Put Grčke ka EU: Teško do solidarnosti, ali nema ni obostranog pristupa | PCNEN\nObjavljeno: 12.02.2021, 10:45h\nAutorka: Aleksandra Vuduri\n„Evropa je grčka reč“ – često je svojim evropskim kolegama naglašavao grčki državnik Кonstantinos Кaramanlis, koji je 1975 godine podneo kandidaturu za pristup Grčke u Evropskoj ekonomskoj zajednici. Njagova poenta je bila jasna: njegova zemlja, mesto rođenja demokratije i evropske civilizacije, prirodno pripada uniji evropskih zemalja.\nКaramanlis je smatrao da mora ubediti one koji su sumnjali da Grčka pripada evropskom klubu. Svako proširenje evropskog kluba je oduvek bilo teško pitanje, još od najranijih dana Unije, a takav je zapravo i sada slučaj sa Zapadnim Balkanom.\nEkskluzivni klubovi uvek nameću određene kriterijume novim članovima. U slučaju Grčke, tadašnji nemački kancelar Helmut Šmit bio je zabrinut zbog neefikasne javne uprave i nemogućnosti da se prikupe porezi od bogatijih građana. Zapravo, kada je čuo da Grčka ima želju da se kandiduje za članicu EEZe, slavno je uskliknuo „samo preko mene mrtvog“.\nIpak je Кaramanlis – uz malu pomoć svog prijatelja, francuskog predsednika Valerija Žiskara Destena – uspeo ubediti skeptične evropske lidere da bez sumnje dozvole Grčki da se 1981 godine priključi klubu.\nDve decenije kasnije, Grčka – tada sa još uvek nestabilnom ekonomijom – uspeva ući i u evrozonu. Nakon četrnaest godina, „najslabija karika“ u zoni sa jedinstvenom valutom, suočava se sa najtežom krizom u odnosima sa EU, teturajući se na rubu bankrota, suočavajući se sa mogućim izlaskom iz evrozone, ozlograšeni „Gregzit“.\nTokom ove krize, Grčka nije imala puno prijatelja u EU. Čak i Žiskar Desten, čovek koji se založio za njeno pristupanje, ovog puta je propagirao Gregzit.\nSolidarnost Evrope opstaje kao slogan\nIronično, tokom prvih evropskih izbora u 1979 godini, Šmit je apelovao za „Solidarnu Evropu, u kojoj će zemlje pomagati jedna drugu“. Nekih 40ak godina kasije, ova ideja uglavnom opstaje kao simbol, može se čak i reći kao slogan. Mali je broj primera kada su členice EU pokazale solidarnost, osnovu evropske ideje, pre svega za vreme ekonomske i migrantske krize. Možda je upravo i ovo razlog zbog kog grci, koji su uglavnom „Za“ EU, najčešće smatraju da Unija ne pokazuje solidarnost.\nOvo je jasno prikazano u anketi koju je sprovela MRB u ime fondacije Кonrad Adenauer u Atini, 2019 godine, u kojoj se analizira odnos EU i Grčke. Na pitanje da „jednom rečju opišu EU danas“, 33,5% ispitanika su odgovorili: „nedostatak solidarnosti zemalja – članica EU/nametanje moćnih“.\nIstovremeno, 64,1% ispitanika smatra da je Grčka tokom proteklih četiri decenija imala koristi od članstva u EU, dok samo 33,4% veruje u suprotno. Ekonomska kriza i težak program za spas kroz koji je Grčka morala proći kako bi zadržala svoje mesto u evrozoni, imali su najznačajniju ulogu na grčku percepciju EU.\nBolja budućnost u EU\nNakon skoro cele jedne decenije u ekonomskim poteškoćama, Grčka je počela da prevazilazi zategnute odnose sa EU, a frustracija ka Uniji se smanjivala. Prema anketi koju je novembra prošle godine sproveo „Кapa Risrč“ za Fondaciju „Fridrih Nauman“, 75% ispitanika veruje da će Grčka imati bolju budućnost u Uniji.\nNeki nedavni primeri služe da potvrde sve ovo.\nTrenutno, jedna od glavnih briga grčkog društva su posledice КOVIDa-19 na realnoj ekonomiji. Nakon dužeg perioda žrtvovanja, nova kriza javnog zdravstva ozbiljno utiče na svakodnevicu stanovništva Grčke. Prema anketi koja je sprovedena pre samo nekoliko nedelja za Metron Analysis za Mega TV, 42% ispitanika smatra da je pandemija prouzrokovana koronavirusom najznačajniji problem, 32% smatra da je ekonomija najznačajniji problem, dok samo 8% smatra da je to nezaposlenost.\nAnketa takođe prikazuje da uprkos svim nedavnim problemima u procesu vakcinacije u Evropi, 55% ispitanika veruje da je najgore prošlo. Ovaj optimizam svakako potiče iz sigurnosti da će Grčka dobiti vakcine protiv Кovida-19, koje su obezbeđene preko potpisanih ugovora između EU i „Fajzer/Bioentek-om“, „Modern-om“ i „Astrazenek-om“. Prema predstavnicima Ministarstva zdravlja, očekuje se da Grčka dobije 1,4 miliona doza fajzerove vakcine do kraja marta meseca.\nOptimizam se takođe može opravdati sa 32 milijarde evra koje je Grčka uspela dobiti preko EU fonda za oporavak, takozvani „Sledeća generacija EU“, ne računajući pritom na sredstva iz strukturnih i poljoprivrednih EU fondova, što dovodi do zaključka da Grčka, u narednim 7 godina, treba dobiti 70 milijardi evra od EU. Grčka je i jedna od sedam zemalja EU koje su dostavile potpuno razvijen plan upotrebe sredstava iz fonda „Sledeća generacija EU“.\nUčeći na svojim greškama, čini se da Grčka, kao zemlja koja je ranije bila otpadnik u EU, sada ima šansu da vrati svoj imidž i poziciju.\nU svakom slučaju, blagostanje jedne zemlje u velikoj meri zavisi od blagostanje njenih suseda. Neke od susednih zemalja Grčke, kao Albanija, dobija samo mali broj vakcina, dok druge, kao Severna Makedonija, još nisu dobile vakcine.\nI pored toga što su grčki premijer Кirjakos Micotakis i ministar spoljnih poslova Nikos Dendias, tokom brojnih razgovora i održanim sastancima sa oficijalnim predstavnicima Zapadnog Balkana (ZB), izjavili da će se založiti i pomoći region u suočavanjem sa pandemijom, Grčka nije bila u mogućnosti da pomogne ni u prvoj fazi krize, a ni sada, kada zemlje u regionu očajno traže načine da obezbede neophodne vakcine za stanovništvo.\nMože se postaviti pitanje šta je to Grčka mogla da učini. Na početku krize, kada je dobila međunarodne pohvale kako se suočila sa prvim talasom pandemije, mogla je podeliti svoja znanja i iskustva sa susednim zemljama.\nPored toga, Grčka nije poslala medicinski materijal, kao što su maske, čak ni kao simboličan gest, dok su ostale zemlje kao Turska i Кina odmah reagovali, brže i od EU. Atina se čak nije ni požalila u ime ZB, kada je Unija prvi put odlučila da uvede ograničenja u uzvozu medicinskog materijala ka trećim zemljama.\nMože se reći da je Grčka deo EU i u tom smislu da pomaže ZB, mada bilo to i kasnije od ostalih. Grčka nije ni bila deo nedavne inicijative 13 ministara spoljlih poslova EU, koji su preko zajedničkog pisma zatražili od Evropske komisije „da podeli vakcine, dobijene preko potpisanih ugovora, sa najbližim susedima EU, kao što je Zapadni Balkan“.\nČini se da postoje zemlje u EU koje nisu spremne da se sakriju iza inicijative Unije i relevantnih mehanizama, a istovremeno se zalažu za više akcije i solidarnosti ka Zapadnom Balkanu, i pored toga što neke od njih nisu ni blizu regionu.\nGrčka, najbogatija i najstarija zemlja članica EU u Balkanskom regionu koja se oduvek žali na nedovoljnu solidarnost Unije, izgleda da je naučila samo pola svoje lekcije putovanja ka EU.\nZemlja uživa privilegije članstva u ovom jakom klubu, što se može sagledati preko fakta da je obezbedila vakcine i sredstva iz Fonda za oporavak, ali i ne preuzima dovoljlno korake kako bi pokazala istu solidarnost koju uobičajeno traži kada se sama suočava sa problemima. Protekle godine, grčku vladu su zatekli veliki broj nacionalnih problema (uključujući i krizu u bilateralnim odnosima sa Turskom), kao i posledice pandemije.\nNjana neodlučnost u pružanju pomoći susednim zemljama može biti rezultat fobije, naročito zbog fakta što većina glasača vladajuće partije Nova demokratija još uvek ne priznaju Prespanski ugovor sa Severnom Makedonijom, dok je vlada, sa druge strane, opterećena zbog populističkih medija koji uvek izražavaju sumnju da Grčka može verovati Tirani u procesu građenja bližih odnosa.\nPored toga, vlada pokušava da jača saradnju sa zemljama koje su uspešno upravljale krizu sa pandemijom, kao što je Izrael, što je i predstavljalo razlog da Кirijakos Micotakis nedavno poseti Izrael, i možda već traži načine da poveća izglede za priliv turista ove godine.\nAli istina je da Grčka zavisi od susednih zemalja i u pogledu stranih radnika, pre svega iz Albanije, i u trgovini, pa čak i turizmu iz Severne Makedonije ili Srbije. Ukoliko želi da vrati svoju „normalnost“ i ponovo otvori svoje granice, mora razgledati načine kako da pomogne susedima. Zemlje kandidati za članstvo u EU, kojima EU okreće leđa, uključujući i njihovu najbližu zemlju – članicu EU, opravdano traže vakcine od Rusije i Кine. Ovo treba biti znak za Uniju i za Grčku da preuzmu korake, jer njihovi ključni strateški interesi su povezani sa pristupanjem Zapadnog Balkana u Evropskoj uniji.\nGrčka, koja tvrdi da je pionir u proširenju EU sa svojom istorijskom inicijativom – „Solunska agenda 2003“ – treba da razmisli o brojnim posledicama ako dozvoli da njeni susedi ostanu izolovani od EU i pored toga što neki od njih su se i značajno žrtvovali kako bi se priključili Uniji. Apsolutno je neophodno da Atina što brže preuzme značajne inicijative, kako bi susedima sa Zapadnog Balkana obezbedila bar jasniji vremenski rok kada bi stigle željene vakcine.\nUzimajući u ozbiljnom vidu ogromne posledice daljeg odlaganja procesa proširenja EU sa ZB, Grčka takođe mora preuzeti proaktivnu ulogu. Poseduje neophodne diplomatske instrumente, znanje i iskustvo da vodi region – ne samo retorički, već i razmenom praktičkog znanja, pa i posredovanjem, kada bude potrebno, kako bi pomogla regionu u priključenje bloku.\nEvropa je zaista grčka reč. Ali ideja o EU je građena značajnim delima solidarnosti, dobrom voljom, dobrosusedskim odnosima i sa opreznošću situacije van nacionalnih problema i briga. EU je izgrađena pomoću snažnih prijateljstva. Ako je Grčka zaista naučila svoju lekciju, sada je vreme da to i pokaže.\nAlexandra Vuduri je novinarka rođena u Atini. Preddiplomski studij završila je na Nacionalnom univerzitetu u Atini (BA), a postdiplomski studij na Školi novinarstva, medija i kulturologije na Univerzitetu Cardiff u Velikoj Britaniji (MA). U svom radu pokriva diplomatska i evropska pitanja, usredotočujući se na razvoj u jugoistočnoj Evropi, uglavnom na Balkanu. Trenutno je vanjska poslovna analitičarka na informativnoj portalu Macropolis.gr, dok svakodnevno vodi emisiju o diplomatskim i međunarodnim poslovima na Atinskom radiju, Atena 9,84fm.\nTekst je nastao u sklopu trećeg izdanja “Priča iz regije” kojeg provode makedonska Res Publica i Institut za komunikacijske studije iz Skoplja, u suradnji s partnerima iz Crna Gora (PCNEN), Albanije (IDM), Hrvatske (Lupiga), Kosova (Sbunker), Srbije (Ne Davimo Beograd), Bosne i Hercegovine (Analiziraj.ba), Grčke (Macropolis) i Slovenije (Had) u okviru projekta “Poveži točke: poboljšane politike kroz građansko učešće” uz podršku britanske ambasade u Skoplju.\nPandemija je obeležila svoju prvu godišnjicu pre nekoliko sedmica. Kovid-19 je izložio sistemske probleme u zdravstvenom sistemu Kosova i drugim institucionalnim granama. Iako je veliki broj pozitivnih slučajeva i smrtnih slučajeva dospeo na naslovnice, vladine izjave da je obezbeđeno stotine hiljada doza cepiva bile su pune nade, da je to samo bilo istina.\nSmije li analitičar da laprda?\nPiše Duško VUKOVIĆ


Partizan u polufinalu KUP-a Srbije - Rukometni klub Partizan\nPartizan u polufinalu KUP-a Srbije\n20.04.2009. | Sezona 2008/2009\nPregazili su klinci iz Humske ekipu ORK Niša. Nije vredela ni gruba igra domaćina koji je pogibeljnim startovima i prljavom igrom pokušavao da zaradi veliku premiju koju im je pre početka utakmice dostavila Kolubara.\nNa žalost, pošto već nisu mogli da se sportski suprostave ekipi Partizana uspeli su da prljavi novac zarade na drugi način, u 25 minutu pri vođstvu Partizana 18:10 kečerskim zahvatom koji je sledio sve prisutne u dvorani, polomili su ruku kapitena Partizana i najkorisnijem igraču Srpske rukometne lige, Iliji Abutoviću.\nPosle utakmice u svlačionici je bila tuga…


Odbojkašice protiv Rusije za plasman na finalni turnir | Novine Toronto\nOdbojkašice protiv Rusije za plasman na finalni turnir\nSelektor ženske odbojkaške reprezentacije Srbije Zoran Terzić rekao je juče da je njegova ekipa kvalitetnija od Rusije i da se nada pobedi na početku trećeg vikenda Gran Prija.\nOdbojkašice će danas startovati na turniru G grupe trećeg vikenda Gran Prija u Hong Kongu. U prvom meču izabranice selektora Terzića očekuje duel protiv Rusije od 12.30.\n"Rusija još ima šanse, ako pobedi sve tri utakmice da ide na finalni turnir i sigurno je da neće odustati. To je jedno. Drugo, sigurno da posle poslednjih utakmica gde smo ih pobeđivali žele revanš, tako da će imati mnogo motiva da nas pobede", rekao je Terzić, prenosi Odbojkaški savez Srbije.\nSrbija je posle dva odigrana vikenda prva na tabeli Gran prija sa samo jednim porazom.\n"I mi imamo naše motive. Utakmica protiv Rusije nam znači prolaz na fajnal-siks, ali želimo da iz utakmice u utakmicu igramo bolje, da vidimo gde smo i da li je ona utakmica protiv Brazila bila samo loš dan ili ne.\nNadam se da ćemo odigrati jednu pravu utakmicu, nadam se i pobediti, jer smo u ovom trenutku kvalitetniji", rekao je Terzić.\nOdbojkašica Srbije Milena Rašić rekla je da obe ekipe imaju veliki motiv pred predstojeći duel.\n"Biće to jedna dobra utakmica, veliki motiv imamo i mi i oni. Mi, pre svega, da se kandidujemo za finalni turnir. Ali, ne razmišljamo samo o toj pobedi, razmišljamo da pobedimo u sve tri utakmice kako bismo došle do željenog nivoa što se tiče finalnog turnira", rekla je Rašićeva i istakla da će njenoj ekipi za pobedu protiv Rusije biti neophodan dobar servis i dobar blok.\n"Iskreno, nadam se najboljem u meču", dodala je ona.\nSrbija će u drugom kolu, u subotu, igrati protiv Japana od 7.15, a u poslednjem kolu u nedelju protiv Kine od 9.45 časova.


Grčka dobila “poklon za izlazak” – Bankar.me\nJune 22, 2018 EVROPA, MAKRO, SVE VIJESTI Leave a comment\nMinistri eurozone saglasili su se da za 10 godina produže ročnost za glavninu dužničkih obaveza Grčke, što se smatra istorijskim dogovorom.\nIstovremeno, Grčka je obezbijedila zajam od 15 milijardi eura (17,5 milijardi dolara) kako bi joj se olakšao izlazak iz programa pomoći u avgustu ove godine.\nMinistri eurozone usaglasili su olakšanje duga i veliko isplatu gotovine za Grčku rano u petak, kao dio ugovora o velikom izlazu kojim će se zatvoriti ciklus od osam godina štednje i programa spasavanja za Atinu.\n“Imamo dogovor o Grčkoj”, rekao je evropski izvor koji su potvrdili drugi zvanični izvori, nakon što je više od šest sati razgovora dominirao otpor Njemačke koji je popustio u posljednjem trenutku.\nSklanjajući pitanje dugova sa stola, ministri eurozone su se saglasili da produže ročnost na 10 godina za veći dio dužničkih obaveza Grčke, planine koja je dostigla 180 odsto BDP-a, skoro duplo više od svega što ta zemlja proizvede za godinu dana.\nIzvori takođe navode da će povjerioci platiti 15 milijardi eura (17,5 milijardi dolara) kako bi olakšali izlazak zemlje iz svog programa.\nSporazum je važna prekretnicu za eurozonu skoro deceniju nakon što je Grčka zapanjila svijet potrošnjom bez ikakve kontrole i izazvala tri programa spasilačke pomoći i skoro kolaps jedinstvene valute, eura.\nPOJMOVIGDP Grčke Nova tranša pomoći Grčkoj otpis duga grčkoj pomoć Grčkoj\nPrevious Zbog Bregzita u opasnosti 124.000 radnih mjesta u Airbusu\nSljedeći BitTorrent prodat blockchain startapu za 140 miliona dolara\nCipras: Danas sviće novi dan u našoj zemlji, istorijski, Grčka preživjela Odiseju


Kako sami sebi da uplaćujete staž? › Made-in-Germany.rs\nTrenutno 22.912 srpskih građana samostalno uplaćuje sebi doprinose po članu 15 Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju, čime se, nakon najmanje 15 godina uplate staža, stiče uslov za odlazak u penziju. Početkom godine ukupan broj samostalnih uplatilaca bio je manji za oko 3.500 i iznosio je 19.320, pokazuju podaci Fonda PIO.\nNaime, ovde je reč o onima koji nisu zaposleni, ili su u nekom periodu bili zaposleni i sada više nisu obavezno osigurani, a nedostaje im nekoliko godina staža da bi ispunili obavezan uslov za odlazak u penziju, a to je 15 godina uplaćivanih doprinosa. Ovo pravo imaju svi nezaposleni građani koji nisu obavezno osigurani, pa i studenti, domaćice ili đaci, pod uslovom da su starija od 15 godina, da imaju prebivalište u Srbiji, da nisu korisnici penzije ostvarene u našoj zemlji ili u državi s kojom je zaključen međunarodni ugovor o socijalnom osiguranju, kao i da nisu navršili godine života koje su uslov za penziju.\nZahtev za samostalnu uplatu staža podnosi se nadležnoj filijali Fonda PIO koji izdaje rešenje. Građanin je dužan da mesečno redovno uplaćuje doprinose po osnovici za koju se u zahtevu opredelio, a Fond upisuje staž osiguranja na osnovu tih uplata i za period koliko je upaćivan. Status osiguranika počinje sa danom podnošenja zahteva, a najranije 30 dana pre podnošenja. Ukoliko osiguranik neće više da uplaćuje doprinose po članu 15, mora da podnese zahtev za prestanak osiguranja, a osnovica za obračun penzije se računa na osnovu ukupnog staža, piše Politika.\nU PIO napominju da građani mogu da biraju jednu od 13 ponuđenih osnovica osiguranja, nezavisno od školske spreme, kao i da uplata doprinosa po članu 15 ne podrazumeva i zdravstveno osiguranje. Najniža osnovica osiguranja iznosi 35% prosečne republičke zarade za prethodnu godinu, što trenutno iznosi 25.801 dinar, dok je najviša u visini pet prosečnih plata, ili 368.590 dinara. Za penzijsko i invalidsko osiguranje treba izdvojiti 25,5% od ovih iznosa, što je mesečno u rasponu od 6.579,26 do 93.990,45 dinara. Iznos osnovice menja se početkom svake godine, a uplate se vrše na šalterima pošta ili banaka, do 15. u mesecu, za prethodni mesec. Odabrana osnovica može se promeniti uz novi zahtev.\nUkoliko građanin iz nekog razloga mora da prekine sa uplatom doprinosa, u PIO Fondu objašnjavaju da ukoliko se doprinos ne plati u roku od šest meseci od dana dospelosti, svojstvo osiguranika prestaje sa danom poslednje uplate. Rok dospelosti je 15. u mesecu za prethodni mesec. Rešenje o prestanku svojstva osiguranika Fond donosi po službenoj dužnosti, a osiguranici neće moći naknadno da uplate doprinose za šest meseci od dana dospelosti, ali mogu podneti novi zahtev i nastaviti sa uplatom.


fk lester slavija prag najava liga evrope najnovije vesti\nSa druge strane Slavija je ubedljivo prva u Češkom prvenstvu i ono što je sjajno vezano za ekipu iz Praga jeste činjenica da još uvek nemaju poraz ni posle 20 utakmica, a upisali su samo četiri remija.\nU prvom meču ova dva tima nisu pokazala mnogo, očekivali su se golovi, naročito od timova koji su u vrhu tabele u svojim ligama, međutim gledaoci su ostali uskraćeni za pogotke.\n"Lisice" su u formi kao iz sezone 2015/16 kada je osvojio titulu i iznenadio mnoge. Ipak i pored toga što igraju sjajno, oba kluba i Mančestera su ispred njih, što dovoljno govori o kvalitetu takmičenja. U prethodnih pet mečeva Lester je zabeležio tri pobede, jedan remi i jedan poraz.\nLester – Slavija Prag


Raspisan konkurs za kupovinu traktora – Portal NAŠE SELO\nMinistar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Branislav Nedimović saopštio je da je raspisan javni poziv za kupovinu traktora snage do 60 kW. Reč o traktorima koji su sklopljeni u Srbiji, kao i da država daje pola novca za njihovu kupovinu. On je naveo da će konkurs biti otvoren do kraja maja.\nPrema njegovim rečima, to je važno i za srpsku industriju, jer se traktori ne uvoze, već se koriste resursi koji su sklopljeni u Srbiji. Osim konkursa za kupovinu traktora, Nedimović je najavio da će ove godine biti objavljeni i svi konkursi koji su bili aktuelni i prethodne godine, a koje finansira država, kao i konkursi u okviru IPARD programa među kojima će novi biti za finansiranje ruralnog turizma.\nPodsetio je da je nedavno završen konkurs za grantove za mlade poljoprivredne proizvođače do 40 godina. Objasnio je da su mladi dobijali 15.000 evra za uspostavljanje svoje poljoprivredne proizvodnje, što je, kaže, bilo sasvim dovoljno da zasade trešnje, uvedu navodnjavanje ili kupe junice da započnu biznis.\nZa Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede budžetom za 2022. godinu biće izdvojeno 62 milijarde dinara što je uvećanje od 17,5 posto u odnosu na inicijalni budžet za 2021. godinu, rečeno je na sednici skupštinskog Odbora za poljoprivredu. Predstavnica Ministarstva finansija Dragana Đorđević navela je da je taj iznos za 1,8 milijardi dinara veći u odnosu na […]


Nova zatvaranja u Evropi donose i novi, doduše manji, ekonomski pad | Kamatica\nPočetna > vest > Nova zatvaranja u Evropi donose i novi, doduše manji, ekonomski pad\nNova zatvaranja u Evropi donose i novi, doduše manji, ekonomski pad\nTekst objavljen: 03.11.2020 15:55\nNakon što su evropske zemlje na čelu s najvećim privredama kontinenta Nemačkom i Francuskom uvele nove stroge mere ograničenja radi suzbijanja korona virusa, ekonomisti opet predviđaju ekonomski pad u Evropskoj uniji, premda ne toliko oštar kao na proleće, prenosi danas Radio slobodna Evropa ocenu svetskih medija\nNajnovije mere za suzbijanje drugog talasa infekcija KOVID-19 u Evropi mogle bi dovesti do veće nezaposlenosti, trajnog zatvaranja mnogih firmi i povećanja državnog duga, ocenjuje američki biznis kanal Si-en-bi-si. Evropskim zemljama sledi dodatni ekonomski bol jer Francuska i Nemačka uvode nove mere zatvaranja dok druge vlade najavljuju isto. Odluka, naglašava se, donosi novi udarac restoranima, barovima, bioskopima i trgovcima, od kojih su mnogi tek počeli da se oporavljaju.\nPosle rekordnog rasta BDP-a u trećem tromesečju, Evropa rizikuje ponovno vraćanje u recesiju jer sveobuhvatne mere ograničenja usmerene na suzbijanje drugog talasa korona virusa brzo dovode do okončanja ionako krhkog oporavka, ukazuje Si-en-en.\nBruto domaći proizvod Evropske unije porastao je za 12,1 odsto u periodu od jula do septembra, dok se evrozoni BDP povećao za 12,7 odsto, saopštila je nedavno agencija za statistiku Eurostat. Rast, koji je usledio posle velikog pada u drugom tromesečju bio je najveći od 1995.\nIpak, ističe Si-en-en, evropska ekonomija je i dalje za oko četiri odsto manja nego što je bila krajem septembra prošle godine.\nOlakšavajući faktor sada je, kako navodi ta televizija, što su ekonomije već u krizi, jer nisu uspele da se potpuno oporave od istorijskih kontrakcija u drugom tromesečju, što znači da će dalji pad BDP-a biti relativno manje ozbiljan.\nNa papiru evropska ekonomija deluje kao da se izvlači iz krize, naročito jer je u trećem tromesečju zabeležen rast veći nego ikad pre. Ipak, slike iz Pariza, Madrida i Frankfurta govore drugačiju priču. Kafići motaju tende, pozorišta otkazuju predstave, a gradske ulice ponovo izgledaju kao u martu, piše „Njujork tajms”.\nDok vlasti u Evropskoj uniji očajnički žele da sprečiti porast broja zaraza korona virusom, istovremeno ulažu napore u pronalaženju načina za podršku nesretnim i nezaposlenim radnicima, kako bi sprečile bankrot restorana i drugih firmi. Pre nekoliko meseci, naglašava „Njujork tajms”, neki su optimisti govorili o oporavku evrozone u obliku slova V, odnosno oštrom padu praćen naglim skokom. Ali, ono što se sada razvija deluje kao niz ekonomskih uspona i padova koji se podudaraju s talasima zaraze i obnovljenim merama zatvaranja.\nGlavni ekonomista u evropskom „Es end pi gobal rejtings” Silvijan Brojer veruje da bi ekonomski uticaj zatvaranja u Francuskoj i Nemačkoj mogao biti manje ozbiljan nego što je bio na proleće, ali da to delom zavisi od reakcije potrošača.\nJedan od razloga impresivnog rasta poslednjih meseci, rekao je Brojer, bio je taj što su ljudi u martu i aprilu, dok su bili zatvoreni u svojim domovima, trošili ušteđevinu. Sada bi, kako je rekao, mogli biti oprezniji jer se pandemija odugovlači i iscrpljuje njihove bankovne račune ili počinju da se brinu o zadržavanju posla.\nNove mere ograničenja koje uvode zemlje širom Evrope pokrenule su niz novih prognoza ekonomskog rasta koje su uglavnom lošije u odnosu na ranija predviđanja, ističe Fajnenšl tajms, navodeći da se sada očekuje da će se ekonomija evrozone u poslednjem kvartalu godine smanjiti za 2,3 odsto, prenosi Beta.\nzatvaranje zbog korone evropa ekonomija ekonomska kriza korona virus ekonomski efekti pandemije


U Apatinu potpisan ugovor vredan 11 miliona dinara o daljim ulaganjima u Dom za stare i penzionere\nU Apatinu je boravio Predrag Vuletić, pokrajinski sekretar za socijalnu politiku, demografiju i ravnopravnost polova koji je u ime pokrajinske vlade potpisao zajednički sporazum sa opštinom Apatin o značajnim ulaganjima u ustanovu Dom za stare i penzionere Apatin.\nOvaj sporazum su od strane domaćina potpisali predsednik opštine Milan Škrbić i direktorka Doma za stare i penzionere Slađana Živkov.\nU svojoj izjavi za 025info televiziju, pokrajinski sekretar je pohvalio pozitivan primer rada apatinske ustanove.\nKancelarija za upravljanje javnim ulaganjima Vlade republike Srbije je pozitivnim ocenila predložene projekte od strane Doma za stare i penzionere i odobrila ova sredstva koja će biti usmerena na kompletnu zamenu podnih obloga, rekonstrukciju i adaptaciju zajedničkih kupatila, sanaciju ulične ograde i molersko farbarske radove. Nakon potpisivanja ugovora sprovešće se postupak javnih nabavki u skladu sa zakonom, a nakon okončanja istog pristupiće se izvođenju radova u Domu za stare i penzionere Apatin u vrednosti od 11 miliona dinara.\nZavršetkom ovih radova Dom za stare i penzionere će biti još lepši i funkcionalniji za život svojih korisnika.\nTagovi: Predrag Vuletić Slađana Živkov Milan Škrbić potpisivanje ugovor Dom za stare i penzionere Apatin


Podržana inicijativa za smanjenje plata u parlamentu BiH - INFORMACIJA JE KAPITAL - Capital.ba\nPodržana inicijativa za smanjenje plata u parlamentu BiH\n20. mar. 2014. 17:14 Objavljeno u OSTALO\nSARAJEVO, Zajednička komisija za administrativne poslove Parlamentarne skupštine BiH podržala je inicijative u vezi sa smanjenjem plata, naknada i drugih prava poslanika i delegata u parlamentu BiH i uputila ih Predstavničkom domu i Domu naroda na razmatranje.\nKomisija je na današnjoj sjednici primila k znanju godišnji izvještaj o izvršenju budžeta parlamenta BiH za 2013. godinu, saopšteno je iz Parlamentarne skupštine BiH.\nNa sjednici je usvojen zaključak koji će biti upućen Zajedničkom kolegijumu oba doma da preduzme sve aktivnosti da bi se u što skorije vrijeme donio konačan stav u vezi sa Prijedlogom amandmana dva na Ustav BiH, a koji se odnosi na visinu plata izabranih i imenovanih zvaničnika u institucijama BiH.\nZajednička komisija dala je saglasnost na Prijedlog pravilnika o zaštiti tajnih podataka u parlamenta BiH, te usvojila izvještaj o radu Zajedničke komisije za prošlu godinu.\nKomisija je primila k znanju pismo Kancelarije za reviziju institucija BiH koje je upućeno rukovodstvu parlamenta, a odnosi se na nalaze i preporuke prethodne revizije za 2013. godinu i analize zaključaka domova parlamenta BiH, donesene nakon razmatranja revizorskog izvještaja o finansijskom poslovanju Parlamentarne skupštine za 2012. godinu.\nVerifikovana su rješenja i odluke koje je donio Kolegijum ili predsjedavajući Zajedničke komisije Dragutin Rodić u skladu sa važećim aktima i propisima, a odnose se na statusna pitanja poslanika i delegata parlamenta BiH.\nDanas je odgođeno izjašnjavanje o rješenju koje je donio predsjedavajući Zajedničke komisije, a tiče se naknade za učestvovanje u radu Interresorne radne grupe za pripremu Prijedloga izmjena i dopuna Izbornog zakona BiH. Srna\nKljučne riječi: amndman, bih, parlament, sklad, status\nRadončić: Usvojiti zakon o sprečavanju pranja novca\nRavnopravan status BiH u dodjeli sredstava za pomoć\nInformacija o piletini iz Poljske proslijeđena inspekcijama\nParlamentarni nadzor poslovanja institucija urodio plodom\nPodržan Prijedlog zakona o platama u institucijama BiH


FOTOGRAF SIRIJSKOG DEČAKA povezan sa decoubicama? - Nova Borba\nFoto: AMS/ Youtube Printscreen\nFOTOGRAF SIRIJSKOG DEČAKA povezan sa decoubicama?\nŠokantna slika krvavog i pepelom prekrivenog dečaka koji je preživeo vazdušni udar u Siriji uznemirila je korisnike društvenih mreža širom sveta...\nOni sada, međutim, postavljaju pitanja u vezi sa fotografom, za koga veruju da je povezan sa militantima koji su prošlog meseca obezglavili dvanaestogodišnjeg dečaka u Alepu.\nRanije ove nedelje korisnici društvenih mreža su se fokusirali na zastrašujuću sliku petogodišnjeg dečaka koji se zove Omran Dakneš, koji je izvučen iz ruševina posle, kako je navedeno, vazdušnog udara u Alepu. Fotografija na kojoj Omran sedi u šoku u narandžastoj stolici ambulante brzo je postala viralna. Priča je rasplakala voditeljku Si-En-Ena Kejt Bolduan.\nU međuvremenu, neki korisnici društvenih mreža su brzo iskoristili priliku da okrive Rusiju za vazdušni udar, dok je američka glumica Mija Farou rekla da su ruska bombardovanja dosad ubila više civila nego DAEŠ.\nRuska vojska je odbacila optužbe, a portparol Ministarstva odbrane general-major Igor Konašenkov je naglasio da ruski avioni nikad ne napadaju mete u naseljenim mestima. Ovo posebno važi za četvrt Katerđi u Alepu, koja je direktno povezana sa dve nedavno započete ruske humanitarne operacije za otvaranje koridora za bezbedan izlazak lokalnog stanovništva.\nKonašenkov je još dodao da analiza videa Ministarstva odbrane pokazuje da ako se napad i dogodio, on nije posledica avionske municije nego mine ili cilindra za gas, koje u velikoj meri upotrebljavaju teroristi.\nDok većina zapadnih medija i mnogi na društvenim mrežama možda neće poverovati objašnjenju ruskog Ministarstva odbrane, jedan uznemirujući detalj u vezi sa fotografijom koji nije objavljen u štampi počinje da privlači pažnju mnogih internet korisnika.\nFotografije koje cirkulišu po internetu pokazuju Omranovog fotografa, čoveka po imenu Mahmud Raslan, kako saoseća sa ubicama drugog deteta, dvanaestogodišnjaka Abdulaha Taysira Ise, kojeg su zlikovački obezglavili „umereni pobunjenici“ koje podržavaju Sjedinjene Države.\nFotografije koje se mogu pronaći na internetu i koje je prikupio „Lajvlik“ pokazuju skrinšotove Raslanove fejsbuk stranice sa slikom na kojoj on pozira i smeje se sa teroristima iz pokreta Nour el Din el Zenki, čiji su pripadnici hladnokrvno ubili Isu.\nRaslan je dao zapadnim medijima izuzetno uznemirujuće detalje, čak je napisao i tekst za „Telegraf“ naslovljen „Ja sam slikao malog Omrana u Alepu“.\nPrema njegovim rečima, slikanje dečaka ga je rasplakalo. Raslan je dodao da je, kada se probudio i video da ceo svet koristi fotografiju i priča o njoj, pomislio i ponadao se da će slike sve dece u Siriji postati viralne i da će svet saznati kako je tamo.\nAli fotografija Raslana u potpuno drugačijoj situaciji gde slavljenički pozira sa ubicama drugog deteta izazvala je bes korisnika društvenih mreža, a neki su čak govorili da sumnjaju da je fotografija šokiranog dečaka iz Alepa inscenirana. Dok to izgleda malo verovatno, fotografovo, po svemu sudeći, druženje sa salafistima koji ubijaju decu dovodi u sumnju njegove navodne želje za prestanak patnje dece u Alepu.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Hronika :: Tužiteljka predložila da se potvrdi optužnica\nPROTIV KNEŽEVIĆA 13. 05. 2019. 15:30 >> 15:36 3\nTužiteljka predložila da se potvrdi optužnica\nSpecijalna državna tužiteljka Stojanka Radović predložila da se potvrdi optužnica protiv predsjednika Atlas grupe Duška Kneževića.\nAdvokati Kneževića, Nemanja Jolović i Zdravko Đukanović predložili su da se optužnica vrati tužilaštvu kako bi se otklonili nedostaci, jer njihovom branjeniku nije uručena naredba za saslušanje.\nPredložili su takođe da sud odbaci optužicu, jer nema osnova da je Knežević počinio krivično djelo, prenosi TVCG.\nPodsjećamo, Kneževića Specijalno državno tužilaštvo tereti da je zloupotrijebio položaj u privrednom poslovanju putem podstrekavanja.\nKontrola optužnice već dva puta je odgađana, a posljednji put, jer je odbrana Kneževića tražila izuzeće sudije Borisa Savića i specijalne tužiteljke Stojanke Radović.\nSud može da potvrdi optužnicu, vrati na dopunu ili, usljed nedostatka dokaza, obustavi postupak.\nU optužnici se, između ostalog, navodi da je Knežević odbio da Atlas banci, u kojoj je bio većinski vlasnik, vrati ukupno 15,2 miliona eura koliko je koštala garancija sa zateznom kamatom za njegove poslove sa kompanijom Kaspija properti.\nVlasnici Kaspije, koja je registrovana u Ujedinjenim Arapskim Emiratima, isplatili su Kneževiću 12,5 miliona eura za kupovinu hotela “Princes”. Međutim, kupovina hotela propala, a Knežević nije vraćao novac koji su Azerbejdžanci tražili u nekoliko navrata, aktivirana je garancija Atlas banke.\n"Optuženi Knežević je 20. maja 2015. godine u Podgorici, “uračunljiv, svjestan svoga djela, čije izvršenje je zabranjeno, sa umišljajem podstrekao Đurđića” da počini krivično djelo zloupotreba položaja u privrednom poslovanju. Kneževićev plan je, kako se osnovano sumnja, bio da ostvari protivpravnu imovinsku korist više od 40.000 eura", piše, između ostalog, u optužnici Specijalnog državnog tužilaštva.\nDuško Knežević Đorđe Đurđić\nOdgođeno ročište o ekstradiciji Kneževića


Kina obeležava jubilej odnosa sa Francuskom\nAutomobil "sitroen DS" nekadašnjeg predsednika Francuske Šarla de Gola danas je izložen na pekinškom trgu Tjananmen povodom 50. godišnjice od uspostavljanja diplomatskih odnosa Francuske i Kine 27. januara 1964. godine.\nKinezi i dalje slave francuskog državnika koji je pre 50 godina priznao kinesku državu i upoređuju ga sa svojim velikim liderom Mao Cedungom. Automobil je restauriran posle napada alžirskih komandosa na predsednika 1962. godine. Šarl de Gol i njegova supruga Ivon nisu tada bili pogođeni.\nKineska vlada danas organizuje svečanost na koju dolazi francuska delegacija na čelu s predsednikom Skupštine Klodom Bartelonom. U Narodnom muzeju u Pekingu je priređena izložba na kojoj je De Gol glavna zvezda, a postavljene su i fotografije istorijskog dočeka Žorža Pompidua u Kini 1973. godine, kao i susreta Valerija Žiskara D'Estena i Denga Sjaopinga.


Velkoski na spisku reprezentacije Makedonije | Oficijelna stranica FK Sarajevo\nVelkoski na spisku reprezentacije Makedonije\n08.11.2018 u 20:00h\nKapiten Fudbalskog kluba Sarajevo, Krste Velkoski, dobio je poziv selektora Makedonije za predstojeće reprezentativno okupljanje. Odlične partije našeg kapitena nakon povratka u Bordo klub nisu ostale nezapažene, te je Velkoski ponovo pozvan u reprezentaciju njegove države.\nKrste je do sada upisao deset nastupa za reprezentaciju Makedonije, a debitovao je 2014. godine na susretu protiv Španije. Velkoski je jedini fudbaler stranac u Premijer ligi BiH, koji nastupa za jednu drugu reprezentaciju i ponosni smo i sretni kao kolektiv zbog poziva našeg kapitena.\nU dosadašnjem toku sezone, Krste Velkoski je na 14 premijerligaških utakmica postigao 6 golova, a pozvan je za svoju reprezentaciju za nadolazeće utakmice Lige nacija Grupe”D” u kojim će Makedonija igrati protiv Lihtenštajna i Gibraltara.


Severni deo Kosovske Mitrovice opasan za EULEX\nEULEX stražari dok Srbi dolaze na službu za pravoslavni Božić u crkvu Svetog Save u Mitrovici, 07. januar 2009.\nMisija Evropske unije na Kosovu proglasila je severni deo Kosovske Mitrovice, gde mahom žive Srbi, opasnom zonom za svoje pripadnike.\nPortparol misije EULEX na Kosovu Irina Gudeljević u izjavi za RSE kaže da je ovakva preporuka EULEX-a rutinska stvar i da sve međunarodne misije imaju bezbednosna pravila koja su stalno podložna revidiranju u skladu sa promenom bezbednosne situacije.\n"Naravno ona se saopštava svim članovima misije i to zaista predstavlja rutinsku stvar", kaže ona.\nPovod za ovakvu preporuku su, po svemu sudeći, incidenti koji su se dogodili pre nekoliko dana kada su tri međunarodna pripadnika misije Evropske unije na Kosovu (EULEX) lakše povređena u napadu u severnoj Mitrovici od strane nepoznatih počinilaca dok su bila van dužnosti.\nŽrtve su tom prilikom zadobile lakše telesne povrede i nakon bolničkog preglda puštene su na kućno lečenje.\nDržavni sekretar u Ministarstvu za Kosovo u Vladi Sbije Oliver Ivanović izražava zabrinutost zbog postojeće preporuke EULEX-a i u izjavi za RSE kaže da ona daje vrlo negativnu sliku o severu Kosova.\n"Čini mi se da je EULEX umesto ovakve odluke trebao da preduzme mere, u onom smislu da pokrene istragu protiv lica koja ugrožavaju bezbednost pripadnika EULEX-a. Jer EULEX i vladavina prava na severu je nešto što Srbima najpre treba, mi smo najzainteresovaniji. Istina, često su se inicijative za uvođenje više reda i zakonitosti na severu politizovale, samom činjenicom da ih pokreću ljudi iz Prištine, čija je jedina ideja da osvoje ono što do sada nisu mogli, a to je sever Kosova i Metohije", ističe Ibanović\nSrbi ne veruju proceni EULEX-a\nOn smatra da donošenje jedne ovakve odluke neće bitno uticati na položaj srpske zajednice na Kosovu\n"Generalno hoće ali ne i praktično u svakodnevnom životu. Naime, jako je bitno da se ta percepcija o severu Kosova promeni, a ona se sigurno niće promeniti na ovaj način", kaže je Ivanović.\nPredstavnik Srba na severu Kosova Marko Jakšić ocenjuje da je preporuka misije EULEX-a, kojom je severni deo Kosovske Mitrovice proglašen opasnom zonom za svoje pripadnike, "neprimerena" i preterana.\n"Sigurno je da jedan incident koji se dogodio tokom dočeka srpske nove godine između civila i jednih i drugih, mislim da je to nešto što se dešava prilikom proslava i veselja. Ali čini mi se da ovakva odluka nije primerena niti incidentu niti celoj situaciji. Mislim da je ona prenaglašena i da "ne stoji", imajući u vidu činjenicu da Srbi nisu agresivan i nasilnički narod i da zbog jednog takvog incidenta koji se dogodio, a za čim mi iskreno žalimo, bude doneta ovakva odluka. Mislim da je ona u svakom slučaju preterana ali je njihova", kaže on.\nI Jakšić, kao i Ivanović smatra da jedna ovakva odluka ne može bitnije uticati na položaj Srba na Kosovu.\nBajram Redžepi, odlazeći ministra unutrašnjih poslova Kosova, Priština, 11. april 2008.\n"Položaj srpske zajednice se odražava pre svega svojom brojnošću ovde . U vreme dok je EULEX bio ovde, on pre svega nije štitio interese Srba već se, naprotiv, borio da instalira još jednu albansku državu na Balkanu, doduše po Ahtisarijevom planu.Tako da ja ne očekujem da će Srbi da imaju bilo kakve štete od ovoga", naglašava Jakšić.\nU međuvremenu, odlazeći kosovski ministar unutrašnjih poslova Kosova Bajram Redžepi pozvao je Euleks da se povuče sa severa Kosova nakon što je Euleks proglasio to područje opasnom zonom.\n"Situacija u Mitrovici se nije promenila do sada i EULEX je u nemogućnosti da deluje. Neka se povuče i pusti KFOR i kosovsku policiju da se bave bezbednošću", rekao je Redžepi, a prenose prištinski elektronski mediji.


Odbojka - „Lavce“ maksimalnom pobedom zaključile polusezonu\nNapisano u kategoriji Odbojka, 12 decembra, 2016\nOdbojkašice „Dinama“ savladale su na domaćem terenu, u okviru 9.kola Super lige Srbije, ekipu subotičkog „Spartaka“ sa maksimalnih 3:0, po setovima (25:18 27:25 25:22). „Lavice“ su na tako na najbolji mogući način zaključile ovu prilično uspešnu polusezonu i zadržale četvrtu poziciju na tabeli.\nPančevke su prvi set odigrale prlično sigurno i osvojle ga bez neke neizvesnosti. Ključan je bio period posle prvog tehničkog tajm-auta kada su domaće odbojkašice, serijom od pet uzastopnh poena, povele sa 13:8 i to je ispostaviće se za njih bio više nego dovoljan kaptal da set mirno privedu kraju. Drugi period doneo je daleko veću neizvesnot. Najveći deo drugog seta Subotičanke su bile te koje su imale prednost, koja je u jednom trenutku iznosila i velikh 18:12.\nMeđutim, kada se činilo da će gošće stći do poravnanja u setovima, usledila je serija „Dinama“ od 8:2, pa se ipak ušlo u nezvesnu završnicu koja je pripala domaćim odbojkašicama. Treći i poslednji set takođe je doneo veliku borbu, ali su Pančevke ponovo pokazale stabilnost i mirnoću u ključnim trenucima i upisale vrednu pobedu.\nEkipu „Dinama“ je do pobede u ovoj utakmici predvodila sjajna Nina Kocić koje je osvojila 24 poena, a zapažene su bile i Milena Spremo i Dragana Marković sa po 9 poena. Kod Subotičanki najistaknutija je bila Milana Rajlić sa 16 poena, Katarina Jivić dodala je 11, a Ana Bogdanović 10 poena.


Home / Sport / Pirotska kuća fudbala podržala Tončeva i Kokezu\nObjavio PV , 26.02.2019.\nNa predlog novoizabranog predsednika Okružnog fudbalskog saveza Vidojka Panajotovića, OFS Pirotskog okruga na predstojećim opštim izborima u fudbalskim savezima svih nivoa, za predsednika FS Regiona Istočne Srbije podržala je Novicu Tončeva, a za predsednika Fudbalskog saveza Srbije – Slavišu Kokezu.\nPanajotović je novinarima kazao da su fudbalski savezi Pirota i Pirotskog okruga imali odličnu saradnju sa Novicom Tončevim i FS RIS.\n-Slaviša Kokeza dobro radi, ide na bolje, reprezentacija se kvalifikovala na Svetsko prvenstvo, sada slede kvalifikacije i ja verujem da će njegov rad doprineti da naša reprezentacija postigne što bolje rezultate u Evropi i na svetskim takmičenjima-kazao je Panajotović.\nOdržana skupština Fudbalskog saveza Pirotskog okruga\nPirot bio domaćin Konferencije klubova Srpske lige…\nPovezanofs risistaknutoizborinovica tončevslaviša kokeza\n← Previous Story Panajotović ponovo na čelu Okružnog fudbalskog saveza\nNext Story → Škola za fudbalske sudije\nIzbori nacionalnog saveta romske nacionalne manjine


Zakon o zabrani mini hidroelektrana na čekanju (VIDEO) - Antikorupcija\nZakon o zabrani mini hidroelektrana na čekanju (VIDEO)\nSabina Buzaljko, BHT1\nMIRSAD ZAIMOVIĆ, predsjednik Zastupničkog doma Parlamenta FBiH\n“Ono što je do Predstavničkog doma ja vam mogu i odgovoriti, ono što je do vlade ne mogu, ne znam. Kao što ste i konstatovali, mi smo svoj dio posla odradili brzo i efikasno, za ostale ne znam”.\nANES PODIĆ, Koalicija za zaštitu rijeka BiH\n“Zakoni do kojih im nije stalo, jako sporo prolaze. Imamo primjer Zakona o zaštiti okoliša za koji im je trebalo devet godina da ga izglasaju tako da je moguće da im ovaj uopće neće doći na dnevni red”.\n“Imamo 119 mini hidroelektrana koje su uništile stotine kilometara riječnih tokova i prekinule život na brojnim rijekama. Bosna i Hercegovina u kontekstu klimatske krize ima obavezu štićenja rijetkog života kojeg mi imamo ovdje, a mi to ne radimo, mi smo omogućili privatnicima da zarađuju od našeg okoliša”.\nOLIVER ARAPOVIĆ, predsjednik Ekološkog udruženja Majski cvijet\n“Tu se odugovlači da bi investitor ove predhodne papire i dozvole ponovo povadio i da bi došao pred Grad Mostar da traži ponovo urbanističku suglasnost, gdje bi se pozivao na to da to još uvijek stoji u planu jer nije konačna odluka donesena”.


Promocija rada Instituta za srpski jezik i komunikaciju Belgorodskog državnog tehnološkog univerziteta „V.G. Šuhov” - Kulturni centar Novog Sada - Културни центар Новог Сада\n16.07.2018 - 16.07.2018 access_time 19.00\nPromocija rada Instituta za srpski jezik i komunikaciju Belgorodskog državnog tehnološkog univerziteta „V.G. Šuhov”\nPromocija rada Instituta za srpski jezik i komunikaciju Belgorodskog državnog tehnološkog univerziteta „V.G. Šuhov” iz Rusije održaće se 16. jula 2018. u Likovnom salonu Kulturnog centra Novog Sada, s početkom u 19 časova. Na promociji će govoriti direktorka Instituta, Viktorija Rjapuhina, i Nemanja Vukčević, saradnik Instituta.\nOvom prilikom će biti pružena mogućnost svim zainteresovanima da saznaju više o unutrašnjosti Rusije, o gradu Belgorodu poznatom po svojoj uspešnoj saradnji sa Srbijom, o Srpskom resursnom centru, i Univerzitetu koji poziva na saradnju i nudi niz naučnih, obrazovnih i kulturnih programa.\nBelgorodski državni tehnološki univerzitet „V.G. Šuhov” predstavlja avangardu u razvijanju rusko-srpskog partnersta u najboljim tradicijama druženja i objedinjenja pravoslavnih slovenskih naroda, ne samo u oblasti černozemlja nego i u nacionalnim razmerama.


maj, 2015 - Poluvreme.rs - sportski web portal\nArhiva vesti za mesec maj, 2015 godine\nNapisao Vladimir Kolarik u kategoriji Košarka 31 maja, 2015\nKošarkaši „Tamiša“ pretrpeli su pravu katastrofu u meču 12.kola Superlige Srbije. Oni su u Hali sportova na Strelištu poraženi od ekipe valjevskog „Metalca“, rezultatom 51:90 (15:19; 16:23; 8:27; 12:21). Kakav takav rezultatski priključak Pančevci su uspeli da održe do finiša prvog poluvremena a onda je počeo...Dalje »\nNapisao Redakcija u kategoriji Ostali sportovi 26 maja, 2015\nPrethodnog vikenda, 23. i 24.maja u Rumenci, održano je prvenstvo Srbije za seniore u badmintonu. Članica Badminton kluba „Dinamo“, Bojana Jovanović, odbranila je titulu državne prvakinje u ženskom dublu sa Milicom Simić (BK NS). One su u finalu, nakon izuzetno ujednačene borbe, pobedile članice „Zmajeva“ iz Kruševca, Natašu Pavlović i Mariju...Dalje »\nTradicionalni 24-ti turnir „Croatia open – Super eight“ održan je prošlog vikenda u Zagrebu, a Slobodan Bitević je po treći put trijumfovao u svom petom uzastopnom nastupu i ponovio je uspeh iz 2012. i 2014.godine. Ovo je ogroman uspeh na ovako prestižnom turniru, ako se zna da su na njemu nastupali samo najveći evropski i...Dalje »


Peskov: Važno da je na temu Pašinjana i „Iskandera“ istina pobedila - 01.03.2021, Sputnik Srbija\nKremlj je zadovoljan izjavama iz Jerevana da je jermenski premijer Nikol Pašinjan, nakon razgovora sa ruskim predsednikom Vladimirom Putinom, zaključio da je... 01.03.2021, Sputnik Srbija\nMožda je istina "pobedila" ali šteta je napravljena. Ostaje jedino nejasno jel namerno il slučajno, mada mislim da znamo i odgovor na to pitanje - ne mogu verovati da neko na tako visokom državnom položaju kao Pašanjin, nije svestan posledica onoga šta izgovara.\nNekako mi se čini da će ipak biti potrebno potvrditi efikasnost Iskandera u praksi a kada to pišem ne mislim na vežbe na poligonima. Šteta je načinjena i treba se potruditi da se ona otkloni.\nvesti, jermenija, nikol pašinjan\n„Veoma je važno da je istina u ovom pitanju ustanovljena“, istakao je Peskov.\nRanije je saopšteno da je premijer Jermenije Nikol Pašinjan nakon razgovora sa ruskim predsednikom Vladimirom Putinom došao do zaključka da je pogrešno informisan o sistemima „Iskander“.\n1 Mart, 15:10\n1 Mart, 15:50


Rusija obeležava 70. godišnjicu završetka Drugog svetskog rata - 02.09.2015, Sputnik Srbija\nRusija obeležava 70. godišnjicu završetka Drugog svetskog rata\nRusija i ceo svet obeležavaju u sredu 70. godišnjicu završetka Drugog svetskog rata, najvećeg krvoprolića u istoriji čovečanstva. Na današnji dan 1945. godine... 02.09.2015, Sputnik Srbija\nvesti, rusija, svet, politika\n15:00 02.09.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\n© Sputnik / Aleksandr Vilьf / Uđi u foto-galerijuVojna parada posvećena 69. godišnjici pobede u Drugom svetsku ratu\nRusija i ceo svet obeležavaju u sredu 70. godišnjicu završetka Drugog svetskog rata, najvećeg krvoprolića u istoriji čovečanstva. Na današnji dan 1945. godine, na palubi američkog borbenog broda „Misuri“ potpisan je Akt o bezuslovnoj kapitulaciji Japana.\nU maju 1945. godine Drugi svetski rat je zvanično okončan u Evropi, ali su zemlje antifašističke koalicije nastavile borbu sa poslednjim saveznikom Hitlera koji nije položio oružje — Japanom.\nGubici svih zemalja koje su učestvovale u Drugom svetskom ratu premašili su 45 miliona ljudi, a više od polovine bili su vojnici i oficiri koji su poginuli u borbama. Ostali su civili koji su stradali tokom okupacije, u koncentracionim logorima, ili su umrli od gladi i hladnoće.\nNa vojnoj paradi u Pekingu lideri više od 30 zemalja\n25 Avgust 2015, 14:11\nU mnogim ruskim gradovima danas se održavaju manifestacije posvećene okončanju Drugog svetskog rata. U Habarovsku će biti otvorena kapela od belog mermera u znak sećanja na poginule i nestale u ratu, dok se na Sahalinu danas prvi put u istoriji održava parada brodova Tihookeanske flote, u kojoj, pored ostalog, učestvuju veliki desantni brod „Admiral Nevelskoj“ i odbrambena raketna krstarica „Varjag“. U programu učestvuju i borbeni avioni i helikopteri, a stanovnici grada mogu da vide i paradu vojne tehnike.\nU Čiti se održava velika parada u kojoj učestvuju 1.700 vojnika, lovci-bombarderi „suhoj 25“ i helikopteri „MiG 24“. Avijatičarska grupa „Sokoli Rusije“ na lovcima „suhoj 30SM“ pokazuju elemente neposredne vazdušne borbe na malim visinama u ograničenom prostoru, koje osim njih ne izvodi niko u svetu.\nU Jakutsku se danas otvara memorijalni centar, posvećen 70. godišnjici završetka Drugog svetskog rata. Kako su saopštili u gradskoj upravi, on je izgrađen od sredstava koja su prikupili žitelji tog regiona.


Veljović garantuje maksimalnu zaštitu učesnicima Parade ponosa - Vijesti.me\nCimbaljević je izrazio negodovanje zbog toga što je Dinoša odbio da dođe i razgovara o najavljenoj Paradi ponosa Edit\nTanja Pavićević 13. april 2011, 19:40 ažurirano 26. februar 2019, 19:43\nVlada će pružiti institucionalnu podršku Paradi ponosa najavljenoj za 31. maj i delegiraće dva predstavnika u Organizacioni odbor te manifestacije, čime će se potvrditi evropski potencijal društva i države, saopšteno je iz Vlade.\nIako je planirano da sastanku predstavnika vlasti i NVO LGBT Forum Progres prisustvuju potpredsjednik Vlade Duško Marković i predsjednik Progresa Zdravko Cimbaljević, u posljednjem trenutku pridružili su se, na zahtjev Markovića, direktor Uprave policije Veselin Veljović a umjesto minisitra Ferhata Dinoše, došla je zamjenica Blanka Radošević-Marović.\nCimbaljević je "Vijestima" kazao da je na sastanku izrazio negodovanje zbog toga što je Dinoša odbio da dođe i razgovara o najavljenoj Paradi ponosa ali i o položaju LGBT populacije u Crnoj Gori.\n"Potpredsjednik Vlade je kazao da LGBT Progres ima kompletnu podršku političku i institucionalnu od strane Vlade i njenih institucija, a posebno za organizovanje parade", kazao je on.\nCimbaljević je "Vijestima" rekao da je Marković na sastanku kazao da LGBT Forum Progres treba da bude suorganizator svih aktivnosti koji se tiču prava seksulanih manjina.\n"Marović-Radošević je podržala to mišljenje i rekla da će uključiti LGBT Forum Progres u ove aktivnosti, što nije bio slučaj do sada, jer je kompletno ministarstvo ćutalo o našim aktivnostima", kazao je Cimbaljević.\nJoš se čeka predstavnik Vlade\n"Zadovoljan sam sastankom jer je konačno saradnja sa Vladom krenula, i više nije dominantno institucionalno ćutanje", kazao je Cimbaljević\nNa sastanku nije određeno, kako je rekao direktor Forum Progresa, ime čovjeka koji će ispred Vlade biti u Organizacionom odboru.\n"Marković je savjetovao da to bude Radošević-Marović, međutim, LGBT Forum Progres je to odbio. U odboru treba da se nađe visoki predstavnik Vlade", kazao je Cimbaljević.\nOn je ispričao i da mu je šef crnogorske policije Veljović, kazao da za izradu bezbjednosne procjene održavanja Parade treba više vremena, i da se već radi na tome, te da će, ukoliko bude potrebno, sva policija biti angažovana zajedno sa specijalnim jedinicama.\n"Zadovoljan sam sastankom jer je konačno saradnja sa Vladom krenula, i više nije dominantno institucionalno ćutanje", kazao je Cimbaljević.\nU zvaničnom saopštenju Vlade navodi se da je Marković kazao da je Vlada posvećena promociji i zaštiti ljudskih prava i sloboda, te da se daje podrška organizovanju Parade ponosa, ali i stvaranju društvenog ambijenta tolerancije i poštovanja prava građana drugačije seksualne orijentacije.\nSigurna LGBT kuća\nCimbaljević je na sastanku predstavio projekat osnivanja sigurne kuće za pripadnike LGBT populacije koji su odbačeni od svojih porodica i kojima je ugrožena egzistencija.\nRadošević-Marović predstavila je najavila niz radionica koje će za cilj imati povećanje fonda znanja uže i šire populacije o toleranciji i poštovanju različitosti, prava LGBT populacije i osoba sa posebnim potrebama.\nOna je kazala da će Ministarstvo sa pažnjom razmotriti projekat sigurne kuće, koji je Cimbaljević prezentovao i imaće ga u vidu prilikom planiranja budžeta za 2012. godinu.


Izdvajamo Archives - Stranica 11 od 15 - Minority News\nForum za etničke odnose, u saradnji sa Visokom školom za poslovnu ekonomiju i preduzetništvo (PEP), i „ERMA“ programom, Sarajevo-Forli, uz podršku Ambasade Republike Bugarske u Beogradu, sproveo je obuku za\nDanas je u Skupštini AP Vojvodine predstavljen godišnji izveštaj Evropske komisije o napretku Srbije u pregovaračkom procesu pridruživanja Evropskoj Uniji, koji obuhvata period od oktobra 2016. do februara 2018. godine.\nZaštitnik građana Zoran Pašalić potpisao je 3. maja u Dimitrovgradu sa ambasadorom Republike Bugarske u Beogradu Radkom Vlajkovim Sporazum o bespovratnim sredstvima za sprovođenje projekta „Povećanje dostupnosti Zaštitnika građana građanima\nAmbasador Evropske unije, Nj. E. Sem Fabrici, održao je uvodni sastanak sa predstavnicima 21 nacionalnog saveta nacionalnih manjina Srbije u predstavništvu Delegacije Evropske unije. Ovaj uvodni sastanak imao je\nOtvarajući šestu sednicu Saveta za praćenje primene preporuka mehanizama UN za ljudska prava, predsednica Saveta Suzana Paunović je istakla da Savet u punom kapacitetu nastavlja da kontinuirano prati sprovođenje obaveza\nMinistar državne uprave i lokalne samouprave Branko Ružić čestita Uskrs svima koji slave ovaj praznik po gregorijanskom kalendaru. „Svim građankama i građanima Srbije koji danas proslavljaju ovaj značajan verski\nPotpredsednica Vlade Srbije Zorana Mihajlović potpisala je 20. marta Protokol o saradnji sa predsednikom Nacionalnog saveta romske nacionalne manjine Tefikom Ramadanovićem. Vlada Srbije iskreno je posvećena unapređenju položaja Roma


PRONAĐITE SVOJU PLATU\nPRONAĐITE SVOJU PLATU\nIzvor: Telegraf.rs,Lokalne novine | Obrenovac, 16.09.2018.\nProsvetari su započeli štrajk zbog platnih razreda, a nikome nije jasno o čemu se radi\nOd 1. januara sledeće godine zarade u državnoj upravi računaće se na osnovu platnih grupa i razreda, a u pokušaju da se svima podeli koliko zaslužuju opet su najgore prošli zaposleni u prosveti.\nŠkolska godina jedva da je počela, a nastavnici su se već zahuktali sa štrajkovima i protestima."Opet ovi", prokomentarisao je svako od nas, jer smo već navikli da nam početak godine bude obeležen skraćenim časovima ili duvanjima u megafone ispred zgrade Vlade.\nAli, prosvetari nam objašnjavaju da ništa ne rade iz obesti i dosade, jer su u novom sistemu platnih grupa izvukli najkraću slamku.\nMilorad Antić, predsednik Foruma srednjih stručnih škola, objašnjava da je oko 70.000 visokoobrazovanih prosvetara diskriminisano u odnosu na sve ostale sa fakultetskom diplomom, koji su zaposleni u zdravstvu, ustanovama socijalne zaštite, kulturi...\n- Većina prosvetnh radnika nalazi se u osmom platnom razredu, dok će visokoobrazovani u ostatku javnog sektora biti u devetom razredu. To znači da će njihove plate moći da idu do 90.000 dinara, dok će naše ići od 48.000 do 67.000 dinara - objašnjava on.\nIpak, on napominje da su među nastavnicima najgore prošli korepetitori, bibliotekari i psiholozi.\n- Korepetitori su pijanisti, magistri i doktori nauka, ljudi koji su ceo život posvetili usavršavanju, a koji su smešteni u najgoru grupu, sedmu, jer verovatno neko nije znao čime se bave. Njima plata ne bi mogla da ide iznad 58.000 dinara, što je skandalozno. Iza njih su bibliotekari, koji su takođe u sedmoj grupi, ali u trećem razredu - objašnjava on.\nPrema njegovim rečima, samo je direktorima škola značajno povećana plata, i to za 56 odsto, pa će se sada njihova zarada izjednačiti sa platom prvaka Narodnog baleta.\n- Kada direktorima date tolike plate, vi legalizujete mobing i iživljavanje, jer će oni raditi sve da te plate zadrže - kaže Antić.


Istoričar Graovac inspirativno o Karađorđu!\nTribina „Karađorđe i Srpska revolucija 1804. godine – rađanje slobode” održana je u ponedeljak 26. februara u Klubu „Tribina mladih” Kulturnog centra Novog Sada pred velikim brojem Novosađana. Autor i predavač bio je msr Srđan Graovac.\nU periodu kapitalizacije rezultata Velike francuske revolucije, a posle uspostavljanja Napoleonovog Prvog francuskog carstva 1804. godine, na najsevernijim obodima već preživele Otomanske imperije izbio je veliki „požar” socijalne i nacionalne revolucije.\nTaj „požar” izmenio je političku mapu kontinenta, a među pripadnike „porodice evropskih naroda” vratio je do tada umnogome zaboravljeni, ali slavni srpski etnos.\n– Srpska revolucija ima posebno mesto u plejadi revolucionarnih procesa koji su se odvijali tokom 19. veka. Ona nije poput Francuske revolucije imala samo socijalno-ekonomske karakteristike. Srpska revolucija je prva u nizu revolucija koje su imale odliku borbe za nacionalno oslobođenje i poslužila je kao uzor drugima, jer je dala pozitivne rezultate: srpski narod je stekao slobodu – rekao je Graovac.\nAutor tribine podsetio je da je to bilo vreme kada srpski narod još nije imao nezavisnu državu. Srbi su bili podeljeni između dve moćne monarhije čija granica je bila na Savi i Dunavu. Severno od ovih dveju reka, Srbi su bili podanici habzburškog cara, a s druge strane Srbi su bili u osmanskoj imperiji.\nNa pravoslavni hrišćanski praznik Sretenja Gospodnjeg 15. februara 1804. godine, „razbuđena svest” srpskog naroda u tadašnjem Beogradskom pašaluku pokrenula je narodni bunt protiv nezapamćenog terora turske dahijske vlasti nad hrišćanskim stanovništvom. Ovaj bunt je u istoriografiji upamćen po imenu Prvi srpski ustanak.\nPovod za Prvi srpski ustanak bio je krvavi događaj, poznat kao „seča knezova”. Karađorđe je izabran za vođu ustanika. Istog dana, ustanici su zapalili dahijski han u Orašcu i počela je buna protiv dahija. To je bio i početak devetogodišnje Karađorđeve uprave ustaničkom Srbijom.\nSvojim ličnim primerom požrtvovanja, vojnostrategijske spretnosti, neustrašivosti i vizionarstva, Đorđe Petrović Karađorđe, vožd Ustanka, osnivač kraljevske loze Karađorđevića, „utisnuo je” večni „lični pečat” u fundament nacionalne ideje, prema kojoj su sloboda i dostojanstvo pojedinca i naroda najviši ideali i vrednosti razuma evropskog bića.\nU drugoj fazi Bune, od 1805. godine, lokalni revolt srpskog naroda i njegovih političkih i socijalnih elita preobrazio se u istinski, evropski revolucionarni pokret, u kome je „rođena sloboda” etnosa i izgrađen nacionalno-politički duhovni i idejni segment vaskolikog Srpstva.\nBorba protiv dahija rezultirala je raspadom turske vojske i to je bio prvi veliki uspeh ustanika protiv regularnih turskih trupa, što je odjeknulo među Srbima i širom Osmanskog carstva. Evropska štampa javljala je o tom srpskom uspehu.\n– Ličnost Karađorđa, koji je započeo tu revoluciju, nadživela je sve izazove zaborava i do današnjih dana obeležava jedan od najznačajnih događaja iz istorije srpskog etnosa, koji je svoju sudbinu postavio u kontekst sagledavanja Srpske revolucije sa početka 19. veka i uskrsnuća srpske države kao važnog „udeonog kamena” u izgradnji autohtonog srpskog nacionalnog identiteta – zaključio je Graovac.


Vučić: Nisam ni srećan ni zadovoljan zbog Tačija - Sputnjik Srbija\n13:59 27.02.2016 Preuzmite kraći link\nPremijer Srbije Aleksandsar Vučić izjavio je da nije srećan i zadovoljan zbog izbora Hašima Tačija za kosovskog predsednika, ali da je to želja albanske većine.\nVučić je u izjavi novinarima precizirao da srpski poslanici nisu glasali za Tačija, da o tome nije bilo nikakvog dogovora sa Beogradom, te da oni odluke donose po svojoj savesti i u skladu sa svojim interesima.\n„I u tom smislu ih podržavam“, rekao je premijer.\nOn je istakao da srpski poslanici nisu glasali za Tačija, da nisu glasali ni za jednog kandidata, jer razmišljaju pre svega o svojim interesima i o tome kako će i s kim da žive.\nNije, kako je rekao, preterano srećan što je Tači novi predsednik, ali je primetio da se Srbi na Kosovu bore za svoj opstanak i gledaju da dobiju što više, te da ih u tom smislu podržava.\nSpekulacije o navodnom susretu Tačija i Marka Đurića juče na Kosovu, o čemu su pisali pojedini kosovski mediji, Vučić nije želeo da komentariše, uz opasku da nije znao da su prisutnim novinarima kosovski mediji postali značajan izvor informacija.\nVučić Aleksandar, Hašim Tači, predsednik, Vučić Aleksandar


Danas pitamo: Koji su rezultati rada Vladine komisije koja se bavi slučajevima nestalih beba | Insajder\nDanas pitamo: Koji su rezultati rada Vladine komisije koja se bavi slučajevima nestalih beba\nRezultati rada Komisije koja se bavi ispitivanjem slučajeva nestalih beba, a koju je Vlada Srbije osnovala u martu ove godine, ni nakon pet meseci od početka rada nisu poznati pošto se članovi Komisije koji dolaze iz državnih institucija ne pojavljuju u javnosti.\nParalelno sa usvajanjem Predloga zakona o nestalim bebama, koji su kritikovala udruženja roditelja nestalih beba i tražila njegovo povlačenje, Vlada Srbije osnovala je “Komisiju za ispitivanje postupanja državnih organa u rasvetljavanju prijavljenih slučajeva nestale dece u Srbiji”.\nKako se u Odluci Vlade navodi, predsednica Komisije je Jasmina Kiurski iz Republičkog javnog tužilaštva, a zamenica predsednice je Jelica Radulović iz Ministarstva zdravlja.\nČlanovi Komisije su i Radiša Pavlović iz udruženja “Za istinu i pravdu o bebama”, Zlatko Pantelić iz Ministarstva unutrašnjih poslova, Mirko Čikiriz iz Ministartsva pravde, Dragan Vulević iz Ministarstva za rad i Ivan Bošnjak iz Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave.\nKako je navedeno u Odluci Vlade, zadaci Komisije su da utvrdi plan prikupljanja činjenica koje su u vezi sa istragama o prijavljenim slučajevima nestale dece u Srbiji, i da u tu svrhu ostvari saradnju s tužilaštvima.\nOvo privremeno Vladino telo bi trebalo da te zadatke obavi u roku od dve godine. Prošlo je pet meseci od njenog osnivanja, a nije poznato koji su dosadašnji rezultati njenog rada.\nTe informacije nemaju ni članovi Beogradske grupe roditelja. Marija Novokomet, jedna od majki koje sumnjaju da im je beba nestala i članica ovog udruženja, za Insajder kaže da njih niko do danas nije kontaktirao.\n"Pisala sam članovima Komisije i tražila informacije o njihovim aktivnostima. Odgovor od njih nikada nisam dobila", kaže sagovornica Insajdera.\nImajući sve ovo u vidu novinari Insajdera su Vladi Srbije i predsednici Komisije Jasmini Kiurski iz Republičkog javnog tužilaštva uputili sledeća pitanja:\n-Koji su dosadašnji rezultati rada Komisije, imajući u vidu da je prošlo više od pet meseci od njenog osnivanja?\n-Da li je Komisija, prema Odluci o osnivanju, usvojila Poslovnik o radu? Ukoliko jeste, molimo da nam ga dostavite.\n-Da li je Komisija dostavila izveštaj o svom radu Vladi Srbije? Ukoliko jeste, molimo vas da nam izveštaj dostavite.\nUdruženja traže povlačenje Predlog zakona o nestalim bebama\nNa Zakon o nestalim bebama čeka se od 2014. godine. Nevladine organizacije kao što su Jukom i Astra, ali i Beogradska grupa roditelja već dugo ukazuju na to da u aktuelnom predlogu zakona nisu uvažene sugestije roditelja i civilnog sektora, I da ima brojne manjkavosti.\n"Suština ovog zakona se svodi na to da se roditeljima daju naknade za nestalu decu, a ne da se povede istraga o tome šta se dogodilo s decom, i na kraju gde su sahranjena, ako više nisu živa", kaže Mirjana Novokmet iz Beogradske grupe roditelja.\nKao nedostatak predloženog zakona navela je i odredbe kojima se uvodi mogućnost vanparničnog postupka, čime bi se, prema njenom mišljenju, zaobišla istraga.\nUprkos kritikama, predlog zakona se od marta nalazi u skupštinskoj proceduri.\nMinistarka pravde Nela Kuburović je čak tvrdila da su kritike civilnog sektora uvažene i uvrštene u predlog zakona, dok su iz Jukoma i udruženja „Za istinu i pravdu o bebama“ naveli da su srpski predstavnici vlasti na sastanku Komiteta ministara Saveta Evrope izneli neistinit izveštaj i da ni konsultacije sa roditeljima nisu održane, a kamoli uvažene kritike.\nInsajder: Dug put do istine\nKomitet ministara Saveta Evrope praktično na mesečnom nivou upozorava na važnost donošenja ovog zakona, što je inače i obaveza Republike Srbije na osnovu presude Evropskog suda za ljudska prava.\nPored toga, ovaj sud je u martu 2013. godine naložio Srbiji da isplati Zorici Jovanović 10.000 evra odštete i obezbedi informacije o sudbini njenog novorođenčeta koje je nestalo iz porodilišta u Ćupriji pre više od 30 godina.\nKomitet ministara ponovo je pozvao vlasti Srbije da ih do 1. oktobra obaveste o preduzetim merama na usvajanju zakona.\nOsim što je donošenje zakona obaveza zbog presude Evropskog suda za ljudska prava, pitanje nestanka beba iz porodilišta bi svaka ozbiljna država morala ozbiljno da istraži.


Vaša ambalaža je Vaša najbolja reklama\nLion Pack Group d.o.o. je dugogodišnji proizvođač ambalaže, papirne galanterije i reklamnog materijala. Po proizvedenim količinama i kapacitetima spadamo u lidere proizvođača kartonske komercijalne ambalaže na srpskom tržištu.\nModerno opremljen proizvodni pogon, konstantne inovacije u proizvodnji i usavršavanje stručnog kadra daju nam mogućnost da u vrlo kratkom roku isporučimo velike tiraže i time zadovoljimo potrebe najzahtevnijih tržišta širom sveta. Svojim kvalitetom naši proizvodi uveliko prelaze granice srpskog i regionalnog tržišta, pa tako izvozimo u Rusiju, Holandiju, Nemačku, Irak, Izrael…\nZašto je važna ambalaža proizvoda?\nAmbalaža prodaje Vaš proizvod, ona je lice Vašeg proizvoda i jedan od prvih razlog zbog koga se kupci odlučuju da proizvod kupe. Naša ambalaža izrađuje se od najkvalitetnijih sirovina uz poštovanje svih ekoloških, zdravstvenih i kvalitativnih standarda. Pored toga ona ispunjava i sve uslove koje se odnose na njenu zaštitnu, tržišnu i transportnu funkciju.\nAmbalaža iz naše proizvodnje pre svega, osmišljena je i proizvedena tako da na najbolji način zaštiti proizvod ili robu od spoljašnjih oštećenja. Pored ove zaštitne funkcije, veliku pažnju posvećujemo i tržišnoj funkciji ambalaže. Ambalaža koja je praktična za rukovanje i dizajnirana tako da privlači pažnju potencijalnih kupaca predstavlja najbolje sredstvo promocije proizvoda. Takođe, prilikom izrade vodimo računa da i transportna funkcija ambalaže bude ispoštovana po svim propisanim standardima.\nJoš jedna bitna stavka o kojoj vodimo računa je i funkcija skladištenja ambalaže, koja je osmišljena i proizvedena tako da olakšava manipulaciju robom i racionalno korišćenje prostora.\nDakle, mi proizvodimo ambalažu koja reklamira Vaš proizvod, olakšava njegov transport, manipulaciju i skladištenje. Takođe, uz ekološki pristup proizvodnji, minimalni otpad i mogućnost reciklaže i razgradnje zajedno doprinosimo očuvanju i prirode i zdravlja ljudi. Svi naši proizvodi su bezbedni za upotrebu i neškodljivi za okolinu.\nProizvodimo sve vrste komercijalne kartonske ambalaže: hromo kartonsku, kaširanu i futrovanu ambalažu, kao i reklamne kese.\nProizvodi od hromokartona\ndisplej kutije za izlaganje\nkutije za gotova jela\nKaširani proizvodi (hromokarton + mikroval ili siva lepenka)\nkomercijalna transportna kutija\nrazne vrste kutija za poklone\npodloške za staklene teglice ili flaše\nReklamni kaširani materijal\nkutije za novogodišnje paketiće\nbandarole (za mesnu industriju)\nkalendari sa spiralom\nkalendari sa lajsnom\nstoni flajeri za kafiće


APV: Predložen drugi po redu rebalans pokrajinskog budžeta | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNasilje nije alternativa dogovoru\nAutobusi JGSP-a na linijama 42 i 43 od sutra menjaju trase zbog radova\nCisterne sa pijaćom vodom na dve lokacije u gradu\nVremenska i bioprognoza, 29.6.2022.\nAMSS: Oprez zbog visokih temperatura\nNaslovna EMISIJE APV: Predložen drugi po redu rebalans pokrajinskog budžeta\nAPV: Predložen drugi po redu rebalans pokrajinskog budžeta\nVIDEO K9: Pokrajinska vlada na današnjoj sednici donela je odluku o novom rebalansu pokrajinskog budžeta. Biće ovo drugi rebalans budžeta u ovoj godini.\nKako je saopšteno nakon sednice, razlog za izradu ovog rebalansa se nalazi u realnoj mogućnosti za povećanje obima pokrajinskog budžeta, koja proističe iz trenda rasta prihoda od poreza na dobit.\nPredlogom odluke o rebalansu budžeta Vojvodine za 2017. godinu planirano je novo uvećanje budžeta za 1,24 milijardu dinara. Predlogom rebalansa, nijedan dinar nije usmeren u tekuću potrošnju, već isključivo za nova investiciona ulaganja, smanjenje javnog duga Pokrajine i za jačanje stalne intervencijske budžetske rezerve, navodi se u saopštenju.\n“Rezultat ovakvog pristupa jeste smanjenje fiskalnog deficita za blizu 500 miliona dinara. Predloženim rebalansom, drugim po redu ove godine, predviđeno je da budžet AP Vojvodine iznosi 67,4 milijarde dinara, što je za 3,8 milijardi dinara, odnosno za šest odsto, više u odnosu na početni budžet za 2017. godinu. U skladu sa usvojenim javnim politikama Pokrajinske vlade, sredstva i iz ovog rebalansa biće prevashodno usmerena za investiciona ulaganja.”, navodi se u saopštenju.\nIzmeđu ostalog, predloženo je 780 miliona dinara za podršku kapitalnim projektima u oblastima saobraćaja, lokalnog i regionalnog ekonomskog razvoja, vodoprivrede i zaštite životne sredine. Za izradu tehničke dokumentacije i tehničku kontrolu za izgradnju sistema za navodnjavanje „Vodama Vojvodine“ predlaže se dodatnih 126 miliona dinara.\nU oblasti socijale, predlaže se izdvajanje više od 44 miliona dinara za izradu projektno-tehničke dokumentacije za investiciona ulaganja u objekte socijalne zaštite: domove za decu, gerontološke centre, ustanove za smeštaj korisnika sa posebnim potrebama.\n“Rebalansom je takođe planirano i smanjenje javnog duga Pokrajine, prevremenom otplatom od 470 miliona dinara, kao i povećanje sredstava stalne rezerve za 30 miliona dinara.”, saopštila je Pokrajinska vlada.\nRazlog za izradu ovog rebalansa se nalazi u realnoj mogućnosti za povećanje obima pokrajinskog budžeta, koja proističe iz trenda rasta prihoda od poreza na dobit.\nOsim prihoda od poreza na dobit, usklađena je i procena tekućih prihoda: naplata naknada za korišćenje mineralnih sirovina i uplata dela dobiti preduzeća čiji je osnivač AP Vojvodina, stoji u saopštenju.\nPrethodni tekstTokom vikenda utakmice 6. kola Super lige Srbije\nSledeći tekstŽFK “Spartak” u finalu turnira na Tenerifima


BalkanMagazin :: Srbija i SAD su partneri u energetskoj tranziciji\nčetvrtak, 23. septembar 2021 17:48\nSrbija i Sjedinjene Države dele zajednički cilj u borbi sa klimatskom krizom i obavezale su se da će ubrzati primenu tehnologija za proizvodnju čiste energije, navedeno je danas u zajedničkom saopštenju ministarke rudarstva i energetike Zorane Mihajlović i sekretarke SAD za energetiku Dženifer Granholm. Na marginama ministarskog sastanka Partnerstva za transatlantsku energetsku i klimatsku saradnju (P-TECC) u Varšavi, ministarka Mihajlović je sa predstavnicima Sjedinjenih Država razgovarala i o mogućnostima ulaganja u nove energetske projekte. (Foto: Pixabay)\nNa marginama ministarskog sastanka Partnerstva za transatlantsku energetsku i klimatsku saradnju (P-TECC) u Varšavi Zorana Mihajlović i Dženifer Granholm su istakle da su se dve zemlje obavezale i da će ubrzati primenu tehnologija za proizvodnju čiste energije i ispuniti svoje obaveze na putu ka postizanju karbonske neutralnosti do 2050. godine.\nDodaje se da Srbija i SAD dele ciljeve očuvanja sigurnog snabdevanja energijom i pravedne tranzicije za građane u procesu dekarbonizacije energetike i ekonomije, saopšteno je iz kabineta Zorane Mihajlović.\nNavodi se takođe da Srbija i Sjedinjene Države dele zajedničke izazove i mogućnosti u vezi sa zamenom proizvodnje električne energije iz postojećih elektrana na fosilna goriva za tehnologije sa nultom emisijom štetnih gasova, uključujući obnovljive izvore energije, poput solarne i energije vetra.\nSrbija i SAD su saglasne da je u procesu ubrzanog razvijanja karbon-neutralnog energetskog sistema, skladištenje energije ključan element za energetsku bezbednost. U saopštenju se navodi da to uključuje zajednički interes dve zemlje za unapređenje potencijala hidroenergije i njenog skladištenja, kako bi se doprinelo pouzdanosti, otpornosti i integraciji električnog sistema koji se brzo razvija.\nZorana Mihajlović, ministarka rudarstva i energetike i Dženifer Granholm, sekretarka SAD za energetiku\n(Izvor: Ministarstvo rudarstva i energetike\nTehnička podrška i nove investicije\nMinistarka Mihajlović sastala se i sa Donom Grejvsom, zamenikom američkog sekretara za trgovinu, sa kojim je razgovarala o ekonomskim odnosima dve zemlje, kao i o potencijalima za ulaganja u nove energetske kapacitete.\nIstakla je da Srbija želi da bude lider u energetskom i rudarskom sektoru u regionu i privuče što više američkih kompanija, i podsetila da su projekti u novom investiciom ciklusu Srbije vredni 17 milijardi evra, dok je više od pet milijardi namenjeno razvoju obnovljivih izvora energije.\n„Imamo već sporazum o saradnji sa američkom kompanijom UGTR o razvijanju tehnologija za izgradnju solarnih elektrana, a naše iskustvo sa ‘Behtelom’, prvom američkom kompanijom u infrastrukturnom sektoru, sa kojom smo započeli saradnju dok sam bila na čelu Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture i nadam se saradnji i u ovom ministarstvu, pre svega jer postoji obostrana zainteresovanost za ulaganje u nove hidroelektrane i vetroelektrane. Želimo da budemo lideri u energetskom i rudarskom sektoru u regionu i da privučemo što više američkih kompanija“, rekla je Mihajlovićeva.\nZorana Mihajlović, ministarka rudarstva i energetike i Don Grejvs, zamenik američkog sekretara za trgovinu\nMihajlovićeva i Grejvs su razgovarali i o nastavku pružanja podrške i razmeni tehnologija i iskustava u izradi vodonične strategije. Grejvs je posebno istakao da ceni dosadašnje partnerstvo i izrazio očekivanje da će saradnja sa Srbijom biti poboljšana u svim oblastima.\nTokom razgovora sa Endrjuom Lajtom, pomoćnikom sekretara SAD za energetiku, istaknut je značaj saradnje u procesu energetske tranzicije i dekarbonizacije koji je Srbija započela donošenjem zakonskog okvira.\nMinistarka je na konferenciji o zelenoj energiji u Varšavi istakla i da je projekat "Jadar" jedan od najvažnijih za celokupnu privredu Srbije, dodajući da zemlja ima dokazane rezerve za narednih 60 godina.


Glogovac - Blic Online\nU utorak, 29. januara, samo uz "Blic" na poklon knjiga o jednom od naših najboljih glumaca mlađe generacije, Nebojši Glogovcu.\n"Šta mi sada vredi život? Sad da mi date ceo Beograd ništa mi ne vredi. Ja sam to dete očuvao teškom mukom 16 godina. Dođe mi sada da zapalim i kuću. Ništa mi više ne vredi".\nNa izborima za predsednika opštine Glogovac vodi kandidat DPK\nNa osnovu prebrojavanja 50 odsto glasova na današnjim izborima za predsednika opštine Glogovac, pobedu je već objavio Ramiz Ladrovci, kandidat Demokratske partije Kosova Hašima Tačija.\nIZBORI U GLOGOVCU Veselji: Shvatio sam poruku građana\nLider Demokratske partije Kosova i predsednik Skupštine Kosova Kadri Veselji je saopštio da je "shvatio poruku građana Glogovca" izrečenu kroz pobedu kandidata DPK na nedeljnim izborima za predsdnika te opštine.\nPolicija privela pet osoba zbog zloupotrebe glasanja u Glogovcu\nPolicija Kosova (PK) privela je večeras pet osoba osumnjičenih za zloupotrebe tokom glasanja na prevremenim izborima za gradonačelnika Glogovca, a dve osobe zadržane su u svojstvu svedoka.\nVanredni izbori za gradonačelnika Glogovca počeli su danas u sedam časova na svim glasačkim mestima i za sada sve protiče u najbolje redu, saopštila je Centralna izborna komisija Kosova.\nPredsednik Kosova Hašim Tači izjavio je danas da će na vanrednim izborima za gradonačelnika Glogovca pobednici biti građani te opštine.\nBraća Demaku podnose ostavke zbog presude za ratne zločine\nGradonačlenik Glogovca i predsednik odbora Demokratske partije Kosova (DPK) Nedžat Demaku i poslanik DPK u Skupštini Kosova Fadilj Demaku najavili su danas da će podneti ostavke na sve funkcije, nakon potvrde presude za ratne zločine u slučaju "Drenica dva".\nI ONE SU SE PORODILE U KADI Devojka Nebojše Glogovca nije jedina\nNebojša Glogovac pre nekoliko dana postao je otac devojčice Sunčice. Njegova izabranica Milica Šćepanović porodila se prirodnim putem u svom stanu, u kadi.\nKod Glogovca na Kosovo uništeno polje kanabisa\nU selu Vrbovac, u opštini Glogovac, zaplijenjeno je i uništeno 47 stabljika kanabisa, visine dva i po metra, saopštila je kosovska policija.\nVoz usmrtio dve sestre na Kosovu\nU Glogovcu voz naleteo na dve sestre i usmrtio ih, saopštila je danas kosovska policija.\nEksplozija u fabrici Feronikl, povređeno troje ljudi\nPolicija Kosova saopštila je da su tri osobe povređene večeras u eksploziji jedne od visokih peći u Kombinatu Feronikl u Glogovcu, kao i da su svi povređeni van životne opasnosti.\nTri osobe su izgubile život, a dve su povređene u požaru koji je danas izbio u kući porodice Beriša u selu Vasilevo nadomak Glogovca na Kosovu.\nSnažna Eksplozija u "Feroniklu" iz Glogovca\nPRIŠTINA - Snažna eksplozija u objektu "Feronikla" u Glogovcu na Kosovu izazvala je materijalnu štetu u obližnim kućama i strah među građanima ovog naselja.\nEksplozija u "Feroniklu", dvoje povređeno\nNajmanje dva radnika su povređena u eksploziji koja se sinoć dogodila u Feroniklu u Glogovcu.


Izvor: SrbijaDanas.com, 07.Dec.2018, 09:45\nPredsednik Rusije Vladimir Putin izjavio je da očekuje da će pregovori Evroazijske ekonomske unije (EEU) sa Srbijom o Sporazumu o trgovinskim preferencijalima uskoro biti završeni.\nOčekujemo da će pregovori o sporazumima o preferencijalnoj trgovini sa Singapurom, Izraelom, Srbijom, i u budućnosti sa Indijom i Egiptom, uskoro biti završeni, rekao je Putin na zasedanju Vrhovnog Evroazijskog ekonomskog saveta, prenosi ruska agencija Tass.\nPutin je, govoreći >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << o članicama EEU tokom sastanka Vrhovnog Evroazijskog ekonomskog veća, naveo da bi one trebalo da razmotre ideju kreiranja zajedničke platne infrastrukure, što bi, kako je naglasio, poboljšalo stabilnost nacionalnih platnih sistema i omogućilo im da budu manje zavisne od dolara i drugih stranih valuta.\n- To u strogom smislu znači podizanje ekonomskog suvereniteta - dodao je on.\nTo u strogom smislu znači podizanje ekonomskog suvereniteta\nPutin je, govoreći o članicama EEU tokom sastanka Vrhovnog Evroazijskog ekonomskog veća, naveo da bi one trebalo da razmotre ideju kreiranja zajedničke platne infrastrukure, što bi, kako je naglasio, poboljšalo stabilnost nacionalnih platnih sistema i omogućilo im da budu manje zavisne od dolara i drugih stranih valuta.\nPutin smatra da je "važno osigurati da se jačanje koordinacije između država članica EAEU o monetarnoj i finansijskoj politici".\n- Ruska strana takođe sugeriše da bi pitanja olakšavanja putovanja građana trebalo staviti na dnevni red integracije, trebalo bi uspostaviti tesnu saradnju u oblasti zdravstva, obrazovanja, turizma, sporta i kulture - naglasio je on.\nPutin je posebno istakao širenje eksternih veza Evroazijske ekonomske unije, dodajući da je u maju potpisan sporazum o međunarodnim ugovorima između EAEU-a i trećih zemalja i globalnih organizacija.\nPredsednik je takođe spomenuo zaključene memorandume o saradnji EAEU-a sa CIS-om i ASEAN-om, koji je nazvao "korakom ka implementaciji velikog Evroazijskog partnerstva".\nB92: Putin najavio: Uskoro kraj pregovora sa Srbijom\nNezavisne Novine: Putin: Uskoro završetak pregovora sa Beogradom o povlašćenoj trgovini\nCapital.ba: Putin: Uskoro završetak pregovora sa Srbijom o povlašćenoj trgovini


On Page SEO optimizacija - Part 3\nOvo je tutorijal koji objašnjava osnovne odrednice za uspešan SEO (search engine optimisation). Pratite jednostavna Google-ova upustva i povećajte šanse za uspešan online nastup vašeg web sajta. Pa da krenemo…\nKako Poboljšati Poziciju i Rank na Google News\nZa danas smo za Vas pripremili neke korisne savete kako biste poboljšali poziciju, odnosno rank, vaših blog članaka na Google News pretraživaču.\nOn page SEO optimizacija web sajta je nezaobilazan faktor u IT svetu, ali ono što je još važnije za napomenuti je kvalitetna i profesionalna on page seo optimizacija, te smo upravo iz tog razloga neke od saveta koje smo prikupili, preuzeli sa Google Developers web sajta.\nJedan od izazova sa kojim se suočavaju današnji pretraživači je utvrđivanje relevantnosti sadržaja web stranice u direktnoj vezi sa terminima unetim u polje za pretragu od strane korisnika.\nOvo je za pretraživače veliki izazov imajući u vidu da određene fraze i reči koje se pojavljuju u polju za pretragu imaju dupla, pa čak i višestruka značenja.


Lideri Saveza za Srbiju u Leskovcu o stadionu, školi "Josif Kostić" i bombardovanju Leskovca 1944. godine - Dnevnik Juga\nPočetna / GRADOVI / Leskovac / Lideri Saveza za Srbiju u Leskovcu o stadionu, školi „Josif Kostić“ i bombardovanju Leskovca 1944. godine\nDnevnik Juga 04/09/2019\tLeskovac, POLITIKA Ostavi komentar\nČelnici Saveza za Srbiju Leskovac održali su danas u prostorijama Stranke slobode i pravde konferenciju za medije.\nOdbornica Jelena Spirić zapitala je šta je sa obećanjima o izgradnji fabrika i da li je stadion prioritet u ovom trenutku.\n-Stadion je, čini se, potrebniji od funkcionisanja Doma zdravlja, koji je pred stečajem, i potrebniji od Apotekarske ustanove koja je pred gašenjem – naglasila je Jelena Spirić, koordinatorka Saveza za Srbiju u Leskovcu.\nPotpredsednik Gradskog odbora Demokratske stranke i odbornik u Skupštini grada Saša Stojanović je uz kritike načina određivanja prioriteta, zatraćio odgovornost nadležnih za činjenicu da rekonsturkcije Osnovne škole „Josif Kostić“ traje več treću godinu.\n-Tražimo da nadležni organi hitno izvrše kontrolu trošenja novca u postupku rekonstrukcije O.Š „Josif kostić“ i o odgovornosti direktora škole i gradonačelnika obaveste javnost, da izvrše kontrolu svrsishodnosti zamene postojeće stolarije na Opštoj bolnici Leskovac i kontrolu poslovanja Apotekarske ustanove „Leskovac“ i obaveste javnost o odgovornosti bivšeg direktora ustanove i gradonačelnika – naglasio je Saša Stojanović.\nČlan Predsedništva Srpskog pokreta Dveri Predrag Mitrović podsetio je da se 6. septembra obeležava dan kada je Leskovac bombardovan 1944. godine.\n– Nijedna gradska institucija, počev od Narodnog muzeja pa nadalje, nije dozvolila organizatoru Srpskom pokretu Dveri, niti angažovanim predavačima koji su kao Leskovčani angažovani da podsete na ovaj stravičan zločin putem javne tribine. Posle 75 godina imamo gotovo identičnu situaciju degradacije i razaranja grada vođenjem politike od strane SNS-a i njenih satelita sa dalekosežnijiom posledicama nego što je bilo bombardovanje 1944. godine. Bez strategije razvoja, bez ikakvih planova i vizija za budućnost, grad u kojem ljudi nisu više važni niti bitni, u kome je najvažnije održanje na vlasti, novac, profit, govori upravo o činjenici i oslikava stanje i srpske ekonomije, privrede, ali i svesti ovog naroda – poručio je Predrag Mitrović.\nPotpredsednia Gradskog odbora Narodne stranke Dragoslava Spasić takođe je kritikovala kašnjenje radova na rekonstrukciji škole „Josif Kostić“ naglasivši da je to nekada bila najeltinija škola u gradu, a da danas roditelji decu ispisuju iz ove i upisuju u druge škole u gradu.\nTagoviJelena Spirić Predrag Mitrović Sasa Stojanovic savez za srbiju leskovac\nPrethodni Potpredsednik Vlade Srbije u poseti Nišu : Zaposlenost u Nišu povećana, prosečna plata za 14.000 veća nego lane\nSledeći Međunarodna prijateljska utakmica u Leskovcu – Bugarski šampion pobedio Zdravlje posle velike borbe (FOTO)


Mogerini dočekala Brnabić u Briselu - European Western Balkans\nBRISEL – Premijerka Srbije Ana Brnabić sastala se danas sa šeficom diplomatije Evropske unije Federikom Mogerini.\nBilateralni sastanak Brnabić i Mogerini održava se pred zajedničku večeru koji je visoka EU predstavnica za spoljnu politiku i bezbednost organizovala za premijere sa Zapadnog Balkana.\nBrnabić i Mogerini razgovaraju o procesu evrointegracija Srbije, evropskoj perspektivi Zapadnog Balkana, regionalnoj saradnji i dijalogu Beograda i Prištine.\nŠefica EU diplomatije imaće bilateralne sastanke sa svih šest premijera pre nego što se pređe na zajedniku radnu večeru, koja je planirana da počne u 20 časova u zgradi Evropske službe za spoljne poslove.\nIz te evropske službe najavili su da će tokom radne večere zapadnobalkanske šestorke i šefice EU diplomatije fokus razgovora biti na razvoju situacije u regionu i perspektivama proširenje u 2018. godini.\nTo je godina kada će se partnerima u regionu ponuditi jedinstvena prilika da napreduju na putu evrointegracija, navodi se u Evropskoj službi za spoljne poslove.\nU Briselu naglašavaju da se na pojačan angažaman EU na Zapadnom Balkanu očekuje adekvatan odgovor svih šest partnera sa Zapadnog Balkana u cilju ubrzanja unutrašnjih reformi.\nAna BrnabićEvropska unijaFederika MogeriniSrbija


Sa ovih 5 ludačkih izuma Rusi će osvojiti svet\nNaslov: Sa ovih 5 ludačkih izuma Rusi će osvojiti svet Uto 24 Maj - 8:27\nMobilna aplikacija "Spik az“ omogućiće premošćavanje jezičkih barijera praktično u bilo kojoj tački planete. "Spik az“ će naći onlajn prevodioca bukvalno za minut.\n- Ideja o stvaranju aplikacije rodila se kada se moj brat suočio sa jezičkom barijerom u poslovnim pregovorima u Švedskoj. Mesec dana od lansiranja mobilne aplikacije već ima više od 2.500 preuzimanja. U servisu radi više od 50 profesionalaca koji onlajn prevode tekstove na 16 jezika - ispričao je jedan od tvoraca projekta Ruslan Musin.\n- Svako mesto na mapi ima poseban čet u kojem istomišljenici mogu da razmenjuju informacije. Vreme i vetar su im povod za razgovor - objašnjava tvorac projekta Mihail Askelrod.\nKorisnici "epl" i "android“ telefona mogu da postave "Vidli" na svoje aparate besplatno.\n"Kids Devar“ je prva knjiga štampana sa "dopunjenom stvarnošću“.\n- Tržište knjiga je široki segment koji je postao idealna varijanta za unošenje tehnologije koju smo ranije razradili - kaže autor Sergej Semjonov.\nTa godinu dana napravljeno je najmanje milion "čarobnih“ knjiga, a stižu i narudžbine iz inostranstva.\n"Mine Genics“ je tehnologija čija budućnost tek počinje. Tim biotehnologa na čelu sa Aminom Ibrahimovom razradila je novi efikasan način dijagnostike kalcifikacije (taloženja soli u kardiovaskularnom sistemu).\n- Naš sistem koristi metode koje se odlikuju relativno malom cenom i primenjuju se u mnogim naučnim i medicinskim centrima - navodi Ibrahimova.\n- Lumidrops daju blago, slabo svetlo. Tri do pet komada dovoljno je za osvetljavanje kupatila - kaže Rakin.


Ambasada Ukrajine u Srbiji poziva na uklanjanje simbola 'Z'\nSimbol "Z" istaknut na automobilu tokom protesta podrške ruskoj invaziji, mart 2022.\nIz Ambasade Ukrajine u Beogradu saopštili su 29. marta da očekuju da predstavnici vlasti u Srbiji uklone obeležje "Z", oznaku ruskih vojnih snaga u Ukrajini, kojim, kako tvrde, obiluju zidovi, automobili, pa i tenk na stadionu.\nU saopštenju Ambasade se navodi da simbol "Z" za Ukrajince znači "Ubij Ukrajinca".\n"Očekujemo da će vlada Srbije preduzeti inicijativu da skloni ova genocidna gesla prema Ukrajincima i bar se pojaviti sa istom javnom izjavom u odbranu bratskog ukrajinskog naroda kao što je to uradila Ambasada", navodi se u saopštenju.\nOznake "Z" mogle su se videti na protestima koji su u Srbiji organizovale ultradesničarske grupe kao podršku ruskoj invaziji u Ukrajini.\nIz ambasade Ukrajine su u saopštenju podsetili da je Ukrajina zahtevala prekid bombardovanja Savezne Republike Jugoslavije 1999. godine koje se često spominje u izjavama zvaničnika Srbije o ratu u Ukrajini.\nInače, 24. marta 1999. godine NATO je započeo bombardovanje tadašnje SR Jugoslavije, a nakon neuspešnih pregovora o prekidu sukoba na Kosovu, koji su se vodili u Rambujeu i Parizu. NATO je ovu intervenciju preduzeo sa ciljem da spreči nasilje srpskih snaga nad kosovskim Albancima.\n'Z' simbol ruske invazije znak za uzbunu\nSrbija je glasala za rezoluciju Ujedinjenih nacija kojom se osuđuje ruska invazija, ali je odbila da se pridruži Sjedinjenim Državama i Evropskoj uniji u uvođenju širih sankcija Moskvi.\nViše od 3,9 miliona Ukrajinaca je pobeglo od ruske invazije koja je počela 24. februara, saopštio je 29. marta UNHCR.


2017 Arhiva - Страница 2 од 6 - Far\nPočetnaPosts Tagged "2017" (Page 2)\nМинистерството на външните работи отвори днес врати за посетители в рамките на инициативата Европейски дни на наследството – София 2017, която се проведе на 16 и 17 септември. Над 100 жители и гости на столицата избраха да отделят част от времето си в неделния ден,\nSinoć je u sportskom centru “Park” odigrano polufinalno veče na turniru u malom fudbalu „Dimitrovgrad 2017”. Po dve utakmice odigrane su u konkurenciji tradicionalnog i pozivnog dela turnira. Sve četiri utakmice bile su neizvesne i borbene, a jedinu senku na proteklo veče ostavio je incident u\nTurnir u malom fudbalu „Dimitrovgrad 2017“ ulazi u završnu fazu. Na večerašnjem programu su utakmice polufinala u obe konkurencije seniora, a pre njih, utakmicu za treće mesto odigraće mlađi pioniri. Evo rasporeda utakmica za večeras: 20:00 mlađi pioniri za 3. mesto „Balkanski 1“ – „Balkanski 2“ 20:40 tradicionalni\nU tradicionalnom delu turnira „Dimitrovgrad 2017“ u malom fudbalu poznati su svi učesnici polufinala. To su „Hepi Stars“ - „MFK Bulgari“ i „Mlekara Stara planina“ – „My Place“ Ekipa „My Place“ sinoć je u poslednjem četvrtfinalnom susretu savladala „Hepines“ sa 2:1 i na taj način se


OSM Televizija - Ustavni sud BiH sredinom februara o apelaciji poslanika protiv akciza\nUstavni sud BiH sredinom februara o apelaciji poslanika protiv akciza\nŠef Kluba poslanika SDS-a u Predstavničkom domu parlamenta BiH Aleksandra Pandurević najavila je da bi, prema informacijama kojima raspolaže, Ustavni sud BiH trebalo sredinom februara da donese odluku o apelaciji koju su podnijeli poslanici koji su glasali protiv donošenja seta zakona o akcizama.\n"Ustavni sud je morao donijeti do sada privremenu mjeru. Ustavni sud se obratio parlamentu kao zakonodavcu i Ustavno-pravna komisija na narednoj sjednici treba da se izjasni o našim navodima koje smo iznijeli u apelaciji", rekla je Pandurevićeva novinarima danas u Sarajevu.\nŠef Kluba SDS-a u Predstvničkom domu ističe da se u Ustavnom sudu BiH vodi žestoka pravna bitka, jer se apelacija poslanika ne može osporiti.\nOna se osvrnula i na jučerašnju izjavu ministra finansija i trezora Vjekoslava Bevande da dodatni prihodi od akciza neće ići za izgradnju auto-puta, nego su sigurnost da će biti vraćeni krediti koji će postati efektivni.\n"Ono što je juče izjavio ministar finansija Bevanda nije ništa novo i upravo je ono što smo govorili ranije. Tada je akcizna koalicija koju čini SNSD, SDA i HDZ tvrdila suprotno, a ministar Bevanda je sada samo progovorio istinu", rekla je Pandurevićeva.\nOna tvrdi da će akcize prosječno četvoročlano domaćinstvo na godišnjem nivou samo za gorivo koštati više od 500 KM, a uz poskupljenje troškova života i više do 1.000 KM.\nMinistar finansija i trezora BiH Vjekoslav Bevanda danas je novinarima pojasnio da su entitetska preduzeća za puteve od velikih kreditora proglašena kreditno nesposobnim zbog čega se ne mogu zaduživati - kao što se na privatnoj osnovi provjerava kreditna sposobnost.\n"Ne znam šta je u toj izjavi nejasno? Sve je jasno i to što pojedini mediji izvrću to što sam rekao ponoviću isto - naše opredjeljenje i moj lični stav prema akcizama i usvajanju zakona - bilo je opredjeljenje da li će se graditi auto-put na Koridoru `Pet ce` ili neće", rekao je Bevanda.\nOn je naglasio da je uslov velikih kreditora bio da se uvede namjenski prihod koji je definisan kroz ove zakone i putarinu i da ide namjenski na račune entitetskih preduzeća za auto-puteve i dio za puteve.\n"Samim tim su odblokirana kreditna sredstva koja su ugovorena ili su još u fazi ugovaranja i tačan iznos je 584 miliona evra efektivnih sredstava koja su postala efektivna usvajanjem ovog zakona. Iz toga će se graditi autu-putevi, a prihodi koji će se ubirati je sigurnost kolateral za uredno vraćanje kredita", rekao je Bevanda.\nOn je napomenuo da u svojoj ranijoj izjavi nije rekao, ni mislio da sredstva prikupljena od akciza idu u budžet s obzirom da sve u zakonu jasno piše\nJoš iz iste kategorije: « Početak uklanjanja naplatnih kućica zavisi od Kancelarije za razmatranje žalbi BiH SNSD: Ivanić jedini predsjednik Vlade Srpske koji je smanjio penzije »


Šta Strategija policije u zajednici znači Romkinjama i Romima u Srbiji?\nPrilikom usvajanja Dekade Roma 2005-2012 prepoznata je uloga Ministarstva unutrašnjih poslova ali tokom dosadašnje primene koncepta policije u zajednici MUP nije razvio posebnu politiku za rešavanje bezbednosnih problema romske zajednice. Nalazi Centrovog tekućeg istraživanja mogu doprineti formulisanju Akcionog plana za spovođenje Strategije policije u zajednici, za koji se nadamo da će biti pripremljen u 2014. godini\nVlada Republike Srbije je u aprilu 2013. godine usvojila Strategiju policije u zajednici. Dokument je usvojen nakon više od 10 godina od kako je policija u Srbiji, uz stalnu pomoć donatorskih organizacija u čijem je domenu rada reforma sektora bezbednosti, započela sa pilot projektima primene koncepta policije u zajednici na lokalnom nivou. Ovim dokumentom su potvrđena načela policijske organizacije na kojima su, konceptualno i organizacijski, ustrojene moderne policijske službe.\nOsnovne vodilje za primenu ovog načela su: policija teba da deluje preventivno i proaktivno a na represivno i reaktivno; u fokusu policijskog delovanja je rešavanje problema i suzbijanje uzroka problema i to prema specifičnim potrebama građana i zajednica koje su formulisale prioritete; potrebno je uspostavljanje odnosa saradnje i poverenja između lokalnih zajednica i policije.\nSaradnja podrazumeva i uključivanje niza aktera, kao što su lokalne samouprave, drugi državni organi izuzev MUP-a i udruženja građana u rešavanje bezbednosnih problema građana. O tome govori i tekst Strategije u delu u kojem se navodi da se “razvoj policijske delatnosti u zajednici zasniva [...] na unapređivanju preventivnog rada policije, policijske organizacije i upravljanja, sistema vrednosti u policiji i vrednovanja policijskog rada i afirmisanje uloge zajednice u podizanju nivoa bezbednosti.“\nBudući da filozofski i organizaciono policiju opredeljuje na bliži rad sa građanima i grupama građana u skladu sa njihovim prioritetnim bezbednosnim problemima u lokalnim sredinama u kojima žive, koncept policije u zajednici je postavljen tako da od velike koristi bude manjim društvenim grupama čiji se bezbednosni problemi mogu manje ili više razlikovati od bezbednosnih prioriteta većinskog stanovništva.\nRazlike u percepciji\nKoncept zapravo prepoznaje da nemaju sve zajednice i gupe ljudi iste bezbednosne probleme niti da je ono što je prioritet u delovanju u jednoj sredini (problem narkomanije npr.) nije nužno i glavni preblem u nekoj drugoj sredini (gde je moguće da je npr. bezbednost saobraćaja primarni bezbednosi problem za lokalno stanovništvo). Na osnovu toga čini se da će snažnija primena strategija - za čije je sprovođenje tek potrebno usvojiti akcioni plan kojim će se definisati nosioci obaveza, planirane aktivnosti, rokovi, očekivani rezultati i sredstva potrebna za te aktivnosti - unaprediti upravo bezbednost tzv „ranjivih“ grupa, koje se susreću sa drugačijom listom bezbednosih pretnji i mogu imati specifično iskustvo sa policijom u odnosu na većinsko stanovništvo.\nIstraživanja javnog mnjenja rađena za potrebe Ministarstva unutrašnjih poslova pokazuju stabilnost u trendovima poverenja u policiju i opažanja ključnih bezbednosnih problema građana poslednih par godina. Građani su se tako, prema istraživanju koje je za 2012. godinu radio CESID, izjasnili da 42% njih ima poverenje u policiju, što je pokazalo i istraživanje za 2011. godinu. U poređenju sa 2008. to je značaj porast poverenja u policiju, o kojoj je tada pozitivno mišljenje imalo svega 28% građana.\nOva istraživanja ukrštena sa podacima o socio-ekonomskom statusu, godinama, obrazovnom profilu ispitanika i ostalim demografskim karakteristikama omogućavaju rad na preporukama za dalje reforme policije i rad na razvoju posebnih politika prema različitim grupama građana. Ona, međutim, nisu pružila materijal za sagledavanje kako vlastitu bezbednost i doprinos koji rad policije ima na unapređenje bezbednosti, sagledavaju pripadnici manjinskih grupa, među njima i manjinskih nacionalnih i etničkih grupa. Istraživanje koje je 2012. godine sproveo Beogradski centar za bezbednosnu politiku načelno je ukazalo na to da pripadnici npr. mađarske i bošnjačke manjine drugačije opažaju ugroženost svojih nacionalnih i etničkih grupa nego što je opaža većinsko stanovništvo, kao i da drugačije procenjuju bezbednost većinskog stanivništva nego što to stanovništvo čini.\nMUP i bezbednosna pitanja romske zajednice\nDa MUP ima značajnu ulogu u rešavanju bezbednosnih problema romske zajednice sagledano je i prilikom usvajanja Dekade Roma 2005-2015, gde je prepoznata uloga Ministarstva u pružanju bezbednosne zaštite pripadnicima romske manjine. Tokom dosadašnje primene koncepta policija u zajednici MUP nije razvio pojedinačne politike koje se posebno bave bezbednošću manjinskih grupa. U odsustvu posebne politike i iz nje izvedenih mera Ministarstva za potrebe rešavanja problema Romkinja i Roma, policijske uprave su te koje u domenima svog delovanja mogu identifikovati posebne potrebe ove grupe i tome prilagoditi delovanje. Policijske službe na lokalu, naime, imaju mogućnost da u okviru akcionih planova delovanja na čije usvajanje ih je Ministarstvo ohrabrilo, predvide kao prioritetne oblasti delovanja probleme bezbednosti određenih grupa. Tako je akcioni plan za grad Beograd za period 2012-2013 kao prioritete odredio rešavanje problema ličnih dokumenata Romkinja i Roma.\nIstražujući kako pripadnici romske manjine u Srbiji percipiraju vlastitu bezbednost kao i rad institucija sektora bezbednosti, MUP-a i Ministarstva odbrane, Centrov tim će ponuditi produbljenu sliku njihovih bezbednosnih problema u odabranim opštinama u Srbiji. Takođe će biti ponuđen odgovor na pitanje da li, kako i na osnovu čega policijske uprave u Srbiji određuju mere kojima se rešavaju bezbednosni problemi romskih zajednica na lokacijama koje su predmet istraživanja.\nAktuelnim istraživanjem ćemo sagledati i koji lokalni akteri i mehanizmi mogu biti partneri policijskim službama prilikom definisanja i sprovođenja mera za rešavanje ključnih problema romske zajednice u gradovima i opštinama. Prethodno Centrovo istraživanje Procene efikasnosti lokalnih mehanizama socijalnog uključivanja Romkinja i Roma (2012-2013) je ukazalo na nesistematičnost u definisanju uloge koordinatora za romska pitanja čije su finansiranje, u ukupnom broju od 55, od 2009. godine preuzele lokalne samouprave, kao i na neprezicnosti u tome šta sve spada u njihov mandat.\nRanije Centrovo istraživanje LGBT populacija i reeforma sektora bezbednosti (2011) pokazalo je da postoje razlike u tretmanu MUP ove ranjive grupe prema lokaciji, te da MUP očekuje značajan stepen samoorganizovanja ove populacije, koja međutim izražava značajno nepoverenje prema policiji, vojsci i pravosudnom sistemu.\nNeosporno je da su ovakva istraživanja potrebna i da mogu biti iskorišćena za planiranje i sprovođenje posebnih politika instutucija sektora bezbednosti, na šta uostalom i koncept policije u zajednici smera. Da bi on uhvatio koren, potrebno je da se sačini Akcioni plan za sprovođenje Strategije policije u zajednici. Nadajmo se da će on biti predmet rasprave u 2014. godina