Zbog velikog interesovanja Crvena jabuka i 7. i 8. marta u Kombank dvorani - NekiRok\nZbog velikog interesovanja Crvena jabuka i 7. i 8. marta u Kombank dvorani\nUsled velikog intresovanja, kultni pop – rok bend Crvena jabuka održaće koncert i 07. i 08. marta pred beogradskom publikom. Jedan od najpoznatijih bendova sa ovih prostora će posle više od dve godine od poslednjeg nastupa u Kombank Dvorani, u duhu njihovog čuvenog hita i pod istoimenim nazivom „Nekako s proljeća“ ujedno obeležiti internacionalni praznik – Dan žena.\nPodsetimo, frontmen Dražen Žerić Žera uoči beogradskog koncerta, koji će ovoga puta biti održan u specifičnim uslovima, poručio je da sa nestrpljenjem očekuje ponovni susret sa beogradskom publikom: “ Želim da u ovim vremenima pokušamo da bar na tren zaboravimo na ovu pošast zvanu korona koja nas je izolovala i udaljila jedne od drugih. Da nekako s proljeća kako smo i nazvali koncert pokušamo ponovo, ovog puta, na Dan posvećen ženama (uz preporuke za obaveznu distancu i poštovanje propisanih mera) uživate sa vašim dragim bićem uz pesme Crvene jabuke. Potrudićemo se da to veče bude posebno, da širimo ljubav, emociju…i ništa drugo“, ističe dobro poznati vokal.


EU predstavila hitne mere u slučaju nepostizanja sporazuma sa Britancima - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » EU predstavila hitne mere u slučaju nepostizanja sporazuma sa Britancima\nEU predstavila hitne mere u slučaju nepostizanja sporazuma sa Britancima\nEvropska unija je danas objavila hitne mere za ribarstvo, vazdušnu bezbednost, kao i za drumski i vazdušni saobraćaj, ukoliko ne uspe da postigne trgovinski sporazum sa Velikom Britanijom nakon Bregzita.\n0Piše: Beta 10. decembra 2020. 12.29\n„Ništa ne garantuje da će sporazum biti postignut, on mora da stupi na snagu na vreme. Odgovorni smo da se pripremimo za sve moguće slučajeve, uključujući i mogućnost da od 1. januara 2021. nemamo sporazum sa Velikom Britanijom“, izjavila je predsednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen, dan posle večere sa britanskim premijerom Borisom Džonsonom na kojoj nisu mogli da nadju zajednički jezik.\nKako je saopštila Komisija, cilj tih hitnih mera, koje se odnose samo na određene sektore, jeste da „pokriju period tokom kojeg nema sporazuma“.\n„Ako nijedan sporazum ne stupi na snagu, one će prestati da važe nakon određenog perioda“, dodaje Komisija.\nBrisel najpre predlaže da se tokom šest meseci garantuje povezanost vazdušnog saobraćaja izmedju Velike Britanije i EU „pod uslovom da Velika Britanija takodje to osigura“. Predstavljen je i plan propisa kako bi se izbegli poremećaji u vazdušnoj bezbednosti.\nZa drumski saobraćaj, EK predlaže tekst koji garantuje osnovnu povezanost u teretnom i putničkom saobraćaju tokom šest meseci, takodje, pod uslovom da Britanija isto garantuje.\nNajzad, predlog o ribarstvu ima za cilj „stvaranje odgovarajućeg pravnog okvira do 31. decembra 2021. ili do zaključenja sporazuma o ribarstvu sa Velikom Britanijom“ za „održavanje recipročnog pristupa brodova EU i Velike Britanije vodama druge strane“.\n„S obzirom na značaj ribarstva za privredu brojnih zajednica, neophodno je olakšati postupke dobijanja dozvola za ribarske brodove“, ističe Komisija.\nBregzit, Evropska unija, hitne mere, Velika BritanijaBeograd


SkinCeuticals kozmetički tretmani - Epilion dermatološki laser centar\nSkinCeuticals kozmetički tretmani\nMisija brenda SkinCeuticals je poboljšanje zdravlja kože i borba protiv glavnih uzročnika starenja kože. Zahvaljujući visokoefikasnim formulama i nenadmašnim rezultatima potpomognutim naučnim istraživanjima, SkinCeuticals proizvodi za negu kože se, pored lične upotrebe, koriste takođe u profesionalnim tretmanima kod vrhunskih stručnjala za kožu – dermatologa i plastičnih hirurga.\nFilozofija brenda, koju je osmislio osnivač dr Šeldon Pinel, svodi se na tri koraka – prevencija, zaštita i korekcija – a svaki korak prati široka paleta proizvoda.\nAntioksidansi su priznati kao veoma važan sastojak u borbi protiv znakova starenja kože koje uzrokuju uticaji iz okoline (UV zraci, zagađenje, stres, pušenje). Antioksidansi su promenili način na koji gledamo na zaštitu kože i podmlađivanje - prevencija znakova preuranjenog starenja kože putem neutralizacije slobodnih radikala (koji uzrokuju oksidaciju ćelija i oštećenje kože) prvi je korak u Skinceuticals filozofiji i nezi protiv starenja. Skinceuticals antioksidativni serumi sadrže visoke koncentracije antioksidanasa kao što su vitamina C, E, ferulične kiseline, popravljaju nastala oštećenja na koži, sprečavaju nastanak novih i dodatno pružaju koži potrebnu zaštitu. Skinceuticals superserumi Phloretin CF, C E Ferulic, Serum 10 prilagođeni su različitim potrebama kože i profesionalnim protokolima protiv starenja u doktorskim ordinacijama.\nSkinceuticals proizvodi se sastoje od visoke koncentracije čistih sastojaka farmaceutskog kvaliteta, kombinovanih sa prirodnim biljnim ekstraktima, i kao takvi, stvoreni su za optimalnu apsorpciju u koži i dizajnirani da zaustave i ispravljaju znakove prirodnog starenja kože i starenja kože uzrokovanog uticajima iz okoline.\nZdravlje kože se može najbolje poboljšati prevencijom budućih oštećenja, zaštitom kože i korekcijom postojećih znakova starenja uz pomoć kliničkih postupaka izvršenih u ordinaciji, profesionalnih tretmana i proizvoda za negu kod kuće. Širok asortiman Skinceuticals proizvoda omogućava njihovu integrisanu upotrebu u profesionalnim ordinacijama ili kod kuće.


Insajder: Iz budžetskih rezervi još 16,5 miliona dinara za Beograd zbog manjih prihoda - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Insajder: Iz budžetskih rezervi još 16,5 miliona dinara za Beograd zbog manjih prihoda\nInsajder: Iz budžetskih rezervi još 16,5 miliona dinara za Beograd zbog manjih prihoda\nVlada Srbije odlučila je da izdvoji još 16,5 miliona dinara (oko 140.000 evra) iz tekuće budžetske rezerve za grad Beograd, a kao razlog je navedeno da se sredstva odobravaju usled smanjenih prihoda budžeta glavnog grada, objavio je danas Insajder.\n2Piše: Beta 04. novembra 2019. 11.53\nOdluka je doneta samo dva meseca nakon što je Vlada Srbije iz budžetskih rezervi izdvojila 1,8 miliona dinara za Beograd, navedeno je na tom portalu.\nPrecizirano je da je na sednici Vlade Srbije 31. oktobra, usvojeno rešenje kojim se odobrava isplata 16,5 miliona dinara iz budžetskih rezervi, a u dokumentu se navodi da se transfer gradu Beogradu odobrava „za izvršavanje obaveza, usled smanjenog obima prihoda tog grada“.\nInsajder podseća da „budžetske rezerve već godinama predstavljaju izvor sredstava koja se dele za različite namene lokalnim samoupravama, uprkos činjenici da svi gradovi i opštine dobijaju sredstva koja su im opredeljena godišnjim budžetom. Na ovaj način se neretko izdvaja dodatni novac i za grad Beograd i to uz različita obrazloženja“.\nPortal je naveo da su na sednici Vlade 29. avgusta, gradu Beogradu odobrena dva transfera od po 100 miliona i 120 miliona dinara, odnosno ukupno 220 miliona, a obrazloženja zašto su ta sredstva odobrena su identična.\n„Sredstva se odobravaju na ime transfera gradu Beogradu za izvršavanje obaveza iz razloga koje nije bilo moguće predvideti u postupku pripreme i donošenja budžeta, a koji mogu dovesti do ugrožavanja tekuće likvidnosti“, navodi se u odlukama o odobravanju sredstava budžetskig rezervi za grad Beograd, prenosi Insajder.\nRanije transfere Beogradu, ali i ostalim gradovima i lokalnim samoupravama, Vlada je odobravala uz različita obrazloženja.\nTako je na primer prestonici u februaru ove godine dodeljeno 1,9 milion evra zbog nepredvidjenih troškova u postupku pripreme i donošenja budžeta.\nTada je zamenik gradonačelnika Goran Vesić rekao za Insajder da je Grad novac dobio za ulaganje u objekte namenjene kulturi.\nVlada je prethodno izdvajala dodatni novac za Beograd uz obrazloženje da je u pitanju „smanjenja obima budžeta lokalne samouprave“.\nTo je učinjeno i krajem prošle godine kada je Vlada za 12 opština i gradova, medju kojima je bio i Beograd, opredelila 8,3 miliona evra.\nTada je, odgovarajući na pitanja zašto je Vlada Beogradu uplatila novac sa obrazloženjem da je u pitanju „smanjenje obima budžeta“ ako gradski čelnici tvrde da je kasa puna, Goran Vesić izjavio da se ova formulacija koristi jer je to jedina zakonska formulacija koja postoji.\nInsajder podseća da je samo u prošloj godini Beograd iz budžetskih rezervi dobio najmanje 7,7 miliona evra.\nOvaj novac, po tvrdnjama gradskih čelnika, navodi portal, korišćen je za različite namene – od spomenika Zoranu Đinđiću, završnog turnira košarkaške Evrolige, preko isplate odštete roditeljima koji su vrtiće plaćali više od predvidjenog, pa do rekonstrukcije fasada na teritoriji gradske opštine Zemun.\nFiskalni savet je u svom izveštaju iz 2018. naveo da je Vlada u prethodne tri godine iz budžetske rezerve, koju pune svi građani Srbije, za pojedine lokalne budžete izdvojila ukupno 100 miliona evra.\nBudžet, ekonomija, Goran Vesić, Vlada SrbijeBeograd\nVOICE: Budžetske rezerve – zlatna koka za trošenje novca građana bez ikakve kontrole\n04. novembra 2019. u 12.13\nNije mi jasna jedna stvar. Sve ste izdvojili u Beograd, zapostavili ostatak Srbije, ali opet uzimate iz budžeta Srbije za taj isti Beograd. Ne može čovek ništa drugo da misli, nego da je na delu jedna beslovesna pljačka ovih na vlasti.\n04. novembra 2019. u 15.48\nKo je , bre , taj majstor koji tako , vec ko zna koji put , sa puno uspeha “ dere “ kasu R. Srbije … da nije “ zamenik “ mozda gradonacelnik …? da nije neki od bata ( ima ih ) ? …Istrazivacki novinari i saradnici B 92 i Pinka na posao ( ovi iz Insajdera ili N1 mogu da samo nauce nesto novo )


Vojna akademija u projektu ’Jedno drvo za jednog ratnika’ - Agro TV\nPočetna Agro svet Vojna akademija u projektu ’Jedno drvo za jednog ratnika’\nU sklopu projekta ’Jedno drvo za jednog ratnika’, u sedištu Vojne akademije u Beogradu posađeno je 200 sadnica gorskog javora, lipe, crnog bora i poljskog jasena, a sadili su ih lica lišena slobode iz KPZ ’Padinska skela’ i CZ Beograd, pripadnici Vojske Srbije i inicijatori ovog projekta – predstavnici Ministarstva pravde – Uprave za izvršenje krivičnih sankcija i predstavnici JP ’Srbijašume’.\n„Jedno drvo za jednog ratnika“ je jedinstven projekat kojim se obeležava jedan vek od Velikog rata. Cilj Projekta je da se u periodu od 2014. do 2018. godine posadi 1.300.000 sadnica na teritoriji Srbije – po jedna za svaki izgubljeni život našeg naroda u Prvom svetskom ratu. Projekat je počeo 12. novembra 2014. godine na Ceru, obeležavanjem Dana primirja kad je posađeno više od 11.000 sadnica u čast Cerske bitke u kojoj je naša vojska izvojevala prvu savezničku pobedu nad Austrougarskom.\nOd novembra 2014. pa do danas na preko 250 lokacija širom Srbije zasađeno je više od 1.200.000. Projekat „Jedno drvo za jednog ratnika“ završava se u decembru ove godine i tim povodom biće upriličena svečana sadnja poslednjih sadnica. Želja inicijatora projekta bila je da kroz svako ovo drvo na simboličan način nastavi da živi svaki od 1.300.000 poginulih rodoljuba.\nProjekat „Jedno drvo za jednog ratnika“ pokrenuli su Ministarstvo pravde – Uprava za izvršenje krivičnih sankcija u saradnji sa JP „Srbijašume“ i Šumarskim fakultetom Univerziteta u Beogradu. Ovaj Projekat osim istorijskog i ekološkog ima i socijalni značaj jer podrazumeva resocijalizaciju osuđenih lica, koja dobrovoljno učestvuju u pošumljavanju sa ciljem da se podstakne osećaj njihove korisnosti u društvu. Ovakvo angažovanje osuđenih lica – rad u javnom interesu – kompatibilan je sa novim tendencijama u sistemu izvršavanja krivičnih sankcija i izriče se za lakša krivična dela i prekršaje.


Srbija za četiri mesta napredovala na Duing biznis listi Svetske banke\nRaporti Doing Business 2020\nSrbija je na najnovijoj Duing biznis listi napredovala za četiri mesta i nalazi se na 44. poziciji od ukupno 190 država rangiranih prema uslovima lakoće poslovanja. Na vrhu liste su Singapur i Novi Zeland, najbolji plasman od zemalja iz regiona ima Severna Makedonija, koja je na 17. mestu, Slovenija je na 37, Crna Gora i Hrvatska na 50. i 51, Kosovo na 57, a BiH na 90. poziciji.\nKako se navodi, skok na listi je ostvaren zahvaljujući reformama koje su omogućile lakše dobijanje građevinske dozvole, smanjenje administrativnih taksi, poboljšanje pouzdanosti napajanja električnom energijom, boljom zaštitom manjinskih investitora.\nTakođe, analiza 10 ekonomskih oblasti pokazuje i da u odnosu na prošlu godinu Srbija lošije stoji kada je reč o uslovima za početak biznisa, što je dovelo do manjeg pada ukupne ocene.\nSrbija je tako ove godine skoro u potpunosti nadoknadila pad koji je zabeležila 2018, kada je sa 43. pala na 48. mesto ove liste.\nSvetska banka: Srbija pala za pet mesta na Duing biznis listi\nTim povodom oglasio se i predsednik Srbije Aleksandar Vučić, koji je izjavio da je veoma ponosan na rad vlade, koji je rezultirao ovim skokom na Duing biznis listi.\nObraćajući se novinarima na železničkoj stanici Novi Beograd, gde je dočekao prvi voz, koji je stigao iz Kine sa opremom neophodnom za modernizaciju pruge do Novog Sada, Vučić je izrazio nadu da će sledeće godine Srbija dodatno napredovati i biti među prvih 40 na listi Svetske banke.\nPotpredsednica Vlade Srbije Zorana Mihajlović izjavila je danas da su napretku zemlje na Duing biznis listi Svetske banke najviše doprineli Ministarstvo privrede i Ministarstvo građevinarstva.\nOna je rekla da je zadovoljna ovim trendom, ali da ima još posla, i dodala da će se boriti da Srbija bude u prvih 10 na svetu i da želi da se donese strategija o tome šta u svakoj oblasti treba uraditi kako bi se to postiglo.\nMihajlović: Za nove infrastrukturne projekte u Srbiji 8 milijardi evra\nUspešno okončan projekat USAID-a “Sedam godina reformi za bolje uslove poslovanja”\nVučić najavio smanjenje poreza i opterećenja na zarade\nInvesticioni forum u Beogradu za najbolju start up ideju


ULICE OPET PROHODNE Nakon popodnevnog kolapsa uzrokovanog kišom na mostovima bez zadržavanja\nS. L. , N.G.\nKiša, popodnevni špic i jedna nesmotrena greška vozača krivi su za potpuni saobraćajni kolaps koji je ovog popodneva nastao na mostovima. Međutim, sada se sve stišalo, pa nema većeg zadržavanja, javljaju taksisti.\n-Popodnevne gužve obeležili su zastoji na Gazeli u oba pravca, međutim, sada iako ima vozila, gužve nisu značajnog obima, pa sve protiče bez problema - kažu iz Beogradskog taksija.\nOgromne gužve su bile i u Takovskoj, ali i Bulevaru Mihaila Pupina, a sada je situacija značajno mirnija, budući da su vozači uprkos kiši stigli na svoje destinacije.\nNeverovatni zastoji su se neuobičajeno stvarali i na Starom savskom mostu zbog nevolje sa jednim vozačem, ali i tamo sada sve protiče bez većih problema i saobraćaj je normalizovan.\n- Vozaču automobila je nestalo benzina zbog čega je stao na mostu i otišao isti kupi. Od 16 sati do 16.18 sva vozila su stajala, a saobraćaj se ubrzo normalizovao - kažu iz GSP-a.\nNa Trgu Nikole Pašića u smeru ka gradu stvarali su se manji zastoji, kao i u Bulevaru despota Stefana. Kiša sve manje pada pa se i saobraćaj polako vratio normalnom toku, zaključuju taksisti.\nGUŽVE U SAOBRAĆAJU Zastoji na mostovima, duge kolone na auto-putu\nU popodnevnom špicu grad se danas okrenuo NAGLAVAČKE\nPOPODNEVNI ŠPIC Gužve na mostovima i autoputu\nJUTARNJI ŠPIC Gužve na mostovima i na Autokomandi\nPRVI STANARI BEOGRADA NA VODI Vučić: Dobro došli u ostvarenje naših velikih snova\nIzgradnja prve stambene zgrade u Beogradu na vodi je završena i ona je danas svečano otvorena, nakon čega će početi useljavanje prvih stanara.\nNESREĆA U CENTRU GRADA Deo terase otpao sa zgrade i čoveka POGODIO U GLAVU\nDeo terase sa zgrade u Bulevaru kralja Aleksandra 107 otpao je i ozbiljno povredio jednog od prolaznika, saznaje "Blic".


-Nadam se da ćemo prionuti na posao, mnogo toga je potrebno da se uradi da ne bi bilo granica ka Albaniji i Severnoj Makedonija. To je izvanredna ideja mira i stabilnost, nije nametnuta spolja, nećemo da budemo izolovani i sami kao 90-tih, a i da ne slušamo druge, da ne budemo pokusni kunići, nego da radimo za naš narodi našu zemlju - rekao je Vučić.\nOn je na primeru objasnio i kako će otvorene granice biti dobre za privredu, jer je od velike važnosti da nema čekanja na granicama za one koji prevoze na primer lubenice.\n- Stopa rasta za 2. kvartal je 13,4 posto, a kada saberete prethodnu i ovu godinu, to neće imati niko u Evropi, bićemo najuspešniji, a samo u ovoj godini ćemo biti među prvima. Taj rast nosi veće plate i penzije, uskoro isplaćujemo novac penzionerima i građanima. Usvojićemo i novi budžet, imamo u junu i juli suficit 60 milijardi dinara, manji nam je ukupno deficit, a u februaru mesecu uplatićemo veliki iznos svaom penzioneru u Srbiji, biće 20.000 dinara svakom- rekao je on i dodao da će penzionerima penzije biti povećanje za 5 odsto.\n- Srbija će da uradi sve što može za mir i stabilnost u BiH. Na obeležavanju Oluje će u Beogradu biti kompletnoi rukovodstvo RS, pa ćemo razgovarati. Ali Srbija će uvek biti uz narod Srpske, uz poštovanje Dejtona.\n- Mene je prvo bilo sramota da odgovaram na laži ljudi, da smo se ja i Vulin tajno sastajali


Novasloboda | BH novinari osudili verbalni napad Dodika na BN TV i novinarku Jašarević\n“Na godišnjoj konferenciji za novinare u Istočnom Sarajevu, Dodik je na grub i neprimjeren način okvalificirao BN TV kao “rušitelja Republike Srpske”, čime je prekršio pravila pristojnog i profesionalnog komuniciranja s novinarima i doveo u pitanje integritet ovog medija”, smatraju u Udruženju.\nOcijenili su u saopštenju da su bilo kakve kvalifikacije i neargumentirane ocjene o radu medija atak na medijske slobode, te zahtijevaju od Dodika poštovanje slobode izražavanja, uključujući i pravo novinara na kritički stav o njegovom radu na poziciji predsjedavajućeg Predsjedništva BiH.\nJavno su, stoga, osudili takva ponašanja i zatražili od predsjedavajućeg Dodika profesionalan, razuman i pristojan odnos prema svim medijima, bez obzira na njihove uredničke politike, saopšteno je iz Udruženja BH novinari.\n“Funkcija predsjedavajućeg Predsjedništva BiH je najviša javna pozicija u BiH, te bi ponašanje Dodika prema medijima i novinarima trebalo i moralo biti dostojno takve pozicije i u skladu s protokolom organizovanja konferencije za medije”, stav je Udruženja BH novinari.\nBH novinari Dodik osuda napada


Terapija crnim vinom\nRadio Šumadinac > Forum > OPŠTI FORUMI > Zdravlje > Terapija crnim vinom\n18.08.2012 15:26 #1\nVelika bolnica u Svidonu, u britanskoj pokrajini Viltšir, prva je u Evropi uvela terapiju crnim vinom.\nJer je naučno ustanovljeno da ono smanjuje holesterol, sprečava pojavu\ntromba i srčajnih oboljenja, smanjuje rizik od moždang udara, čak vrši tedoksikaciju organizma u slučaju kancera.\nČun Čao, naučnica u zdravstveno-osiguravajućoj kompaniji „Kaiser Permanente“, vršila je ispitivanje na više od 80.000 muškaraca, analizirajući njihove prehrambene navike i zdravstvene tegobe, s posebnim naglaskom koliko piju crnog vina.\n“Ustanovili smo da su oni muškarci koji su pili od jedne do dve čaše crnog vina dnevno imali znatno niži rizik obolevanja od raka pluća od onih koji ga nisu pili”, rekla je Čun za “Glas Amerike”, naglasivši da je studija pokazala da u procentima to iznosi 60 odsto manjeg oboljevanja, odnosno da je svaka čaša crnog vina, popijena u mesec dana, smanjila za dva odsto rizik od raka.\n“Crno vino je bogato antioksidantskim spojevima, koji se nalaze u kožici zrna grožđa, a ona je uključena u proces fermentacije crnog vina, ali ne i belog“, objasnila je naučnica.\nMeđutim, ona je naglasila da zaštitne osobine crnog vina ne mogu eliminisati rizik od raka pluća kod onih koji puše.\n“Prvenstveno savetujem prestanak pušenja, jer ono povećava rizik od raka pluća u tolikoj meri da čak i oni koji redovno piju dve čaše vina dnevno i pritom su pušači, imaju znatno veći rizik od obolevanja od nepušača.”\nStavove ove naučnice deli više stručnih ekipa širom sveta. Mnogi kao primer navode Francuze koji, iako su ljubitelji masnih sireva, srazmerno malo obolevaju od holesterola, srčanih bolesti ili moždanih udara upravo jer redovno piju vino.\nVinova loza je starija od čovečanstva, pronađeni tragovi stari su i do 70 miliona godina, ali tek poslednjih decenija gajenju i proizvodnji vina se prišlo naučno.\nIpak, ni u vinu ne treba preterivati, jer ono nije zdravo ukoliko vodi u pijanstvo, pa stručnjaci savetuju da je dnevno dva do tri deci crnog vina uz obrok „prava mera“.\nTart sa crnim grozdjem\nZadnji Post: 21.11.2012, 08:27\nZadnji Post: 18.09.2012, 06:49\nZadnji Post: 02.09.2012, 11:43


Kup prijateljstva | Mladenović: Da vidimo gde smo u odnosu na region\nNavijači Crvene zvezde se i danas sećaju 2003. godine i njegovog pasa sa gotovo pola terena prema Nikoli Žigiću, posle kojeg su crveno-beli poveli u 121. večitom derbiju i tako trasirali put ka jednoj od najubedljivijih pobeda nad Partizanom u ovom veku.\nNaravno, radi se o bivšem veznom igraču crveno-belih Draganu Mladenoviću koji je tokom igračke karijere osvojio dve duple krune sa timom iz Ljutice Bogdana. Danas, on se stara u budućnosti svog voljenog kluba i kao generalni direktor omladinske škole Crvene zvezde radi na stvaranju novih šampiona koji će ostati urezani u sećanje armije navijača.\nMladenović se trenutno nalazi na Zlatiboru sa Zvezdinom juniorskom ekipom, gde crveno-beli učestvuju na prestižnom regionalnom turniru Kupu prijateljstva evropskih klubova.\n– Radi se o odličnoj ideji. Kup prijateljstva evropskih klubova predstavlja jedan značajan projekat, kako za ceo region, tako i za naš klub, jer možemo na delu da vidimo gde smo u odnosu na ostale najbolje ekipe iz okruženja – počeo je Mladenović.\nZvezdina omladinska škola poslednjih godina beleži odlične rezultate, a posebno je uspešna bila sezona 2017/18 u kojoj su osvojeni trofeji u svim uzrastima.\n– Generalno gledajući, sezona 2017/18 je možda bila i najuspešnija za klub u poslednjih 20-30 godina, ako ne računamo naravno sezonu u kojoj je osvojen Kup šampiona. Ipak, bitno je istaći da smo napravili plan rada koji podrazumeva da nam rezultati u mlađim kategorijama nisu u prvom planu. Nama je u glavnom fokusu afirmisanje mladih igrača i njihova priprema za prvi tim.\nJavnost uvek želi da vidi što više mladih igrača u prvom timu, ali Mladenović ističe da to nije baš tako jednostavno.\n– Ciljevi koji su postavljeni pred prvi tim su sada malo veći i složeniji, tako da je samim tim i naš posao teži. Malo smo i mi nerealni kao nacija. Mi bismo hteli i da igramo Ligu šampiona, da u prvom timu imamo 15 igrača iz omladinske škole i da osvojimo sve domaće trofeje. Meni je bitno da u svakoj seniorskoj ekipi Crvene zvezde ima neko ko će da predstavlja omladinsku školu. To su prošle sezone bili Aleksa Terzić i Dejan Joveljić, a posebno sam ponosan na činjenicu da smo na utakmicama Lige šampiona protiv Napolija i PSŽ-a imali u prvom timu Joveljića, igrača koji je dete Zvezdine škole.\nI Zvezdini klinci su ove godine učestvovali u Ligi šampiona za mlade, a tamo su osvojili samo jedan bod na 6 utakmica. Ipak, stekao se utisak da su crveno-beli bolje igrali nego što to rezultati pokazuju.\n– Ti rezultati u Ligi šampiona za mlade su možda jedina stvar koja je ostavila gorak ukus. Ali, s obzirom da smo bili ubedljivo najmlađa ekipa u grupi, sa igračima i po 2 godine mlađim od konkurencije, mogu da budem zadovoljan prikazanim. Dobra stvar je da su kroz tu Ligu šampiona mladih neki igrači ostavili dobar ustisak na ljude koji ih prate. Aleksa Terzić je praktično već prodat Fiorentini, dok očekujemo da se i Joveljićev transfer realizuje u dogledno vreme.\nZanimljivo je istaći da je Crvena zvezda odlučila da neke od svojih najtalentovanijih igrača već prebaci u seniorski fudbal, pa su tako crveno-beli klinci ove sezone nosili dres Grafičara i ostvarili veliki uspeh – pomogli su Zvezdinoj filijali da se plasira u Prvu ligu Srbije.\n– Igrači rođeni 98, 99. i 2000. godine koji su prošle godine bili šampioni u svojim kategorijama su ove sezone bili prebačeni u tim Grafičara kako bi osetili seniorski fudbal. I eto već u njihovoj debitantskoj sezoni su osvojili prvo mesto i plasirali se u Prvu ligu Srbije što je svakako značajan uspeh za tako mlade momke. Sigurno da će im naredne sezone biti potrebno jedno 5-6 starijih igrača kako bi se što bolje adaptirali na još snažnije takmičenje, ali sam siguran da će Zvezdina deca nastaviti da napreduju.


Netanjahu upozorio da je u toku etničko čišćenje Kurda\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 10.Okt.2019, 16:57\nIzraelski premijer Benjamin Netanjahu osuđuje tursku invaziju na kurdska područja u Siriji i upozorava na "etničko čišćenje" tog naroda.\nNetanjahu je rekao da je Izrael spreman da pruži humanitarnu pomoć "galantnom kurdskom narodu", prenosi AP.\nTurska je u sredu počela vazdušne napade, potom i kopnenu ofanzivu protiv kurdskih boraca na severu Sirije. Turski predsednik Redžep Tajip Erdogan najavio je kampanju nakon iznenadne odluke predsednika Donalda Trampa da povuče američke snage iz regiona i ostavi svoje saveznike protiv boraca Islamske države na udaru...\nSEEbiz.eu: Turska kaže da je osvojila zacrtane ciljeve na sjeveroistoku Sirije\nB92: Protest nekoliko hiljada Kurda u Iraku zbog turske invazije\nRTS: Putin: Džihadisti bi mogli da pobegnu iz zatvora u Siriji\nTrampova politika dovodi republikance do očaja, ali postoji dobar razlog zbog čega mu NE OKREĆU LEĐA\nOdluka američkog predsednika Donalda Trampa da povuče američke vojnike iz sirijsko-turskog graničnog područja i time izneveri saveznike Kurde, i to bez konsultacija s Pentagonom i savetnicima, bila je previše čak i za republikance.\nSimić: Bez podrške SAD-a Kurdi se neće moći usprotiviti Turcima\nIzvor: Nezavisne Novine, 10.Okt.2019\nBANJALUKA - Turska je nadmoćna vojna sila i čisto sumnjam da će im se u tom graničnom pojasu Kurdi bez dodatne logističke podrške SAD-a moći usprotiviti, rekao je Danijel Simić, osnivač portala frontal.rs u izjavi za "Nezavisne", komentarišući akciju turske vojske protiv Kurda na sjeveru Sirije.\nTurska vojska tvrdi da je zauzela više ključnih tačaka i ubila desetine kurdskih boraca...Getty ImagesTurska vojska u napadu na Siriju..Turska vojska drugi dan zaredom vodi žestoke borbe sa kurdskim snagama na severu Sirije, što je nateralo desetine hiljada ljudi da napusti domove...Kurdski izvori...


Novi Grad: Pomen braniocima zapadnih granica Srpske - mojKontakt portal - Radio Televizija Kontakt\nNovi Grad: Pomen braniocima zapadnih granica Srpske\nVijence su položili izaslanik predsjednika Republike Srpske Duško Četković, delegacije Vlade Republike Srpske, Narodne skupštine Republike Srpske, generalni konzul Srbije u Republici Srpskoj Vladimir Nikolić, delegacija opštine Novi Grad.\nPoštu braniocima su odale delegacije Boračke organizacije Republike Srpske, Organizacije porodica zarobljenih i poginulih boraca i nestalih civila, Udruženja logoraša Srpske, Saveza i organizacija ratnih vojnih invalida Republike Srpske, SUBNOR-a i Udruženja civilnih žrtava rata Trećeg pješadijskog – Republika Srpska puka Oružanih snaga BiH.\nU Novom Gradu u toku je parastos u hramu Svetih apostola Petra i Pavla, u prisustvu ministra rada i boračko-invalidske zaštite Republike Srpske Petra Đokića, a nakon toga delegacije će položiti vijence kod centralnog Spomen-obilježja poginulim borcima Vojske Republike Srpske u Novom Gradu.\nProgramom je predviđeno da se u 12.00 časova na Trgu Mladena Oljače obrate zvaničnici, a nakon toga da bude održan i prigodan umjetnički program.\nU organizaciji Odbora Vlade Republike Srpske za njegovanje tradicija oslobodilačkih ratova danas se u Novom Gradu biti održana centralna manifestacija obilježavanja odbrane zapadnih granica Srpske i BiH od hrvatske agresije.\nNapad Hrvatske vojske na opštinu Novi Grad počeo je 18. septembra 1995. godine i tokom dva dana ofanzive poginulo je 57 lica, i to 37 civila, 18 vojnika i dva pripadnika MUP-a, a ranjeno je 17 civila, tri vojnika i jedan pripadnik MUP-a.\nPrema podacima Vladinog Centra za istraživanje ratnih zločina, u agresiji Vojske Hrvatske 18. i 19. septembra 1995. godine na području zapadnokrajiških opština Republike Srpske, odnosno na teritoriji opština Kozarska Dubica, Novi Grad i Kostajnica, ubijena su 104 civila i vojnika, od kojih 54 civila, 44 vojnika i šest pripadnika MUP-a Srpske.


Počeo Vikend robotike u Petnici\nObjavljeno 20.10.2017. u IT karavan\nPomoćnik ministra za elektronske komunikacije i poštanski saobraćaj u Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija, Irini Relјin, svečano je otvorila Vikend robotike, u Istraživačkoj stanici Petnica.\nUčesnicima programa, učenicima osnovnih škola koje su bile deo ovogodišnjeg IT karavana Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija, Relјin je poručila da znanje iz oblasti programiranja robota, kao i iz drugih naučnih oblasti koje budu stekli u Petnici, mogu da upotrebe u svakoj profesiji za koju se opredele, kao i u svim životnim oblastima.\nNa otvaranju su govorili i programski direktor Naučno istraživačke stanice Petnica, Nikola Božić, koji je đacima i nastavnicima održao prezentaciju o ovom istraživačkom centru, kao i Alen Pilјak, predsednik Udruženja Edulab, koje je sprovelo radionice robotike na IT karavanu.\nVikend robotike obuhvata dvodnevni program radionica iz programiranja robota, Majnkraft radionice, upoznavanje sa Petnicom i njenim laboratorijama, zabavne sadržaje, kao što su IT igre bez granice, filmske projekcije, dok će u nedelјu 22. oktobra biti organizovano takmičenje u programiranju robota – „Majstori robotike“.\nU takmičenju će učešće uzeti timovi od po četiri učenika iz 14 škola, iz gradova: Novi Pazar, Pirot, Niš, Zaječar, Kralјevo, Čačak, Valјevo, Kragujevac, Subotica, Novi Sad, Sombor.\nVikendom robotike Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija pridružuje se Evropskoj nedelјi programiranja, inicijativi Evropske Digitalne agende, koja se ove godine obeležava od 7. do 22. oktobra. Prema broju događaja Srbija je u prvih deset zemalјa sa do sada ukupno 288 prijavlјenih događaja.


Dečje selo obeležilo 40 godina rada | Autonomija\nDečje selo obeležilo 40 godina rada\nZaposleni se svakodnevno trude da deci bez roditeljskog staranja obezbede uslove u kojima će se nesmetano razvijati\nU okviru 40 godina rada Dečjeg sela u Sremskoj Kamenici danas je počeo sa radom solarni sistem zagrevanja vode, koji je realizovan uz pomoć Pokrajinske vlade i slovačkog preduzeća „Termo solar“.\nUputivši reči zahvalnosti svim zaposlenima „koji uspevaju da uz mnogo ljubavi i mnogo energije, uzgajaju ovu decu kao da su njihova“, predsednik Pokrajinske vlade Bojan Pajtić je rekao da je to veliki kompliment ljudima, koji su uložili svoj život u rad ove ustanove.\n„Kada je pre 40 godina Dečje selo počelo sa radom, bilo je prvo Dečje selo u Istočnoj Evropi. Danas četrdesetu godišnjicu dočekujemo u Dečjem selu, koje je dobilo novo igralište i priliku da uz pomoć solarnih panela ima sistem za zagrevanje vode u skladu sa najvišim ekološkim standardima. Ovaj jubilej u Dečjem selu dočekujemo i sa tim da ćemo do kraja ove godine obezbediti da ovo bude prvo ekološko Dečje selo na svetu, jer će imati mogućnost da se ceo sistem zagrevanja bazira na peletima i solarnoj energiji“, kazao je Pajtić.\nOn je podsetio da je u proteklim godinama obezbeđeno 12 stanova širom Novog Sada za štićenike Dečjeg sela, koja žele da se dalje obrazuju nakon punoletstva.\nDirektor Dečjeg sela Srđan Egić rekao je da se zaposleni svakodnevno trude da se deci bez roditeljskog staranja, koja Dečije selo imaju za svoj topli dom, obezbede uslovi u kojima će se nesmetano razvijati.\n„Jer Dečije selo nije samo po sebi četrdesetogodišnji ugaoni kamen našeg sistema socijalne zaštite, nego nastavak svetle tradicije našeg naroda u dobročinstvu, ktitorstvu i brizi za decu bez roditeljskog staranja“, rekao je Egić.\nDečje selo danas broji 84 štićenika i još 24 studenta Univerziteta u Novom Sadu, koji su smešteni u stanovima u Novom Sadu.


Uskoro modernizacija i proširenje kapaciteta tuzlanskog aerodroma\nDanašnjoj prezentaciji idejnih rješenja budućih investicija na Međunarodnom aerodromu Tuzla osim svih članova Vlade Tuzlanskog kantona prisustvovali su predstavnici Uprave za indirektno oporezivanje BiH i Granične policije BiH – naveli su iz Vlade TK.\n-S tuzlanskog aerodroma realizuju se letovi na 10 destinacija, a od marta mjeseca predviđeno je još šest destinacija.\nPrevious Nakon protesta i razgovora sa CIK-om iz Inicijative za Stolac poručuju: Mi nećemo stati!\nNext Rukometna reprezentacija otvara kvalifikacije za EP večerašnjom utakmicom protiv Španije\nProizvodi Hercegovine: Sok od mostarskog divljeg nara\nU Mostaru se proizvodi domaći sok od divljeg nara s minimalnim dodatkom šećera od 1,5% do 2 % tako da ga mogu piti i dijabetičari. U mjestu Podgorani, 18 kilometara\nBrčko: Vratio se iz Amerike kako bi dao doprinos lokalnoj zajednici (Video)\nPriča o mladom Bosancu Mirsadu Busuladžiću, koji se vratio u Brčko iz Amerike da bi realizovao svoj san da, s češljem i makazama u rukama, uređuje sugrađane na obostrano


POTREBNA POMOĆ PORODICI SUBOTIN KOJA JE U POŽARU OSTALA BEZ KUĆE\n9. јануара 2018. Ljudi, Novi Sad, Vesti\nPorodici Subotin iz Novog Sada doživel je veliku tragediju u noći između 30. i 31. decembra prošle godine kada im je izgorela porodična kuća u Ulici Davida Rackovića. Uništen je najveći deo doma u kojem je živelo 12 članova porodice, a od kojih je najmlađi član beba stara svega četiri nedelje. Ono što je sada potrebno ovoj porodici jeste pre svega građevinski materijal i osnovna pomoć za život, a kako sami kažu noac ne traže. Porodica je dugogodišnji korisnik Svratišta za decu ulice i jedna od uzornijih i požrtvovanijih porodica sa kojom se koordinatori susreću. U prostorijama svratišta u toku je prikupljanje svakog vida pomoći za ovu porodicu. Svratište se nalazi na Bulevaru oslobođenja 39 i otvoreno je svakog dana od 8 do 20 časova.


Virtualizacija servera - Canatlantic Beograd\nVirtualizacija je napredna IT tehnologija koja omogućava velike uštede u resursima i menadžmentu IT infrastrukture. Izraz hardverska virtualizacija se odnosi na kreiranje virtualnih mašina koje se ponašaju kao realni kompjuteri sa svojim operativnim sistemima. Kod hardverske virtualizacije, host kompjuter je realna mašina na kojoj se smeštaju gostujuće virtualne mašine (virtualni računari i virtualni operativni sistemi).\nVirtualizacija omogućava rad više logičkih celina na jednom fizičkom uređaju, deleći hardverske resurse host kompjutera (servera).\nZbog čega virtualizacija?\nSvaka organizacija koja u svojoj IT infrastrukturi poseduje više od jednog serverskog računara može ostvariti velike uštede koristeći tehnologiju virtualizacije. Naime, statistika pokazuje da serverki računari u proseku rade u režimu sa 10-20% sistemskog opterećenja. Korišćenjem virtualizacije, na jednom kvalitetnijem host računaru može se hostovati nekoliko takvih serverskih platformi. Pri tom, umesto nekoliko fizičkih servera, organizacija bi posedovala samo jedan, sa koga bi se obavljale funkcije svih pomenutih servera. Time se postižu velike uštede u potrošnji energije, kao i uštede u nabavci i održavanju računarske opreme, a menadžment je višestruko olakšan jer se obavlja centralizovano, na jednom mestu, a nudi mnogo naprednih opcija.\nKada se koristi virtualizacija\nVirtualizacija je savršeno rešenje za aplikacije namenjene malim i srednjim preduzećima. Kod ovakvih korisnika, očekuje se skalabilna potrošnja resursa, od male do srednje potrošnje u proseku. Zbog toga, nije isplativo da se koristi više fizičkih mašina, gde bi svaka obavljala namenski proces, već je najoptimalnije rešenje upotreba kvalitetne server mašine sa nekoliko hostovanih virtualnih mašina. Time se redukuje potrošnja električne energije, kompjuterskih komponenti (hard diskova, napajanja itd), kao i potreba za komplikovanom administracijom, a sa druge strane se iskorišćavaju do tada nekorišćeni kapaciteti postojeće opreme.\nVirtualizacija nije pogodna za upotrebu kod sistema za visoke performanse, gde je potrebno grupisati više serverkih računara u klastere, da se zadovolje potrebni zahtevi za predviđeno opterećenje. U tim situacijama rešenje virtualizacije može samo da umanji performanse servera.\nPostoji nekoliko vrsta virtualizacije servera:\nPotpuna virtuazacija (full virtualization)\nDelimična virtualizacija (para virtualization)\nVirtualizacija na novou operativnog sistema (OS level virtualization)\nMi nudimo rešenja bazirana na potpunoj virtualizaciji, takozvana „bare metal“ virtualizacija. Koristimo open source rešenja poput XEN projekta, kao i ESXi platformu firme Vmware. Ove platforme su prilagođene za potrebe virtualizacije u organizacijama manje i srednje veličine. Odlikuju se velikom kompatibilnošću sa serverima svih velikih proizvođača, odličnim opcijama za IT menadžment a što je najvažnije omogućavaju veliku uštedu na računarskom hardveru i utrošenoj energiji.


EPS krije dokumentaciju o ispumpavanju vode | BIRN Srbija\nNaslovna > EPS krije dokumentaciju o ispumpavanju vode\n29.5.2015 | 12:38\nPoverenik za informacije od javnog značaja naložio je Elektroprivredi Srbije (EPS) da dostavi dokumentaciju koju je u vezi sa ispumpavanjem vode iz kopa Tamnava – Zapadno polje tražila Balkanska istraživačka mreža (BIRN).\nBIRN je još 3. februara od EPS-a tražio dokumenta koja se odnose na ugovor ovog javnog preduzeća sa kompanijom „Energotehnika – Južna Bačka“, zaključen nakon javne nabavke za ispumpavanje vode iz kopa Tamnava – Zapadno polje. Pošto EPS već četiri meseca ne odgovora na Zahtev za slobodan pristup informacijama, kancelarija Poverenika je EPS-u naložila da u roku od 15 dana dostavi kopije traženih dokumenata.\nIzmeđu ostalog, BIRN je od EPS-a zahtevao da mu se dostave mesečne fakture za izvršenu uslugu, kao i mesečni izveštaji i dnevnici radova „Južne Bačke“. Takođe, BIRN je tražio naloge koje je EPS izdavao „Južnoj Bačkoj“ za obustavljanje radova, a na osnovu kojih se mogu videti razlozi za produžetak rokova za završetak radova.\nPodsetimo, „Južna Bačka“ je u konzorcijumu sa rumunskom kompanijom „Neš“ u avgustu 2014. godine pobedila na tenderu EPS-a za ispumpavanje vode iz potopljenog rudnika Kolubara, sa ponuđenom cenom od 15 miliona evra i rokom za završetak radova od 90 dana.\nUgovorom predviđeni rok za završetak radova je bio 17. decembra 2014. godine. Međutim, krajem decembra „Južnoj Bačkoj“ je odobreno produženje radova za 40 dana, a nakon toga još jednom je aneksiran ugovor sa produženjem radova od 85 dana, tako da je „Južna Bačka“ sa ispumpavanjem vode završila tek 27. aprila.\nEPS je, u međuvremenu, u pisanom odgovoru BIRN-u, saopštio da su rokovi produženi uz odobrenje Svetske banke, pošto je “prilikom realizacije ugovora došlo je do brojnih nepredvidivih okolnosti na terenu … koje su prouzrokovale opravdanu potrebu produženja ugovorenog roka za realizaciju usluge”.\nInformacije o tome koji su tačni razlozi za produžetak radova, koje su to nepredvidive okolnosti uticale na produžetak radova za duplo više vremena nego što je bila ugovorna obaveza i da li je “Južna Bačka” naplatila dodatni novac za dodatni posao, nalaze se isključivo u dokumentaciji koju je BIRN tražio od EPS-a, a koju ovo javno preduzeće već četiri meseca odbija da dostavi.


Pet osoba je lakše povređeno a jedna teže u železničkoj nesreći koja se dogodila u subotu veče u severnom mostarskom prigradskom naselju Rastani. Putnički voz na relaciji Mostar – Sarajevo naleteo je na odronjeno kamenje koje je palo na prugu. Veća nesreća je izbegnuta jer voz nije išao velikom brzinom.\nSavetnik iračkog ministra industrije, njegova ćerka i njihov šofer i telohranitelj poginuli su u nedelju u napadu iz zasede u Bagdadu.\nIstovremeno, pet učenica je ubijeno u granatiranju srednje škole u sunitskoj četvrti u zapadnom delu Bagdada.\nOd četvrtka je poginulo sedam američkih vojnika, saopštila je komanda snaga SAD.\nIračke snage bezbednosti potpomognuti američkim helikopterima bore se protiv sunitskih pobunjenika južnod od Bagdada. Prema još nepotvrđenim informacijama, jedan američki helikopter je oboren u blizini svetog šiitskog grada Nadžaf.\nSukobi se rasplamsavaju u trenutku kada se na stotine hiljada vernika slivaju u šiitski sveti grad Kerbala, gde će u utorak biti obeležena Ašura u znak sećanja smrt imama Huseina, unuka proroka Muhameda.\nIran je u međuvremenu zatvorio nekoliko graničnih prelaza prema Iraku, da bi sprečio masovan odlazak svojih građana bez dokumenata na pomenutu proslavu u Kerbalu.


“Svako od nas” u režiji Šmiranata | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE “Svako od nas” u režiji Šmiranata\nVIDEO K9: Dramski studio Udruženja „Šmiranti“ uspešno je realizovao projekat pod nazivom „Svako od nas“, koji se bavi bolestima zavisnosti pre svega kod mladih ljudi.\nUdruženje „Šmiranti“ iz Novog Sada, koje se bavi promocijom i unapređenjem kulturne scene u Srbiji, uspešno je privelo kraju projekat „Svako od nas“, koji se bavi bolestima zavisnsoti pre svega kod mladih.\nProjekat je realizovao dramski studio ovog udruženja kreiranjem video materijala koji su okačili na svoju fejsbuk stranicu i sajt.\nCeo projekat je, navode Šmiranti, njihov odgovor na ovaj sveprisutan društveni problem.\nŠest kratkih videa ovog projekta koji su postavljeni na fejzbuk, kaže Boško Popov iz Udruženja “Šmiranti”, već su pogledani više od 150.000 puta.\nŠmiranti su počeli da se bave ovom temom u proleće prošle godine, a intenzivno su na tome radili i tokom jeseni. Projekat je, kaže Popov, formalno gotov, ali je sada cilj da videe koje su postavili vidi što veći broj ljudi.\nŠmiranti ove godine poslavljaju 10 godina postojanja. „Svako od nas“ je, kako kažu, prvi njihov projekat namenjen zdravlju, a do sada su relizovali veliki broj akcija sa fokusom na mlade – od vršnjačkog nasilja do odabira fakulteta.\nPrethodni tekstDonacija “Apostola” Dečjoj bolnici\nSledeći tekstPMF: Onlajn pripreme za prijemni


Predsednik Skupštine gospodin Veseli primio je Parlamentarnu grupu prijateljstva iz Kuvajt - Kosovo\nPredsednik Skupštine Republike Kosovo Kadri Veseli, primio je danas Parlamentarnu grupu prijateljstva iz Kuvajt - Kosovo koju predvodi poslanik parlamenta Kuvajta i predsednik Prijateljske grupe, gospodin Waleed Al - Tabtabaie.\nSkupštinski čelnik gospodin Veseli upoznao je prijatelje iz Kuvajta sa aktuelnim kosovskim razvojima, te međunarodnom i unutrašnjem napredovanju. On je zahvalio parlamentarce iz Kuvajta na stalnoj podršci njihove države za Kosovo u glavnim međunarodnim institucijama i za lobiranje kod islamskih država za priznavanje Kosovske nezavisnosti, i dodao da Kosovo želi dalje produbljivanje odnosa uzajamne saradnje i prijateljstva sa Kuvajtom u svim oblastima, u zajedničkom interesu, i u interesu prijateljstva naših naroda i država.\nParlamentarci iz Kuvajta s njihove strane, izrazili zadovoljstvo što su posetili Kosovo i videli uspehe u mnogim oblastima života u njoj. Oni su ujedno izrazili spremnost i želju da se međusobni odnosi saradnje produbljuju, tvrdeći da je ova njihova poseta dobra mogućnost za bolje upoznavanje sa razvojima u obema državama i za dalje jačanje međuparlamentarne saradnje dveju država.\nOni su na kraju potvrdili podršku Kuvajta za Kosovo i ubuduće, i čelnik delegacije gospodin Waleed Al - Tabtabaie pozvao skupštinskog čelnika gospodina Veseli da poseti Kuvajt u funkciji daljeg jačanja saradnje između dve zemlje u svim oblastima, naročito privredne saradnje.


Poništene kazne ekipi Olomuca\nFudbalski savez Češke saopštio je da je poništio kazne izrečene prvoligašu Olomucu zbog navodnog nameštanja prvenstvene utakmice.\nOlomuc je prvobitno kažnjen oduzimanjem devet bodova i novčano sa 218.700 dolara zbog podmićivanja.\nGolman Olomuca Peter Drobiš bio je suspendovan na 18 meseci i kažnjen novčano sa 10.935 dolara, ali je FS Češke poništio i ove odluke.\nDrobiš je bio osumnjičen da je podelio 16.400 dolara igračima praškog Bohemijansa.\nOrganima FS Češke "sumnjiva" je bila utakmica Olomuc - Bohemijans (3:0) u poslednjem prvenstvenom kolu u sezoni 2008/2009. Tom pobedom Olomouc je obezbedio plasman u Ligu Evrope.


Ponuđeno zemljište za gradnju novog stambenog naselja u Leskovcu - BGnekretnine blog\nPonuđeno zemljište za gradnju novog stambenog naselja u Leskovcu\nDirekcije za urbanizam i izgradnju, građevinsko zemljište, Leskovac, novogradnja\nLokacije, Novosti 015 Jul 2016\nLeskovac je počeo da stvara mogućnost za nicanje novih stambenih naselja u gradu, a gradski većnici su usvojili Odluku o raspisivanju oglasa za otuđenje građevinskog zemljišta u javnoj svojini. Samo u naselju Dubočica, koje je najveće stambeno naselje, nema izgrađene nove zgrade u poslednjih 40 godina.\nPo predlogu gradske Direkcije za urbanizam i izgradnju, novo stambeno naselje bi moglo da se izgradi u naselju Rade Žunić i u nastavku Dubočice 2.\nU naselju Rade Žunić, oko stočne pijace, gde ima najviše parcela po broju, ali nisu najveće po površini, planirano je, po predlogu proširenje za gradnju stambenih kuća. U Dubočici, prazna površina iza takozvanih 'crvenih zgrada' planirana je za izgradnju novih stambenih višespratnica.\n- Te parcele stavljamo na tržište i ko kupi parcelu imaće pravo da gradi u skladu planskim dokumentom. Za to će biti organizovana javna licitacija koja je zakazana za 5. septembar - istakao je direktor Direkcije Milenko Milenković.\n- Poenta je da neko može da dođe do gradskog zemljišta koje nam nije potrebno, a grad će od toga uzimati prihode. Za tu izgradnju će grad raditi i naplatiti komunalno opremanje i naplaćivaćemo porez na imovinu u dugom vremenskom periodu. Do sada smo na tim lokacijama imali smao troškove. Na njima smo čistili divlje deponije i održavali ih - naglasio je Milenković.


Zapad nema mnogo opcija da primora Rusiju na povlačenje iz Gruzije\n14 avgust, 2008\nAmerički predsednik Džordž Buš najavio je veliku humanitarnu operaciju u Gruziji u kojoj će učestvovati američki avioni i mornarica. U izveštaju iz Vašingtona, novinar Glasa Amerike Andre De Nešnera razmotrio je najnoviji pokušaj da se okonča sukob u Gruziji i pomogne lokalnom stanovništvu.\nAnalitičari smatraju da SAD i Zapad nemaju na raspolaganju mnogo mehanizama kako bi primorali Rusiju da povuče svoje snage iz Gruzije.\nProšle nedelje, Tbilisi je uputio trupe u Južnu Osetiju u pokušaju da osvoji prestonicu separatističke regije. Rusija, koja u tom regionu ima stacioniranu vojsku, odgovorila je slanjem dodatnih vojnika, tenkova i oklopnih vozila, i pokrenula ofanzivu. Maršal Goldman je stručnjak Univerziteta Harvard.\n"Mi nemamo mnogo uticaja na Moskvu, pošto se Rusija oporavila od svog ekonomskog kraha. Po svemu sudeći je stabilizovala svoju poziciju u Čečeniji i nije ugrožena ni u jednom delu sveta. Ima trgovinski suficit, ima naftu i gas – i u ovom trenutku je, po mom mišljenju, veoma teško naći mehanizam da se upotrebi protiv njih."\nU kratkom obraćanju naciji u sredu, predsednik Buš je pozvao Rusiju da povuče vojsku iz Gruzije. Osim toga, najavio je da će, narednih dana, SAD svojim avionima i brodovima dostaviti humanitarnu pomoć i lekove gruzijskom narodu.\nAnalitičari kao što je Robert Legvold sa Univerziteta Kolumbija – kažu da američki brodovi, da bi stigli do Gruzije, moraju da prodju kroz Dardanele i Bosforski moreuz pre nego što udju u Crno more.\n"Rusi imaju svoju mornaricu u Crnom moru sa bazom u Sevastopolju, koju su iskoristili da bi blokirali obale Abhazije, odnosno Gruzije. Naravno, to znači da ćemo se naći u istim vodama, ali pretpostavljam da nema potencijalne opasnosti da ćemo pokušati da presečemo kretanje ruske flote u Crnom moru."\nRonald Sunaj sa Čikaškog univerziteta ocenjuje da je slanje humanitarne pomoći važan prvi korak.\n"Nadam se da se ta operacija, na neki način, koordiniše sa Rusima. Ona pokazuje da smo na ivici nečeg ozbiljnog. Kada je reč o malim konfliktima, svet obično ne zanima Južna Osetija. Medjutim, upravo ti mali konflikti mogu da dovedu dve supersile do sukoba i izazovu veliku nestabilnost na svetskoj sceni."\nU svom obraćanju, predsednik Buš je takodje istakao da vojni upad Rusije u Gruziju podriva nastojanje Moskve da se pridruži medjunarodnim institucijama. Moskva, na primer, pokušava da postane članica Svetske trgovinske organizacije. Jedna od ideja koja se razmatra jeste izbacivanje Rusije iz grupe osam vodećih industrijalizovanih zemalja, poznate pod skraćenicom G-8.\nMaršal Goldman smatra da je tako nešto malo verovatno.\n"Morate da imate dozvolu svih ostalih zemalja, a mislim da je njih Rusija na efikasan način neutralizovala, delimično zato što gotovo svaka od njih, barem članice iz Evrope, zavise od ruske nafte i gasa. Ja sam sasvim uveren da je premijer Vladimir Putin svestan toga, a predsednik Dmitrij Medvedev je svakako svestan, zato što je bio direktor Gazproma koji je glavni snabdevač Evrope prirodnim gasom."\nStručnjaci kao što je Robert Legvold smatraju da medjunarodna zajednica nema izbora, osim da energično reaguje u nastojanju da zaustavi ovaj sukob.\n"Ako svi ključni igrači, počevši od Moskve, preko Evrope do SAD i Vašingtona, ne ostanu pribrani, ako budu nepromišljeno reagovali u bilo kom pogledu, ako ne budu imali dugoročnu viziju već reaguju samo na neposredna dešavanja, i to vatrenom retorikom, a možda čak I preduzmu nepromišljene korake odmazde – stvari bi mogle da se znatno pogoršaju."\nLegvold ne predvidja obnovu hladnog rata, ali ističe da bi, ukoliko se situacija ne razreši, takvo stanje moglo da spreči svaki sadržajan i konstruktivan odnos Rusije i Zapada.


Krediti EIB sa srpskim bankama za MSP\nPreduzetnistvo i MSPFinansijske usluge\nPotpredsednik Evropske investicione banke Dario Skanapijeko najavio je da će EIB u narednim danima potpisati više ugovora sa bankama koje posluju u Srbiji kako bi se obezbedili krediti za jačanje malih i srednjih preduzeća u Srbiji.\nSkanapijeko je na konferenciji "EU-Srbija 2018: investicije, rast i zapošljavanje" rekao da je u 2017. godini, Evropska investiciona banka obezbedila 78,2 milijardi evra za investicije širom Evrope i sveta, a deo tog novca ići će i u zemlje Zapadnog Balkana i u Srbiju.\n"Posledinjih deset godina EIB je obezbedio sedam milijardi evra za Zapadni Balkan za unapređenje regionalnih i opštinskih mreža puteva i škola... Ideja je podsticanje konkurentnosti u regionu i fokusirani smo na mala i srednja preduzeća", objašnjava Skanapijeko.\nOn je naveo da je od početka godine sa nekoliko privatnih banaka potpisan ugovor o kreditiranju, sa Societe Generale u vrednosti od 50 miliona evra, sa Erste bankom 60, a kako navodi danas će biti potpisan ugovor u vrednosti od 30 miliona sa Intezom.\nOvi ugovori će prema njegovim recima, omogućiti bankama da preko mikro-kredita finansiraju projekte malih i srednjih preduzeća.\nEIB je, podseća Skanapijeko, od 2009. godine obezbedio više od 2,5 milijardi dolara u regionu što je omogućilo očuvanje i kreiranje 400.000 radnih mesta, a kako kaže, Srbiji je obezbedjeno oko 1,4 milijardi evra od 2008. godine što je omogućilo otvaranje, ističe, 261.000 novih radnih.\nVlada Srbije dodelila prvih 35 inovacionih vaučera malim i srednjim preduzećima\nOva godina će biti dobra za razvoj MSP sektora\nGoogle nudi saradnju malim i srednjim preduzećima


Honor 9 Premium stiže u Evropu po ceni od 455 evra – BiGportal.ba\nHonor 9 Premium stiže u Evropu po ceni od 455 evra\nHonor 9 je premijum uređaj sam po sebi, tako da je veoma čudno što kineska kompanija objavljuje poboljšanu verziju svog flegšip telefona. Bolja verzija uređaja stiže sa 6GB RAM-a i 128GB skladišnog prostora.\nS obzirom na to da su verzije uređaja sa više RAM-a uglavnom rezervisane za Kinu, prilično je iznenađenje što će Honor 9 Premium sa 6GB RAM-a biti dostupan i u drugim regijama.\nKako sajt Winfuture izveštava, Honor 9 Premium je zvanično predstavljen u Italiji, gde će telefon biti dostupan ekskluzivno za kupovinu preko tri provajdera. Čak i u Švajcarskoj, telefon je dostupan u pretprodaji, ali se na tržištu neće naći pre 28. avgusta.\nS obzirom na to da stiže sa više RAM-a i skladišnog prostora, savršeno je logično da Honor 9 Premium ima i veću cenu od standardnog Honor 9 modela. Lepa vest je što će Honor 9 Premium biti samo 50 evra skuplji od strandardnog modela, sa cenom od oko 455 evra.\nZa sada nije poznato kada će se Honor 9 Premium pojaviti i u drugim zemljama Evrope.


DPS Tivat: Tolerancija, uvažavanje i poštovanje zakona su imperativ u svakom vremenu - Radio Tivat\nDPS Tivat: Tolerancija, uvažavanje i poštovanje zakona su imperativ u svakom vremenu\nUvažene sugrađanke i sugrađani, svjedoci smo da danas biti u politici gotovo da podrazumijeva biti na poprištu napada, u ringu naglašene neviteške i nečovječne borbe, kaže se u saopštenju Opštinskog odbora DPS Tivat.\n“Opštinski odbor DPS Tivat iskazuje stav neslaganja sa uvredljivom retorikom iskazanoj na jučerašnjem press-u, koalicije „Narod pobjeđuje“ i „Goran Božović – časno i odgovorno za bolji Tivat”, koju gotovo po navici upućuju DPS-u, sa negativnom konotacijom a vezano za bilo čija djela ili nedjela, za činjenja pojedinca, koja po ustaljenom pravilu, unaprijed im presuđujući, pripisuju našoj partiji.\nMi smo politička partija građanske orijentacije, a ne privredno društvo i nemamo svoje investicije. Naši članovi su časni, odgovorni, stručni ljudi koji se na kulturan i civilizovan način obraćaju svakom sagovorniku bio on istomišljenik ili politički protivnik.\nIstovremeno, izražavamo neslaganje sa stavom ili ponašanjem bilo kojeg građanina koji se u iskazivanju svog mišljenja koristi verbalnim uvredama, eventualno narušava lični integritet pojedinca ili kolektivni integritet subjekta koji predstavlja državu ili lokalnu upravu.\nPozivamo političke subjekte kao i sve sugrađane da ne zaborave riječi Marka Miljanova „Čojstvo je braniti druge od sebe, a junaštvo sebe od drugoga”, što i u politici, možemo i moramo ako hoćemo da, čuvajući tradicionalne vrijednosti, budemo dio evropskog puta,” zaključuje se u saopštenju koje potpisuje Opštinski odbor DPS Tivat.\nPrivremena obustava saobraćaja zbog karnevala\nSaopštenje više NVO povodom odluke Opštine Tivat o iseljenju hrvatske zajednice iz Doma u Lastvi


SDP /Lagumdžija: Nikšić pokazao rasulo i nedostatak liderstva u vlastitoj partiji. Opet / Radio Sarajevo\n08. 03. 2021. u 14:09:00 Radiosarajevo.ba\nPortal Preporod.info prenosi komentar bivšeg predsjednika Socijaldemokratske partije (SDP) Bosne i Hercegovine dr. Zlatka Lagumdžije povodom sastanka koji je održan na inicijativu reisu-l-uleme Islamske zajednice (IZ) Huseina ef. Kavazovića, na kojem Izjavu o Srebrenici od prisutnih bošnjačkih lidera jedino nije potpisao aktuelni predsjednik SDP-a Nermin Nikšić.\nPiše: Zlatko Lagumdžija (7. mart 2021. godine)\nIzjava o Srebrenici koju su, na poziv reis efendije Kavazovića, potpisali pet Bošnjaka čelnika državnih institucija i stranaka, Šefik Džaferović, Fadil Novalić, Bakir Izetbegović, Fahrudin Radončić i Dino Konaković, koji u različitim koalicijama predvode izvršnu vlast od kantona do nivoa države, je postala predmet javne debate prije nego je i objavljena, a nakon što je predsjednik SDP-a Nermin Nikšić obznanio šta je govorio na skupu, napominjući da on neće biti među potpisnicima.\nIz medija sam zamoljen za komentar objave na Facebooku predsjednika SDP-a koji me je "prozvao" u svojoj diskusiji na sastanku organizovanom u Rijasetu Islamske zajednice:\n"Ne znam ko je autor teksta, iako vidim da je dostavljen Zlatku Lagumdžiji. Izjava kao da je pisana samo da još jednom ljudima zamažemo oči i da ih još jednom svjesno prevarimo... Ne želim bacati pojas za spas SDA..."\nPrirodno, ovako sročen post je poslužio dogovorenim "analitičarima" da naprave niz neprimjerenih konstrukcija i teorija zavjere u kojima sam dobacio od "autora Izjave" preko "autora ideje za ovakvo okupljanje kod Reisa", pa sve do "crvenog šejtana".\nIz tih razloga sam Izjavu koju inicira Rijaset doživio kao skoro očajnički pokušaj da se ljudi, prije svega Bošnjaci, koji vode državu i ključne stranke, okupe i mobiliziraju na "otvorenoj rani" Srebrenice i na povratku ljudi kojima su ugrožena osnovna ljudska prava. Činjenica je da reis kao duhovni lider Bošnjaka muslimana, slušajući i radeći sa obespravljenim i izvaranim povratnicima, praktično bio primoran da sazove ključne političare zbog toga što to oni sami nisu bili u stanju, ni da se sastanu po ovom pitanju ni da nešto zajedno urade.\nOtkrivamo / Šta je Nikšić kazao na susretu s reisom i liderima: Nemojmo mi pucati u BiH\nBesmisleno priviđanje mene, na skupu u Rijasetu i u pripremljenom govoru predsjednika SDP-a, je najmanji problem. Ipak tvrdnja da Izjava "kao da je napisana da ljudima zamaže oči" nije samo površna populistička podvala, već i primitivna uvreda i onima koji su je pisali kao i onima zbog kojih se to radi.\nZašto predsjednik SDP-a u pripremi za sastanak i razmjeni prijedloga Izjave nije problematizirao ni tekst, ni pozvane aktere, ni svoje učešće, da bi na početku skupa u svom pripremljenom i napisanom obraćanju konstatovao da "ovu izjavu ne mogu potpisati čak i da nemam primjedbi na tekst"?\nZašto je, nakon što je Izjava usaglašena, dogovoreni konkretni naredni koraci na njenoj realizaciji, konstatovano da Islamska zajednica neće biti među potpisnicima, predsjednik SDP-a na kraju sastanka rekao da će on odluku o svom potpisu donijeti nakon sjednice i odluka organa SDP-a (mada se u isto vrijeme potpredsjednik SDP-a medijima "pohvalio" da mu je predsjednik i prije sastanka, pravdajući se, odvažno rekao da nema namjeru to potpisivati)?\nZašto je pred opšte izbore predsjednik SDP-a tražio zvanični prijem kod reis efendije Kavazovića kako bi ga upoznali sa svojim izbornim programom i onda predvodio dvocifrenu delegaciju SDP-a u kojoj su svi, osim jednoga, bili Bošnjaci, da bi sada skup i ponuđenu izjavu bez potpisa IZ preimenovao u "jednostrani politički sporazum stranaka sa IZ" i koji, kako reče, predstavlja "pucanj u Bosnu i Hercegovinu koji je u Sarajevu može dokrajčiti"?\nZašto je pred izbore državnički ići na zvanične sastanke sa vjerskim liderima, a kada treba razgovarati sa njima o uzajamnoj podršci i realizaciji predizbornih obećanja u interesu svih građana, onda time, kako reče bez trunke poštovanja, "opravdava i potvrđuje argumentaciju neprijatelja države o Sarajevu kao bošnjačkom, a ne bosanskohercegovačkom glavnom gradu" ?!\nNakon što se SDP "proslavio" sa izbacivanjem iz Partije rahmetli Hakije Meholjića, "zakucao" kriminalnom saradnjom "novih uzdanica" sa načelnikom iz SNSD-a, i "ovjerio" neosmišljenom podrškom bojkotu lokalnih izbora, ova izjava je mogla biti samo pojas za spasavanje rukovodstvu SDP-a.\nTako i tvrdnja da je ovo osmislio vrh Islamske zajednice sa "nepoznatim autorima teksta" i tako dao "pojas za spasavanje SDA" nije samo netačna, nego i glupa.\nNažalost, bojim se da je ovom prilikom predsjednik SDP-a pokazao rasulo i nedostatak liderstva u vlastitoj partiji. Opet", navodi Lagumdžija u tekstu za Preporod.\nTagovi: Zlatko Lagumdžija Ja mislim komentar deklaracija Srebrenica Nermin Nikšić SDP BiH\n... / Moja adresa Srebrenica: Proglasite zakon o zabrani negiranja genocida\nMišljenja / Zlatan Begić: Srebrenicu treba proglasiti distriktom


Projekat „Bašta u školi, škola u bašti“ pokreće zajednicu - Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nNaslovna Aktuelne vesti bečejskih opština Društvo Projekat „Bašta u školi, škola u bašti“ pokreće zajednicu\nPoslednjeg novembarskog dana u Osnovnoj školi „Petefi Šandor“ u Bečeju pokrenut je projekat kojim se, uz doprinos nastavnika, roditelja i privrednika, približava učenicima proizvodnja hrane od uzgoj biljaka do kuvanja, te prodaja.\nJedinstvena interaktivna bašta nastala je uz pomoć Ministarstva prosvete, Udruženja baštovana iz Sente, Škole za osnovno i srednje obrazovanje „Bratstvo“ i drugih donatora.\n-Ovaj projekat na veoma interesantan način povezuje digitalno okruženje, jer deca imaju zadatke na računaru, kao i prirodu, rekla je državna sekretarka u Ministarstvu prosvete, nauke i tehnonološkog razvoja Anamarija Viček koja je posetila bečejsku školu.\nU školskoj bašti će se gajiti lavanda i razno drugo začinsko bilje, te čajevi, po potrebi oni će se pakovati, a štampu za ambalažu izradiće školska sekcija „PefiPrint“.\nCilj projekta je da teorijska znanja sa nastave biologije i drugih prirodnih nauka učenici primene u praksi.\nPedagozi decu kroz praktičan rad ovako uče proizvodnji i upotrebi hrane, kao i odgovornosti.\n„Bašta u školi\nOŠ Petefi Šandor\nškola u bašti“


Uhapšen razbojnik - Glas Zaječara\nHome Hronika Uhapšen razbojnik\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Zaječaru uhapsili su B. Ž. (35) iz Zaječara naposredno nakon što je, kako se sumnja, počinio krivično delo razbojništvo nad pedesetsedmogodišnjim sugrađaninom.\nPostoje osnovi sumnje da je on jutros presreo oštećenog na ulici, oborio ga na zemlju, udario više puta, a zatim mu iz jakne oduzeo oko 1.800 evra.\nOsumnjičenom je, po nalogu tužioca, određeno zadržavanje do 48 sati i uz krivičnu prijavu biće priveden osnovnom javnom tužiocu u Zaječaru.\nPrethodni tekstKoalicija „Pobeda za naš grad“ održala je danas konferenciju za štampu\nNaredni tekstOdržana 35. sednica Gradskog veća u Zaječaru


Beogradska preduzeća su krajem prošle godine ukupno dugovala na ime poreza na imovinu, lokalne komunalne takse i naknade za korišćenje građevinskog zemljišta 14 milijardi dinara.\nNajveći dužnik od firmi koje rade je Poljoprivredna korporacija "Beograd", čije su neizmirene obaveze oko 650 miliona dinara, objavila je Uprava javnih prihoda.\nDrugi najveći poreski dužnik, prema objavljenom spisku od oko 150 preduzeća, je Novinsko izdavačko preduzeće kompanija "Borba" sa dugom od skoro 560 miliona dinara, a treći je centar "Sava", koji na ime javnih prihoda iz nadležnosti lokalnih samouprava duguje oko 559 miliona dinara.\nRekorder po dugu od preduzeća, koja su u stečaju je fabrika "Ivo Lola Ribar" koja ima neizmirene poreske obaveze od oko 974 miliona dinara.\nSledi Industrija mašina i traktora (IMT) sa dugom od 875 miliona dinara, a zatim Prva srpska fabrika šećera "Dimitrije Tucović" čije su neizmirene obaveze 618 miliona dinara.”Galenika”, koja je prodata prošle godine, ima poreski dug prema gradu Beogradu od oko 321 milion dinara.\nPreduzeće "Mostogradnja" u reorganizaciji duguje 169 miliona dinara, javno preduzeće Direkcija za građevinsko zemljište i izgradnju Beograda 164 miliona, akcionarsko društvo za novinsko-izdavačku i grafičku delatnost "Politika" 141 miliona, a “Verano motors” u stečaju 131 milion dinara.\nVaterpolo klub "Partizan" nije izmirio poreske obaveze prema gradu Beogradu u iznosu od 30 miliona dinara, fudbalski klub "Crvena zvezda" duguje 37 miliona, a Sportski centar na Novom Beogradu 35 miliona dinara. Na spisak dužnika dospeo je i Zavod za izgradnju grada Beograda sa dugom od 35 miliona dinara.\nProdajom oduzetog goriva Poreska uprava uvećala budžet Srbije za 51,6 miliona dinara


Ugašen veliki požar u Novom Sadu, zahvaćene tri zgrade\nNaslovna Hronika Ugašen veliki požar u Novom Sadu, zahvaćene tri zgrade\nVeliki požar koji je tokom noći izbio u naselju Detelinara u Novom sadu ugašen je rano jutros.\nU požaru koji je izbio noćas, oko dva časa posle ponoći na krovu zgrade broj šest u Ulici Stevana Mokranjca na novosadskom naselju Detelinara, nema povređenih ali je pričinjena velika materijalna šteta. Pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova, Sektora za vanredne situacije, najpre su lokalozovali požar oko tri časa ujutro, posle čega je potpuno ugašen.\nU intervenciji je učestvovalo 16 vatrogasaca-spasilaca sa sedam vatrogasnih vozila. Stanare zgrade iz sva tri ulaza, blagovremeno je evakuisala dežurna patrola pripadnika novosadskog MUP-a sa Detelinare.\nEkipa hitne medicinske pomoći novosadskog Doma zdravlja, je odmah po pozivu, oko dva časa i pet minuta po ponoći izašla na lice mesta i dežurala sve do šest časova, ali na sreću, nije intervenisala s obzirom na to da nije bilo povređenih.\nPripadnici Policijske uprave u Novom Sadu su od jutros na licu mesta i istražuju uzroke požara.\nRTS navodi da je u jednoj od zgrada na tavanskom prostoru eksplodirala butan boca, nakon čega se požar proširio na stanove.\nPortal NS navodi da je nešto pre četiri sata u Novom Sadu došlo do odvojenog incidenta, kada je eksplodirao automobil BMW na Limanu 2, ispod Mosta slobode.\nAutomobil je potpuno izgoreo, na teren su izašli vatrogasci i policija.\nPovređenih nema, dodaje NS uživo.\nU Šidu uhapšeno 18 migranata, boravili po tuđim vikendicama, njivama, šumama\nPrethodni tekstU Šidu uhapšeno 18 migranata, boravili po tuđim vikendicama, njivama, šumama\nSledeći tekstDetaljno uputstvo: kako do vaučera za odmor u Srbiji?


Širom Švedske organizirani su masovni protesti protiv podjela i sukoba u Bosni i Hercegovini - VeteranMagazin\nŠirom Švedske organizirani su masovni protesti protiv podjela i sukoba u Bosni i Hercegovini\nBosanci i Hercegovci iz Velike Britanije: “Nećemo više podjela ni ratova!”\nŠirom Švedske organizirani su masovni protesti protiv podjela i sukoba u Bosni i Hercegovini. Na trgu Gustava Adolfa u centru Geteborga, ispred zgrade gradske uprave okupilo se nekoliko stotina Bosanaca i Hercegovaca. Okupljenim građanima je pročitano pismo koje je upućeno međunarodnim i bh. zvaničnicima sa porukom da žele Mir i da neće dopustiti da se ugrozi suverenitet i stabilnost Bosne i Hercegovine,da se neće dopustiti ponovno stradanje i egzodus građana Bosne i Hercegovine po Evropi. Skup je organizovan u organizaciji Bošanjačko kulturnog sportskog centra u Geteborgu.\n“Mi želimo mir, ali nećemo dopustiti po bilo koju cijenu da se ugrozi suverenitet i stabilnost BIH i nećemo dopustiti ponovno stradanje i egzodus građana BIH po Evropi. Nećemo dozvoliti da se uništi naša domovina ili da se podjeli”, kaže Džebrail Bajramović, jedan od učesnika protesta u Geteborgu.\nDodaje kako odavno nije bio veći skup zahvaljujući organizaciji Bošanjačko kulturnog sportskog centra u Geteborgu.\n“Ljudi su došli da izraze podršku za mir u BIH, ovo odražava naš stav i kontinuitet u borbi za mirom u BiH, za povratak, za suživot i ono što je civilizacijska tekovina. Ljudi su veoma emotivni, osjeća se strah i nelagoda zbog sadašnje situacije u BIH. Ovi ljudi imaju ljubav za svojom domovinom, nećemo odustati nikad, BIH će živjeti”, kaže Bajramović.


Odbor za turizam, poljoprivredu, ekologiju i prostorno planiranje održao 56. sjednicu\nčetvrtak, 25 jul 2019 14:49\nRazmotrena predstavka kojom se iniciraju kontrolna saslušanja\nOdbor za turizam, poljoprivredu, ekologiju i prostorno planiranje je na danas održanoj 56. sjednici razmotrio predstavku kojom se inicira kontrolno saslušanje ministra održivog razvoja i turizma Pavla Radulovića i ministra saobraćaja i pomorstva Osmana Nurkovića.\nOdbor je razmotrio inicijativu koju je, u ime NVO “MANS”, NVO “Green Home” i NVO „Centar za zaštitu i proučavanje ptica”, podnijela Mreža za afirmaciju nevladinog sektora (MANS).\nOdbor se podsjetio diskusije sa 49. sjednice na kojoj je održano konsultativno saslušanje na temu „Trenutno stanje segmenata životne sredine rijeke Tare“. Tada je, u prisustvu predstavnika NVO-a i nadležnih državnih organa, zaključeno da treba održavati visok nivo komunikacije između nadležnih državnih organa i nevladinog sektora u cilju realnog sagledavanja stanja na ovom području. Takođe, ocijenjeno je da je potrebno da Odbor posjeti lokalitet izgradnje auto-puta Bar - Boljare tokom septembra-oktobra mjeseca.\nImajući u vidu navedeno, Odbor je odlučio da ne prihvati inicijativu MANS-a, prije nego što, nakon obilaska terena, utvrdi nivo poštovanja relevantne regulative koja prati izgradnju autoputa, saradnje između državnih organa i nevladinog sektora i informisanja javnosti o stanju životne sredine rijeke Tare.


Jeftini letovi iz Minhena za Beograd - Avionske karte Minhen Beograd - eSky.ba\nLetovi iz Minhena za Beograd\nPretražite letove iz Minhena za Beograd\nProvjerite najbolje ponude letova iz Minhena za Beograd\nFranz Josef Strauss - Nikola Tesla\nZa rutu iz Minhena za Beograd nema direktne veze\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Minhena za Beograd na eSky.ba?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Minhena za Beograd?\n✔ Ako rezerviram let iz Minhena za Beograd, mogu li rezervirati ujedno i smještaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Minhena za Beograd?\nBudite sigurni, da na eSky.ba ponuda letova iz Minhena za Beograd uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizirane za visoki standard.\nPopularne avio kompanije na ruti Minhen - Beograd\nFranz Josef Strauss Augsburg Nikola Tesla\nJeftini letovi za Njemačku Jeftini letovi iz Njemačke Jeftini letovi za Saarbrücken Jeftini letovi iz Saarbrückena Jeftini letovi za Potosi Jeftini letovi iz Potosia\nJeftini letovi za Belgiju Jeftini letovi iz Belgije Jeftini letovi do Mitylena Intl Airport Jeftini letovi od Mitylena Intl Airport


BBC: Internet, hakeri i ucjene - uspon programa za iznuđivanje | Aktuelno\nInternet ucjenjivanje (rensomver) se poprilično razvio otkako se prvi put pojavilo prije nekoliko decenija\nKompanije za sajber-bezbjednost upozoravaju na uspon ucjenjivačkog softvera (extortionware), kojim se hakeri služe kako bi natjerali žrtve da plate otkup zbog sramote, piše BBC.\nStručnjaci kažu da bi trend traženja otkupa za osjetljive privatne informacije mogao da utiče na kompanije ne samo u operativnom smislu, već i preko štete nanijete njenom ugledu.\nOvo je uslijedilo pošto su se hakeri hvalisali da su otkrili tajnu porno kolekciju direktora jedne IT firme.\nOna je postavila skrinšot kompjuterske datoteke sa fajlovima u kojima se nalazilo više desetine foldera kataloški složenih po imenima porno zvijezda i porno internet stranica.\nZloglasna hakerska grupa je napisala: „Hvala bogu na [imenovanom direktoru]. Dok je on masturbirao, mi smo preuzeli nekoliko stotina gigabajta privatnih informacija o mušterijama njegove kompanije. Blagosloveni bili njegovi dlakavi dlanovi, amin!”.\n„Ovaj post obrisan je u poslJednjih par nedJelja, što stručnjaci kažu da obično ukazuje na to da je pokušaj iznuđivanja uspIo i da su hakeri plaćeni da vrate podatke i da ne objavljuju više detalja.\nKompanija nije odgovorila na zahtJev BBC-ja za komentar.\nIsta hakerska grupa trenutno pokušava da izvrši pritisak na još jednu američku uslužnu kompaniju da im isplati otkup, tako što je objavila korisničko ime i lozinku jednog zaposlenog za pornografski sajt koji zahtijeva obavezno članstvo.\nJoš jedna „rensomver” (ransomware – vrsta kompjuterskog softvera koji blokira pristup vašem kompjuteru ili sistemu dok novac ne bude isplaćen ucjenjivačima) grupa koja takođe ima stranicu na darknetu služi se sličnom taktikom.\nBret Kelou, analitičar prijetnji u kompaniji za sajber-bezbjednost Emsisoft, kaže da trend ukazuje na evoluciju hakovanja „rensomverom”.\n„Ovi incidenti nisu više prosto sajber-napadi radi dolaženja do podataka, oni su pravi pokušaji iznuđivanja.”\nJoš jedan primjer viđen je u decembru 2020. godine, kad je od lanca kozmetičke hirurgije Hospital grupa tražena otkupnina pod prijetnjom objavljivanja slika pacijenata „prije i poslije”.\nUcjenjivački softver se razvija\nPosljednjih nekoliko godina, međutim, postali su sofisticiraniji, organizovaniji i ambiciozniji.\nProcjenjuje se da kriminalne bande godišnje zarade desetine miliona dolara kako bi napale velike kompanije ili javne organe u zamjenu za ogromne otkupnine, ponekad u ukupnom iznosu od više miliona dolara.\nBret Kelou godinama prati taktiku „rensomvera” i kaže da je zapazio promjenu metoda krajem 2019. godine.\n„Nekada su se podaci enkriptovali samo da bi se omeo rad neke kompanije, ali onda smo počeli da viđamo kako ih preuzimaju sami hakeri.”\n„To je značilo da oni mogu da naplate žrtvama još veće sume, zato što je pretnja da će podatke prodati drugima bila suviše jaka.”\nOvaj najnoviji trend prijetnje da će se javno naškoditi organizaciji ili pojedincu posebno zabrinjava stručnjake budući da je teško odbraniti se od nje.\nDržanje dobrih bekapa podataka kompanije pomaže firmama da se oporave od štetnih napada „rensomverom”, ali to nije dovoljno kad hakeri koriste taktike iznuđivanja.\n„Organizacija bi trebalo da obuči svo osoblje u ovome.”\n„To je zabrinjavajuća promjena u pristupu hakera, zato što su napadi ‘rensomverom’ ne samo postali učestaliji, već i sofisticiraniji.”\n„Identifikujući faktore kao što je potencijalna šteta po reputaciju, to im nudi mnogo više poluga za iznuđivanje novca od žrtava.”\nOdsustvo prijavljivanja slučajeva među žrtvama i kultura zataškavanja otežava procjenu ukupnog finansijske štete od „rensomvera”.\nStručnjaci iz Emsisofta procjenjuju da su incidenti sa „rensomverom” 2020. godine ukupno koštali čak 170 milijardi dolara u isplatama otkupnine, praznom hodu i ometanju rada kompanija.


Grčka objavila datum otvaranja plaža - Sputnjik Srbija\n22:48 30.04.2021 Preuzmite kraći link\nGrčka je najavila da će se organizovane plaže i klubovi na plaži širom zemlje otvoriti 15. maja uz stroge zdravstvene mere.\nObraćajući se državnom emiteru ERT, generalni sekretar za trgovinu i zaštitu potrošača Panagiotis Stambulidis uverio je da će se mere zdravstvene zaštite poput fizičkog distanciranja i maski - uglavnom za osoblje - i dalje primenjivati u odmaralištima na plaži.\nDodao je da barovima na plaži neće biti dozvoljeno puštanje muzike, mera koja će se primenjivati i na restorane i kafiće, koji se ponovo otvaraju 3. maja, kao i na barove, koji ponovo počinju rad kasnije tokom meseca.\nObjašnjavajući zabranu muzike, Stambulidis je rekao da su ekspertski izveštaji ukazali na to da ambijentalna buka može doprineti širenju virusa prisiljavanjem osoblja da povisi glas, šireći više čestica u vazduhu.\nDo ovog poteza dolazi tokom postepenog ublažavanja ograničenja putovanja Grčke nakon zvaničnog otvaranja turističke sezone 14. maja.\nObjavljen detaljan spisak uslova za Srbe koji putuju u Grčku: Dokumenti, granični prelazi, mere...\notvaranje, plaže, Grčka


Analiza Cop26: Da li je samit ponudio izlaz iz klimatske opasnosti?\nIz analize ovogodišnje Konferencije Ujedinjenih nacija o klimatskim promenama može se izvući nekoliko korisnih zaključaka vezano za budućnost zelene transformacije sveta.\nDešavanja oko svakog samita o klimi su gotovo istovetna svake godine. Političari iz različitih država navode velike opasnosti klimatskih promena, ali i daju optimističnu poruku da se to može promeniti i da obećavaju da će delovati u tom smeru. Ekstremniji deo aktivističke zajednice najavljuje apokalipsu i kraj sveta, jer planovi nisu dovoljno ambiciozni i efikasni. Umereniji deo ekoloških aktivista, koji je i po broju i uticaju veći, upućuje kritike da političari pričaju u prazno i da ne deluju adekvatno u odnosu na planove.\nKada se govori o ovogodišnjoj Konferenciji Ujedinjenih nacija o klimatskim promenama 2021, poznatijoj u medijima više po kratkom nazivu „COP26“, sled događaja bio je gotovo identičan. Različiti političari iz sveta su imali optimistična obećanja o smanjenju štetnih emisija i ove godine. Ovakve poruke su poslate od britanskog domaćina Borisa Džonsona, preko predsednika samita Aloka Šarma do američkog predsednika Džoa Bajdena ili njegovog specijalnog izaslanika za klimu Džona Kerija. Jedna od upečatljavijih poruka je bila da bi ovogodišnji samit trebalo da označava početak kraja opasnosti klimatskih promena.\nParalelno sa ovim događajima aktivisti su u preko 100 država sveta organizovali proteste, a u samom Glazgovu gde se konferencija održavala protestovalo je 100 000 ljudi po izveštavanju BBC. Radikalnija ekološka grupacija „Extinction Rebellion“ je simoblički organizovala „ceremoniju sahrane“ zbog po njihovim rečima „neuspeha i gluposti“ COP26. Greta Tunberg, mlada ekološka aktivistkinja, ovaj skup je nazvala „bla, bla, bla“.\nMeđutim, koliko god se već viđeni obrasci ponavljaju sa svakim samitom već par decenija, u praksi dolazi do promena. Ovogodišnja konferencija dobro predstavlja te promene i simoblički i kroz praksu. Koliko god ekološki aktivisti nisu (nikad) zadovoljni situacijom, COP26 na više nivoa pokazuje napredak u odnosu na prethodno stanje, ali je pitanje da li zaista nudi izlaz iz situacije.\nAktuelno stanje i problemi\nOd potpisivanja Pariskog klimatskog sporazuma 2016. do danas, klimatsko pitanje je dobilo dosta veći fokus. Merljiva obećanja država i postavljeni cilj ograničavanja rasta globalne temperature na ne više od 1,5 stepeni celizijusa su jedan od konkretnijih rezultata. Nakon punih pet godina od potpisivanja i američkog istupanja iz sporazuma u mandatu Donalda Trampa, a zatim vraćanja na početku mandata Džoa Bajdena, situacija deluje bolje.\nSa sadašnjim tempom smanjivanja štetnih emisija i bez značajnijeg ubrzavanja, realistično povećanje temperature bi se moglo meriti na oko 2,5 stepena celzijusa. Teorije o povećanju svetskih temperatura iznad 6 stepeni danas deluju daleko od realnosti, ali i rast iznad 3 stepena, procenjen pre potpisivanja Pariskog klimatskog sporazuma takođe danas ne deluje realistično.\nSjedinjene Američke Države su svoje emisije od 2005. do danas smanjile za 22%, a po planu Džoa Bajdena one bi trebalo da budu dodatno prepolovljene do kraja dekade. Takođe, američke emisije CO2 po glavi stanovnika su od 1973. do danas smanjene za 45%, iako je bruto domaći proizvod po glavi stanovnika skočio čak 120% u istom periodu. Evropska unija je od 1990. svoje ukupne emisije svih štetnih gasova smanjila za više od ¼, a po planu aktuelne Evropske komisije do kraja dekade bi to smanjenje bilo za još skoro 60%. Nemačka kao najveći zagađivač u EU bi po inicijalnom planu nove vlade, koja se pregovara, bi takođe pratila ovaj trend. Slične ambiciozne agende imaju i Ujedinjeno Kraljevstvo kao domaćin COP26, ali i Kanada i druge najbogatije države sveta.\nTrenutno najveći izazov za stanje klime i ograničavanja rasta temperatura iznad 1,5 stepeni celzijusa predstavljaju države u razvoju. Dok najbogatije države sveta iznenađujuće odlučno ubrzavaju svoje smanjenje emisija, siromašnije države ih intenzivno povećavaju. Taj odnos se može videti naročito kada se uporedi rangiranje najvećih privreda sveta i najvećih zagađivača, gde su mnogoljudne države u razvoju disproporcionalno visoko predstavljene. Drastičan rast štetnih emisija Kine, Indije, Irana i Indonezije u prethodnih dvadesetak godina predstavlja najveću opasnost.\nOvi trendovi potvrđuju čuvenu teoriju, predstvaljenu i kroz takozvanu „Kuznjecovu krivu“, da bogate države imaju luksuz da čuvaju prirodno okruženje, dok privrede u razvoju tu privilegiju nemaju. Ovaj vid država zato rapidno povećava svoje štetne emisije, jer se zbog sve većih energetskih potreba oslanja na najjeftinije izvore poput uglja.\nDa bi se ciljevi ograničavanja značajnijeg globalnog rasta temperature ispunili, neki smerovi delovanja su već godinama jasni. Oni se baziraju na daljem smanjivanju emisija od strane najbogatijih država, smanjenju rasta štetnih emisija od strane država u razvoju (naročito kroz smanjenu upotrebu uglja), kao i povećavanju apsorpcionih kapaciteta kroz očuvanje šumskih površina i dalje pošumljavanje.\nOvogodišnja Konferencija Ujedinjenih nacija o klimatskim promenama je adresirala ova pitanja i može se definisati kao dosta produktivnija od prethodnih iz nekoliko razloga.\nDa li je ovogodišnji COP26 ima dostignuća?\nBrojni klimatski aktivisti i organizacije su ovogodišnji samit ocenili negativnom ocenom, međutim ne bi trebalo posmatrati samo ovaj ugao gledanja. Osim generalnog adresiranja glavnih izazova u ograničavanju nivoa rasta globalnih temperatura, što jeste korisno samo po sebi, konkretna obećanja bi trebalo u razmatranje uzeti sa više ozbiljnosti ove godine.\nŽelje država i opšte javnosti za ekološkom tranzicijom, kao i dobrim delom privatnog sektora, danas su na dosta višem nivou. Takođe, novi politički momenat izazvan krizom COVID-19, stvorio je veću prihvaćenost za velike državne ekonomske intervencije, pa i u sferi ekologije.\nNa ovogodišnjem COP26 desio se i veliki presedan, iako je zbog razdvodnjavanja finalnog dokumenta u foto finišu samita, ispao manje upečatljiv. Glavni uzrok štetnih emisija, ugalj, adresiran je vrlo jasno i nedvosmisleno. Finalna formulacija u dokumentu nije najavila ukidanje upotrebe uglja u budućnosti, već na intervenciju država u razvoju, tek postepeno smanjivanje njegove upotrebe. Ipak, ovaj izvor koji proizvodi čak 40% štetnih emisija u svetu, po prvi put je eksplicitno adresiran kao problem.\nKao izvor energije koji u Americi sve više gubi na atraktivnosti i isplativosti, a u pregovorima oko programa nove vlade u Nemačkoj je predviđen da bude izbačen iz upotrebe do 2030, nakon ovogodišnjeg COP26 dobija još jedan loš signal. Taj singal znači da nema perspektivu i da investitori ne polažu previše nade u njega. Uprkos tome što je Kina u poslednjim godinama intenzivirala iskopavanje ove rude, a Indija njenu masovnu upotrebu, čak i zvaničnici Komunističke partije Kine danas ovu rudu identifikuju kao veliki problem za svet. To je bilo vidljivo i na ovogodišnjem samitu, iako su Kina i Indija bile države koje su insistirale na formulaciji „smanjivanja“, a ne „ukidanja“.\nKao važan uspeh ne bi trebalo zanemariti ni dogovor SAD i Kine o saradnji u oblasti klimatskih promena, koji se nije očekivao. Ove dve države zajedno proizvode više od 40% štetnih emisija u svetu i bez njih je teško očekivati supstancijalni napredak u ovoj oblasti. U svet odlazi poruka da iako mornarice ove dve države se neretko pod tenzijom sreću u Južnom kineskom moru i međusobni odnosi su sve više takmičarski, klimatsko pitanje prevazilazi druga politička neslaganja. Jedan od najvažnijih detalja dogovora SAD i Kine u oblasti ekološke saradnje su redukcije emisija metana, koji često prolazi ispod radara pažnje javnosti pored CO2.\nVažno obećanje je došlo i u sferi očuvanja šumskih površina koje apsorbuju značajan deo štetnih emisija, te čija intezivna seča dodatno otežava zaustavljanje klimatskih promena. Preko 100 država se obavezalo da će do 2030. zaustaviti krčenje šuma i obrnuti proces. Među njima su najvažnije: Brazil, Rusija, Kanada, DR Kongo, Indonezija i Kina koje zajedno obuhvataju oko 85% svetskih šumskih površina. Važan presedan je napravljen i u obećanju o dosta darežljivijem programu pomoći bogatih država ka državama u razvoju.\nNaravno, logično pitanje koje se iz navedenih teza izvodi je i da li su obećanja sa COP26 izvodljiva i koliko države zaista mogu da isporuče rezultate.\nSumnje u svetske lidere\nPrva sumnja koje se lako može javiti kod svih prirodnih skeptika oko političara i njihovih ekoloških obećanja su svakako prethodni obrasci ponašanja. Navedeno prethodno delovanje ukazuje da su vlade bile sklone da ekološka obećanja krše, iako su čak konkretne i oročene ciljeve ređe davale. Najočigledniji primer toga je obećanje iz 2009. o upućivanju 100 milijardi dolara od strane bogatih država ka državama u razvoju, koje nije ispunjeno. To prirodno baca sumnju na aktuelna velika obećanja koja se rade o istoj temi transfera od imućnih regiona ka siromašnim, i po pravilu klimatskim promenama najviše pogođenim, delovima sveta.\nDrugi deo problema je politički oportunizam i nepredvidive politike vlada u sferi ekologije. Koliko god to može delovati neozbiljno iz ugla ekoloških aktivista, čak i najrazvijenije države mogu radikalno menjati svoje politike u ovoj sferi. Dolazak na vlast populističkih lidera koji ovo pitanje ne shvataju ozbiljno ili aktivno negiraju postojanje ovog problema, predstavlja ozbiljan rizik. Primeri za to su svakako SAD i dolazak Donalda Trampa, kao i Brazil sa dolaskom Žaira Bolsonara. U oba slučaja, dve značajne države za poboljšanje stanja životne sredine na nivou sveta, zabeležile su nazadovanje u ovoj sferi.\nIz tog razloga, lideri koji su do skoro na samitu COP26 bili potpuno iskreni u svojim željama i namerama, mogu biti zamenjeni manje odgovornim liderima. Najrizičnija tačka su svakako Sjedinjene Američke Države, gde bi na midterms izborima 2022. izborni proboj republikanaca u Senatu i Predsavničkom domu smanjio manevarski prostor za ekološki svesnog Bajdena. Pobeda republikanca sličnog Trampu 2024. bi mogla da ima takođe vrlo negativne posledice. Takvu promenu politike bi izvesno pratila i Kina, jer se komunistički establišement pokazao kao prilično rezervisan u odlučnijem ekološkom delovanju. Do sada je politika Pekinga u ovoj sferi bila dosta ambivalentna, te su neretko reči i dela bili na suprotnim stranama. Ipak, veću skepsu bi trebalo očekivati od Indije koja kao rastući treći zagađivač sveta ne obećava puno, a spremna je da ispunjava još manje. Oprečne poruke se mogu čuti i od strane vlasti Brazila, gde se u različitim situacijama čuju ili ohrabrujuće ekološke poruke ili potpuno populističke i nenaučne tvrdnje.\nPrirodni način funkcionisanja politike zato ostaje velika prepreka da se navedeni ciljevi lako ispune, a ta barijera je najveća kod siromašnih autoritarnih država. Prioriteti njihovih političkih elita svakako nisu ekološka pitanja, a građani manje identifikuju ovo pitanje kao glavni problem, a i nemaju direktan uticaj na politike svojih država u ovoj oblasti. To stvara dodatni problem za efikasnu realizaciju ideja, iako su građani širom sveta sve više svesniji ovog problema i shvataju ga sve ozbiljnije na listi političkih prioriteta.\nNudi li COP26 izlaz iz problema?\nIz analize ovogodišnje Konferencije Ujedinjenih nacija o klimatskim promenama može se izvući nekoliko korisnih zaključaka vezano za budućnost zelene transformacije sveta. Pesimističan zaključak je svakako sve veći uticaj koji mogu da ostvare veliki zagađivači poput Kine i Indije na skupovima ove vrste. Iako su u političkoj sferi generalno sukobljene, na primeru COP26 može se videti da mogu sarađivati u blokiraju dosta odlučnije ekološke transformacije sveta, a sve u cilju nastavka svog razvoja baziranog na jeftinim energentima koji emituju dosta zagađenja.\nNegativan zaključak može biti i visoka skepsa javnosti i cinizam aktivističke zajednice prema obećanjima svetskih lidera. Politički establišment koji je predmet ismevanja, kakav je bilo moguće videti na protestima širom sveta i u samom Glazgovu, predstavlja vrlo krhku strukturu. Na drugoj strani, u najvažnijim kancelarijama širom sveta ne sedi puno negatora klimatskih promena, te ni u navedenom cinizmu ne bi trebalo preterivati.\nKo su i kako su nastali negatori klimatskih promena\nUkoliko se COP26 posmatra iz ugla analize problema, ponude konkretnih rešenja i smerova delovanja, teško se može naći prevelika zamerka. Ovo važi naročito ako se u obzir realističnost u odnosu na političku klimu i želju da se izbalansiraju troškovi tranzicije koje bi snosili građani i privreda. Odlučnije smanjenje emisija, pomoć pogođenim i siromašnim državama, smanjenje upotrebe uglja, povećavanje pošumljenosti i međusobna saradnja država su vrlo logični koraci i adekvatno usmerenje. Kvanitativno određene mere i jasna oročenost obećanja takođe su adekvatno definisani kroz samit.\nProblem u realizovanju ovih zadataka naravno ostaje politička volja različitih delova svetske elite. Ukoliko bi se države pridržavale navedenih ciljeva i obećanja cilj ograničavanja rasta svetskih temperatura na 1,5 stepeni celzijusa bio bi ostvariv. Međutim, to bi značilo striktno višedecenijsko pridržavanje ovom usmerenju, što nije lako obećati čak i u najmoćnijim demokratijama.\nKada se šumovi u javnosti i buka sa više strana skloni u stranu, teško je očekivati da će međunarodne konferencije o klimi rešiti sve probleme koji se tiču klimatskih promena. To ne može ni COP26 naravno. Njihov cilj jeste da se problemi evidentiraju i ponude rešenja u saradnji što većeg broja država. Ako bismo očekivanja realistično uskladili sa ovim ciljevima, COP26 se može definisati kao realtivno uspešan skup koji nudi konkretan izlaz iz situacije.\nZagrevanje planete za 2C ugroziće bar milijardu ljudi Prva nedelja Cop26: Postignut napredak nije ni izbliza dovoljan Novi izveštaj: Svet ide ka zagrevanju od 2,4C uprkos obećanjima sa Cop26 Postignut globalni klimatski sporazum na Cop26


DF O INICIJATIVI: Podrška važnih subjekata, narednih dana sastanci – Portal Luca\nDF O INICIJATIVI: Podrška važnih subjekata, narednih dana sastanci\nIz Demokratskog fronta (DF) su kazali da je njihova inicijativa za izbor nove Vlade, na prvom zajedničkom sastanku, dobila podršku važnih političkih subjekata dok su, kako dodaju, ostali članovi vladajuće koalicije današnjim odgovorima iskazali spremnost da razgovaraju o svim pitanjima. Najavljuju da će narednih dana organizovati pojedinačne sastanke sa svim partnerima kako bi, kako su kazali, prije organizacije ponovnog zajedničkog sastanka mogli da se pojave sa cjelovitim, i usaglašenim rješenjem\nDemokratski front iskazao je zadovoljstvo odgovorima koje su dobili od koalicionih partnera iz parlamentarne većine u Skupštini Crne Gore.\n“Naime, naša inicijativa za izbor nove Vlade je dobila na prvom zajedničkom sastanku podršku važnih političkih subjekata, a ostali članovi vladajuće koalicije su današnjim odgovorima iskazali spremnost da razgovaraju o svim pitanjima vezano za ovu temu kao i sve druge koje se odnose na budućnost Crne Gore”, navodi se u saopštenju.\nDemokratski front se zahvaljuje partijama skupštinske većine zbog iskazane spremnosti na razgovor i najavljuju da će narednih dana organizovati pojedinačne sastanke sa svim partnerima kako bi, kako su kazali, “prije organizacije ponovnog zajedničkog sastanka mogli da se pojavimo sa cjelovitim, i vjerujemo usaglašenim rješenjem, a na osnovu onog što smo obećali građanima u predizbornoj kampanji”.\n“Ako smo svi posvećeni evropskim integracijama kao što to javno saopštavamo, onda treba da pođemo od činjenice da nas izostanak eventualnog dogovora u parlamentarnoj većini sve više i više udaljava od tog cilja”, navodi se u saopštenju.\nIz DF-a ističu da će, kako su kazali, oslanjajući se na snažnu podršku koju su im dali građani na izborima 30. avgusta prošle godine i, kako dodaju, ne želeći da iznevjere njihova očekivanja uložiti najveće moguće napore da nađu zajednički jezik i postignu sveobuhvatan dogovor na korist svih građana Crne Gore.


OSM Televizija - Dačić: Nova američka administracija spremna da razgovara o srpskim prijedlozima\nMinistar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić ocijenio je nakon posjete SAD da je nova američka administracija spremna da barem ravnopravno razgovara o srpskim prijedlozima za rješavanje najvećih problema u regionu, a to je svakako trajno rješenje problema Kosova i Metohije.\n- Dolaskom nove američke administracije imamo povoljniju atmosferu za iznošenje naših stavova, veće razumijevanje naše pozicije, kao i želju da se naši odnosi resetuju i pomogne u stabilizovanju prilika u regionu - rekao je Dačić.\nOn je prenio da mu je savjetnik za nacionalnu bezbjednost Džon Bolton tokom sastanka rekao da "oni smatraju da je dosadašnja politika SAD prema regionu bila rukovođena `autopilotom`, politikom koja je bila definisana prije 20 do 30 godina", saopšteno je iz Ministarstva spoljnih poslova Srbije.\n- Nastavićemo kontakte, ponavljam uz veliku podršku SAD za odvijanje dijaloga, to je velika promjena, jer do prije dvije godine kada ste razgovarali u američkim institucijama mogli ste samo da čujete da je to pitanje riješeno - kaže Dačić.\nOn je istakao da se danas otvoreno pruža podrška tome da se nađe kompromisno rješenje, što je za Srbiju u ovom trenutku veoma pozitivno i podsticajno kao mogućnost da se u dijalogu dođe do rješenja koje bi bilo u interesu svih strana.\nDačić je rekao da je prenio predsjedniku Srbije Aleksandru Vučiću utisak da je situacija bitno različita u odnosu na neko prethodno vrijeme, da treba iskoristiti ovaj trenutak da se sa američkom administracijom dođe do rješenja za probleme u regionu, da Srbija reafirmiše svoju spoljnopolitičku poziciju i da ostvari put ka EU.\n- Dakle, da riješimo probleme u regionu na način gdje će svako dobiti, a ne da tražimo ko će šta izgubiti. To je velika promjena i možda je i dobro da se to dešava na ovaj značajan događaj, a to je sto godina od srpske zastave na Bijeloj kući - rekao je Dačić.\nDačić je boravio u dvodnevnoj posjeti SAD povodom učešća na Ministarskoj konferenciji posvećenoj religijskim slobodama i svečanoj ceremoniji obilježavanja 100 godina od podizanja srpske zastave na Bijeloj kući.\nU saopštenju se dodaje da je Dačić imao uspješne sastanke sa savjetnikom za nacionalnu bezbjednost SAD Džonom Boltonom i pomoćnikom državnog sekretara Vesom Mičelom.\n- Ovo je bila veoma značajna posjeta sa dobrim rezultatima za Srbiju, odlična prilika da se razgovara o resetovanju i revitalizaciji naših odnosa sa SAD i zato su sastanci i konferencija na kojoj sam učestvovao bili veoma korisni - rekao je Dačić.\nOn je dodao da je prioritet njegovih razgovora bio pozicioniranje Srbije.\nJoš iz iste kategorije: « Brnabić: Odnosi između Srbije i SAD mogu biti kao prije stotinu godina Ostaju carine za ključne makedonske proizvode na Kosovu »


Bridgestone 225/55 R16 LM-30\nNaslovna > Tehnika > Spremna dva nova koncepta\nNa Sajmu automobila u Ženevi imali smo priliku da vidimo koncept Q4 e-tron modela, a kompanija planira predstaviti još dva tokom ove godine…\nMark Lihte, šef dizajna ove kompanije izjavio je da će na sajmovima automobila u Šangaju i Frankfurtu publika moći da vidi još dva nova koncepta. “Imamo koncept modele kao Q4 e-tron koji su manje-više spremni za proizvodnju. Sa druge strane, imamo i koncepte automobila koje bi mogli vidjeti na putevima za 10-15 godina, kao što je Aicon. Spremili smo po jedan koncept i za Frankfurt i za Šangaj”, naveo je on.\nIpak Lihte nije otkrio više detalja o najavljenom modelu koji će svoju premijeru imati u Frankfurtu. Međutim, on je rekao da će automobil koji će debitovati u Šangaju biti “vizija električnog vozila koje je 10 godina ispred svog vremena”, dodao je da taj koncept predstavlja neku vrstu uvoda u budući dizajnerski pravac proizvođača iz Ingloštata, koji je nedavno započeo serijsku proizvodnju prvog potpuno električnog vozila, E-Tron SUV.


Ove godine emisija CO2 u svetu opala za 7 odsto | Nova Ekonomija\nOve godine emisija CO2 u svetu opala za 7 odsto\nGlobalna emisija ugljen-dioksida opale je za oko 7% tokom 2020. godine, navodi se u studiji Global Carbon Project koja je objavljena u časopisu Earth System Science Data, prenosi portal Axios. Pitanje je međutim, da li će se taj trend nastaviti, kada se završi pandemija.\n"Ograničenja koja su rezultat odgovora na COVID-19 pandemiju dovela su do dramatičnih i neviđenih promena u društvima, a to je prouzrokovalo velike promene u emisiji CO2. Sve zemlje su imale značajna odstupanja od svojih prethodnih trendova u do sada tabeleženim rezultatima emisije", navode autori pomenute studije.\nOvaj podatak tumači se kao verovatno najveći pad emisije CO2 koji je ikad zabeležen i uglavnom je rezultat aktuelne pandemije koronavirusa koja "drži" ljude kod kuće.\nU izveštaju procenjuje da će se u svetu ove godine ukupno emitovati 34 milijarde metričkih tona ugljen-dioksida, u odnosu na 36,4 milijarde metričkih tona u 2019. godini.\nNapominje se da su emisije ugljen-dioksida u Sjedinjenim Američkim Državama opale za 12%, za 11% u Evropi, 9% u Indiji i 1,7% u Kini.\nSuprotno trendu koji je bio aktuelan tokom ove godine, očekuje se da će se emisija CO2 ubrzati kada se pandemija okonča i kada ljudi nasatave sa svakodnevnim putovanjima na posao, kao i na odmore.\nAnaliza kompanije Energy Innovation koja je objavljena tokom maja ukazuje da će nagli pad emisije gasova sa efektima staklene bašte u SAD, koji je bio rezultat pandemije, imati malo uticaja na dugoročne trendove koji su u skladu sa trenutno važećim politikama.


Blic: Tajne veze Haradinaja i Zaeva\nAvgust 06, 2019 8:12\nPredsednik Vlade Severne Makedonije Zoran Zaev i bivši premijer privremenih prištinskih institucija Ramuš Haradinaj blisko sarađuju, piše "Blic".\nHaradinaj i Zaev imaju dogovor o kontroli poslova u Severnoj Makedoniji i na Kosovu, ali i o stvaranju crnih fondova koji treba da posluže za plaćanje političara, navodi list pozivajući se na diplomatske izvore.\n"Još dok je Haradinaj bio premijer, ugovoreno je stvaranje crnih fondova koji će služiti za plaćanje političara iz Brisela, ali i Grčke, kako bi se na sve moguće načine ublažilo stopiranje puta Severne Makedonije ka EU i NATO. Sve to značajno je i za Albance koji drže deo vlasti u Skoplju", kaže sagovornik lista.\n"Dilovi koje su napravili Haradinaj i Zaev nisu vezani samo za biznis, već i za vojske u Severnoj Makedoniji i na Kosovu. Dogovoreno je i finansiranje makedonskih starešina albanske nacionalnosti da odlaze na Kosovo, a sa druge strane i da se školuju oficiri vojske Kosova na akademiji u Skoplju. Deo transfera novca ide preko pojedinih firmi", kaže izvor beogradskog dnevnika.\nUdruženje "Jefimija", zahvaljujući donaciji Kancelarije za KiM, nastavlja da šije zaštitne maske 9\nKurti produbio jaz između Vašingtona i Berlina 13\nPomoć UNICEF-a stigla i u srpske sredine na KiM 14\nJoš troje obolelih, broj osoba na Kosovu zaraženih koronavirusom dostigao 135 19


Ustaše prijete Republici Srpskoj\nMaketa ustaškog simbola poslata je kao prijava na konkurs za idejno rješenje Memorijalnog centra u Spomen-području Donja Gradina, najvećem stratištu koncentracionog logora Jasenovac. Prema saznanjima „Euroblica“ , model ustaškog „U“ sa ukrštenom kamom i mačem dostavljen je poštom, a praćen je natpisima „za konurs bez konkurencije“ i „ne otvaraj voz dok ne stane“.\nPlanirano je da se Memorijalni centar prostire na 4,5 hektara.\nMinistarstvo prosvjete Republike Srpske je taj incident odmah prijavilo policiji, ne želeći da tumače poruku koja je na takav način upućena. Ni druge institucije RS nisu se oglasile tim povodom.