\nBilo kako bilo, stručnjaci koji su specijalizovani za rad sa decom se nisu pokajali što su baš tu oblast specijalizirali, jer im je donela mnogo toga dobrog.


Poslovi Infostud: U Srbiji u prvih sedam meseci 2021. potražnja za radnicima porasla za 56 odsto\nTržište rada u Srbiji u prvih sedam meseci ove godine, uprkos situaciji sa pandemijom korona virusa, doživelo je pravu ekspanziju jer je došlo do povećane potražnje za dodatnim kadrovima za 56 odsto u odnosu na 2020. godinu, a u odnosu na 2019. za 30 procenata, objavio je danas portal za zapošljavanje Poslovi Infostud.\nU prvoj polovini godine, prema podacima sajta, objavljeno je 36.573 oglasa za posao, što je za 13.000 više mogućnosti nego što je to bilo prethodne godine.\nNajviše oglasa je bilo u oblastima: trgovina i prodaja, IT, mašinstvo, elektrotehnika, administracija, ali i oblastima poput magacin, ugostiteljstvo, priprema hrane i građevina.\nNa listi pozicija, na koje je bilo najlakše doći do zaposlenja, našli su se prodavci, vozači, komercijalisti, telefonski operateri i administrativni radnici, a srednja stručna sprema bila je tražena u čak 60 odsto oglasa za posao.\nIstovremeno, za one koji imaju završenu višu školu, fakultet ili master bilo je namenjeno skoro 40 odsto oglasa.\nKako se dodaje, u prvih sedam meseci ove godine ukupan broj ljudi koji je bio u potrazi za prvim ili novim zaposlenjem putem sajta Poslovi Infostud dostigao je brojku od 173.342 kandidata, što je povećanje za 12 odsto u odnosu na prethodnu godinu.\nKada su u pitanju zanatska zanimanja, deficit je iz godine u godinu sve veći, pa je na tržištu i dalje veća ponuda nego što je potražnja za radnim mestima kao što su kuvar, konobar, frizer, automehaničar, vozač, magacioner, bravar i stolar.\nPoslove i dalje u najvećoj meri traže ljudi sa više od 10 godina radnog staža, za njima slede oni koji imaju od pet do 10 godina radnog iskustva, a u najmanjoj meri to čine oni bez ili do godinu dana radnog staža, objavio je portal Poslovi Infostud.


Putin: Situacija na Korejskom poluostrvu se stabilizuje zahvaljujući Kimu - Sputnjik Srbija\n10:43 25.04.2019 (osveženo 10:49 25.04.2019) Preuzmite kraći link\nSituacija na Korejskom poluostrvu se u poslednjih nekoliko meseci stabilizuje zahvaljujući inicijativama lidera Severne Koreje Kim Džong Una, izjavio je predsednik Rusije Vladimir Putin.\nOn je na prijemu u čast Kimove posete Rusiji rekao da su prošle godine Moskva i Pjongjang obeležili 70 godina od uspostavljanja diplomatskih odnosa.\n„Došli smo do tog datuma u veoma složenoj situaciji na međunarodnoj sceni. Međutim, uprkos tome, zahvaljujući inicijativama Kim Džong Una, u poslednjih nekoliko meseci situacija se stabilizuje“, rekao je ruski predsednik.\nPutin je naglasio i da Rusija teži da aktivno učestvuje u procesu pronalaska političkog i diplomatskog rešenja za korejski problem.\nLideri Severne Koreje i Rusije Kim Džong Un i Vladimir Putin\nOn je pozdravio i napore severnokorejskog rukovodstva zbog uspostavljanja direktnog dijaloga sa SAD, kao i napore da se odnosi između Severne i Južne Koreje normalizuju.\nRuski predsednik je ponovio stav Moskve da ne postoji alternativa mirnom rešavanju nuklearnog problema Korejskog poluostrva, te je izrazio uverenje da će Rusija nastaviti da sarađuje kako bi se tenzije smirile.\n„Kako glasi korejska mudrost: ’Zajedničkim snagama i planinu je moguće pomeriti‘. Siguran sam da u tome leži suština uspeha“, zaključio je Putin.\nkorejska kriza, stabilizacija, Kim Džong Un, Vladimir Putin, Severna Koreja


Galenika Fitofarmacija | Proizvodi u EU\nRegistracione aktivnosti u Evropskoj uniji\nKompanija GALENIKA-FITOFARMACIJA trenutno ima 12 registrovanih proizvoda u 18 zemalja članica Evropske unije, sa ukupno 65 registracija širom EU.\nFormiranje registracione dokumentacije u skladu sa propisima koji važe u Evropskoj uniji je započeto još 2010. godine. Ovo je neophodni preduslov za ostvarenje strateškog cilja naše kompanije - održanja liderske pozicije na domaćem tržištu, ali i izlaska na veoma zahtevno tržište EU.\nNakon višegodišnjih ispitivanja karakteristika naših proizvoda (kao što su fizičko-hemijske osobine, efikasnost, ekotoksikološka svojstava i sl.), utvrđeno je da po pitanju kvaliteta zadovoljavaju najstrožije registracione kriterijume. Sva prethodno pomenuta ispitivanja su obavljena u državama članicama EU u kojima su registrovani proizvodi kako bi se utvrdio i potvrdio odgovarajući kvalitet. Nakon uloženih značajnih resursa (rada zaposlenih u kompaniji GALENIKA-FITOFARMACIJA, vremenskih i finansijskih), predati su registracioni dosijei nadležnim regulatornim telima EU, koje vrše procenu rezultata izvršenih ispitivanja i kvalitet proizvoda.\nKonstantno radimo na razvoju svojih proizvoda za poljoprivrednike u Srbiji, a te proizvode istog kvaliteta plasiramo i na tržište Evropske unije. Namera nam je da osiguramo poljoprivrednicima u Srbiji i Evropi dostupne visokokvalitetne proizvode proizvedene u Srbiji.


Nema nagodbe za pirateriju | Glas javnosti\nPočetna > Vesti > Nema nagodbe za pirateriju\nNema nagodbe za pirateriju\nBEOGRAD - Tužilaštvo za visokotehnološki kriminal ne nudi nagodbe niti odlaže krivično gonjenje kada su u pitanju osumnjičeni za pirateriju odnosno izvršioci krivičnih dela zloupotrebe autorskih prava, a zalaže se i za pooštravanje kaznene politike u toj oblasti.\nTužilac za visokotehnološki kriminal Branko Stamenković rekao je da su zaprećeno kazne relativno male i kreću se od tri meseca do pet godina zatvora.\n"Kazne variraju od načina izvršenja krivičnog dela, odnosno da li je neko, na primer, samo prikazao određena dela ili se bavio njihovom prodajom radi sticanja protivpravne imovinske koristi", rekao je Stamenković.\nOn je, međutim, istakao da je tužilaštvo zauzelo stav da u "piratskim" predmetima iz svoje nadležnosti (krivična dela koja prelaze milion dinara ili 2.000 protivpravno napravljenih kopija), a zbog pojačane društvene opasnosti, neće preduzimati radnje koje bi vodile do toga da dođe do sporazuma o priznanju krivice ili oportiuniteta (odlaganje krivičnog gonjenja, uz obavezu da se uplati određena svota novca u humanitarne svrhe ili izvrši rad u javnom interesu).\n"Sve naravno zavisi od slučaja do slučaja, ali takav stav držimo od 2010. godine i čini mi se da smo sa tim pooštrenim stavom, što se tužilaštva za VTK tiče, uspeli da pošaljemo poruku da izvršenje ovakve vrste krivičnih dela neće biti tolerisano", naglasio je tužilac.\nOn je napomenuo da smatra da u oblasti zaštite intelektualne svojine, odnosno borbi protiv zloupotrebe autorskih i drugih srodnih prava ima mesta pooštravanju kaznene politike za krivičnu odgovornost.\n"Što se tiče zakonodavca mogao bi da se poveća i minimum i maksimum kazni. Isto se tiče i sudova koji izriču kazne, mogu da zaprećene kazne primene tako što će češće izricati efektivne kazne zatvora sa dužim vremenom trajanja", ukazao je Stamenković.\nTužilac je ukazao da je 1. januara 2010. godine došlo do promene u nadležnosti Tužilaštva za visoko tehnološki kriminal tako da jedan broj krivičnih dela, koja ne prelaze imovinski cenzus od milion dinara ili broj od 2.000 protivpravno napravljenih kopija, ne spada u nadležnost tog tužilaštva već redovnog (osnovnih javnih tužilaštava).\n"To ne umanjuje značaj borbe protiv te vrste kriminaliteta i postupanje javnih tužilaštva, već znači da je došlo do uže specijalizacije tužilaštva za VTK", ukazao je Stamenković.\nImajući u vidu tu vrstu promene, može se konstatovati da je od januara 2010. u tužilaštvo za VTK stigao značajno manji broj krivičnih prijava iz te oblasti nego što je bilo ranije, naveo je Stamenković.\nTo je, kako je rekao, delom zbog toga što je nadležnost promenjena, delom što je u prethodnom periodu, a naročito sada, pojačana aktivnost pripadnika MUP-a, kao i finansijske policije jer je jedan deo nadležnosti u brobi protiv piraterije prešao i na nju.\n"Finansijska policija je obavezna, na osnovu posebnog zakona, da prilikom pregleda poslovanja određenog pravnog subjekta kontroliše i da li je softver koji taj subjekt koristi, legalan", ukazao je Stamenković i zaključio da je težište borbe protiv zloupotrebe intelektualnih i autorskih prava u ovom trenutku ravnomerno podeljen između MUP-a, Tužilaštva za VTK i finansijske policije.\nStamenković je konstatovao da je broj prijava za pirateriju manji i da je na ulicama mnogo manje "uličnih preprodavaca" nego što je bio ranije.\n"Nije na zadovoljavajućem nivou i mogao bi da bude mnogo bolji ali u odnosu na početnu tačku pre desetak godina danas imamo čime da se pohvalimo", naveo je tužilac.\nOn je međutim podsetio da je sada primat preuzeo sam Internet, tako da građani po, kako je rekao, saznanjima tužilaštva, dolaze do piratskih kopija autorskih dela putem određenih servisa na Internetu.\nSrbija raskida ugovor sa Alpinom\nPredsednik Nikolić u Zagrebu povodom ulaska Hrvatske u EU


Istraživanje: Ko u Emiratima ima STVARNO DOBAR posao?\nRezultati koji otkrivaju koliko su zaposleni zaista zadovoljni na radnom mestu\nRedovna isplata zarade i posao koji podrazumeva najmanje 30 radnih sati nedeljno parametri su za kategorizaciju dobrog posla na globalnom nivou. Na osnovu ovih parametara, čak sedam od deset zaposlenih u Ujedinjenim Arapskim Emiratima (UAE) može se pohvaliti da ima stvarno dobar posao, pokazuju rezultati Galupove studije “Global great jobs” za 2018. godinu. Studija je sprovedena u 128 država; UAE se nalaze na trećem mestu, dok su SAD i Rusija na prvoj i drugoj poziciji.\nU odnosu na 2016. godinu, procenat zaposlenih koji imaju dobar posao u UAE skočio je za šest odsto. Dodatni parametri koje Galupovi istraživači uzimaju u obzir su zadovoljstvo radnim učinkom i ličnim razvojem zaposlenih na radnom mestu.\nSlična situacija je i u Bahreinu koja se našla na drugom mestu po broju srećnih radnika u zemljama Zaliva; 59 odsto zaposlenih u Bahreinu zadovoljno je poslovima koje obavlja i redovnom isplatom plate. Ono zbog čega se ova mala zalivska zemlja, baš kao i UAE, dobro kotira na globalnom tržištu rada je pružanje mogućnosti za zapošljavanje i zadržavanje radnika.\nBIRO VODIČ: Najvažnije odredbe Zakona o radu UAE\nUpoznajte PET tipova ljudi koji rade u Dubaiju (FOTO)\nPovezane teme: posao zaposlenje istraživanje Galup zaposleni dobar posao radnici plata radno vreme Ujedinjeni Arapski Emirati Bahrein