U slučaju ujeda psa ili mačke lutalice odšteta do 80.000 dinara | InfoKG - Gradski portal - Kragujevac - Najnovije vesti\nU slučaju ujeda psa ili mačke lutalice odšteta do 80.000 dinara\n10:00 | Sreda, 25 07 2018\nKragujvečani će ubuduće u slučaju ujeda psa ili mačke lutalice u naseljenom mestu na teritoriji grada, moći da podnesu pisani zahtev za naknadu štete Gradskom pravobranilaštvu. Odšteta se u zavisnosti od povrede kreće od 20.000 do 80.000 dinara. To je predviđeno Pravilnikom o postupku i načinu rešavanja zahteva za mirno rešenje sporova za naknadu štete nastale usled ujeda pasa ili mačaka lutalica, koje je donelo Gradsko veće.\nZahtev se podnosi pre pokretanja sudskog postupka za ostvarivanje prava na naknadu nematerijalne štete, kao i u toku sudskog postupka, a pre donošenja pravosnažne odluke. Pravilnikom je predviđeno da zahtev u ime oštećenog može podneti zakonski zastupnik, staratelј ili advokat.\n“U slučaju ujeda od strane psa ili mačke lutalice, oštećeno lice je obavezno da u roku od 48 sati podnese pisanu izjavu i JKP “Šumadija“ - Kragujevac - služba Zoohigijene. Izuzetno, kako je Pravilnikom predviđeno, taj rok zbog medicinske interevencije može biti produžen najduže do 72 časa. Obavezna dokumentacija podrazumeva - fotokopiju lične karte, kompletnu lekarsku dokumentaciju, službenu belešku od strane Policijske uprave Kragujevac, kao i fotografiju povrede. Pravobranilaštvo je dužno, da zahtev ukoliko je uredan i potpun dostavi Komisiji za utvrđivanje osnova i visine naknade nematerijalne štete u roku od pet radnih dana. Komisija, o prihvatanju, odbijanju ili odbacivanju zahteva odlučuje u roku od 15 dana. Polovinu iznosa snosi grad, a drugu polovinu JKP “Šumadija“ Kragujevac”, saopšteno je sa sednice Gradskog veća.\nNa sednici je obrazovana i stručna petočlana Komisija za utvrđivanje osnova i visine naknade štete nastale usled ujeda pasa ili mačaka lutalica, koju čine pravnici i dva lekara opšte prakse.\n“Zadatak Komisije je da razmotri predloge sa priloženom dokumentacijom podnete Gradskom pravobranilaštvu, izvrši procenu osnovanosti predloga i predloži visinu naknade štete. U slučaju da podnosilac zahteva odbije da zaklјuči sporazum na iznos naknade štete određen od strane Komisije i pokrene postupak pred nadležnim sudom, zakonski zastupnik grada Kragujevca i JKP “Šumadije“ ima mogućnost da pred nadležnim sudom tužbu i tužbeni zahtev prizna do iznosa koji je određen od strane nadležne Komisije”, saopštilo je Gradsko veće.\nČlanovi Gradskog veća dali su saglasnost Gradskoj upravi za privredu za pokretanje otvorenog postupka za nabavku 80 protivgradnih raketa.\nKažnjavanje vlasnika čiji psi šetaju bez opreme 16:49\nTeške povrede: Belgijski ovčar ujeo dečaka u hodniku zgrade 11:28\nLokalna samouprava sufinansira protivgradne strelce sa tri miliona 15:24


PAROVI ČETVRTFINALA KUPA SRBIJE PREUZMI\nBEOGRAD, 12. novembar (Info centar).- Kuglaši Partizana igraće u četvrtfinalu Kupa Srbije protiv novosadskog superligaša Radničkog odlučeno je žrebom na sastanku Takmičarske komisije u prostorijama Kuglaškog saveza Srbije. Meč će se odigrati na stazama kuglane „Funk arena“ u Bačkoj Topoli 29. novembra u 11 časova, a sudiće Arpad Antal.\nU preostala dva para muškog četvrtfinala, sastaće se Crvena zvezda – Kragujevac (29. novembar u 12 časova, kuglana u Kruševcu, sudija Goran Bukva) i Kordun Kljajićevo – Apatin (29. novembra u 12 časova, kuglana u Vrbasu, sudija Predrag Pjer Koprivica). U polufinale se automatski plasirao branilac titule Beograd.\nKod dama, najinteresantniji meč je sudar novosadskog Radničkog i zrenjaninskog Kristala. Igraće se u Beogradu na Banjici 28. novembra u 16 časova i sudiće Saša Mitrović. Druga dva para četvrtfinala su SPC Vojvodina Novi Sad – EDB Beograd (28. novembar u 16,00, kuglana u Bačkoj Topoli, sudija Dragana Trajković) i Apatin – Pobednik Beograd (28. novembar u 16,00, kuglana u Vrbasu, sudija Darko Milović). Prošlogodišnji pobednik ženskog Kupa Srbije, subotički Pionir „Agro Višković“ direktno se plasirao u polufinale.\nOdlučeno je i da ubuduće na kuglani sa šest staza „Funk arena“ u Bačkoj Topoli utakmice sude trojica sudija – glavni, sudija na stazama i sudija – zapisničar, jer je fizički skoro nemoguće, da samo jedan sudija kvalitetno kontroliše svih šest staza. Troškovi su veći za sto dinara u odnosu na kuglanu sa četiri staze (2.950:2.850 dinara) jer utakmica na šest staza traje sat manje.\nSKOPLjE, 12. novembra (Info centar).- Povodom Dana oslobođenja Skoplja, 13. novembra, u Skoplju je odigran međunarodni seniorski i juniorski kuglaški turnir na kome su učestvovali seniori iz nekoliko srpskih klubova kao i omladinska kuglaška reprezentacija Beograda.\n– Imamo dobru saradnju sa kuglaškim radnicima iz Skoplja i tradicionalno učestvujemo na njihovim turnirima. I ovom prilikom im se zahvaljujem na gostoprimstvu – istakao je Novak Obradović, predsednik KS Beograda.- Možemo da budemo zadovoljni i dobrim rezultatima mladih igrača iz beogradskih klubova, od kojih očekujemo i visoke plasmane na našem tradicionalnom međunarodnom omladinskom „Trofeju Beograda“ u decembru na Banjici.


Akcenat.com je srpski rečnik akcentovanih reči broj 1\nAkcenatski rečnik srpskog jezika na jednom mestu na sajtu „Akcenat“\nInternet sajt www.akcenat.com kao akcenatski rečnik zbraja reči srpskog jezika na jednom mestu i pruža svojim posetiocima mogućnost da na jednom mestu lako i brzo pronađu sve željene izvorno srpske i strane reči u srpskom jeziku i njihove akcente.\nOvaj akcenatski rečnik srpskog jezika u svojoj bazi ima dostupne srpske reči i skraćenice koje se svakodnevno koriste, kao i sve strane reči, odnosno pozajmljenice u srpskom jeziku.\nU kategoriji „Navedene reči“ mogu se pretražiti i pronaći željeni pojmovi, počevši od modernih i poznatijih koji su prihvaćeni, adaptirani i koje se koriste u standardnom srpskom jeziku, pa sve do starih izraza koji su zaboravljeni ili nisu dovoljno jasni.\nPrimer akcentovanja reči\nU svakodnevnoj komunikaciji susrećemo se sa brojnim novim rečima ili poznatim izrazima, rečima stranog porekla, ali isto tako i sa onim opskurnijim (manje poznatim), od kojih su mnoge stare reči neretko zaboravljene. Zato je neophodan rečnik stranih reči i izraza, koji sadrži akcenat reči\nU cilju očuvanja jezičke kulture, pismenosti, lingvistike i pravilnog korišćenja reči i izraza ogleda se upravo značaj postojanja sajta posvećenog srpskom jeziku kao što je internet sajt „Akcenat“.\nDodatno, velika vrednost za posetioce koju pruža ovaj rečnik sa akcentima ogleda se u kvalitetu i kredibilitetu prezentovanog materijala na osnovu pretraženih izraza i ostalih pruženih informacija.\n← Prev: NaSigurno.com - najbolji online poslovni imenik Next: Uvoz automobila iz inostranstva →


FK Crvena Zvezda – BeoWiki.com\nHome / Sport u Beogradu / Fudbal / FK Crvena Zvezda\n10. februara 2016.\tFudbal, Sport u Beogradu Komentari su isključeni na FK Crvena Zvezda 532 Pregleda\nFaks: +381 11 7672 070\nFK Crvena zvezda je srpski fudbalski klub iz Beograda. Formiran je na temeljima predratnog kluba Jugoslavija. Crvena zvezda je najtrofejniji fudbalski klub u Srbiji osvojivši ukupno 54 titule, uključivši 26 domaćih šampionata, 24 nacionalna kupa, dva Mitropa kupa, jedan Kup šampiona i jedan Interkontinentalni kup. Najveći uspeh postignut je 1991. godine kada osvaja Kup evropskih šampiona u Bariju i Interkontinentalni kup u Tokiju iste godine. Bilo je to najveće dostignuće Crvene zvezde i bilo kog srpskog, a tada i jugoslovenskog fudbalskog kluba. Pored tog uspeha u evropskim takmičenjima, izdvaja se i finale Kupa UEFA 1979. godine, gde su poraženi od Borusije iz Menhengladbaha.\nIgra na svom stadionu koji od 2014. nosi ime po legendi Crvene zvezde Rajku Mitiću, sa kapacitetom od 55.538 sedećih mesta. Stadion je među domaćom publikom poznat kao Marakana po nazivu istoimenog stadiona u Brazilu, iako mu to nikad nije bio zvaničan naziv. Prema većini istraživanja Crvena zvezda je najpopularniji klub u Srbiji i Beogradu. Takođe veoma je popularan gotovo u svim susednim državama ali i među srpskom populacijom širom sveta.\nOd 2011. godine postoji i ženski klub Crvene zvezde.\nFudbalski klub Crvena zvezda osnovan je 4. marta 1945. godine, na inicijativu članova Ujedinjenog saveza antifašističke omladine Srbije. Prvobitno, mesec dana ranije – u februaru iste godine, osnovano je novo omladinsko fiskulturno društvo koje je brzo preraslo u sportski kolektiv i dobilo ime „Crvena zvezda“. Osnivači kluba bili su: Radovan Pantović, Ilija Nikolić, Vlastimir Purić, Slobodan Ćosić, Zoran Žujović, Milovan Ćirić, Kosta Tomašević i Predrag Đajić.\nPrva utakmica odigrana je na sam dan osnivanja, a rival je bio Prvi bataljon Druge brigade KNOJ-a. Naš tim je slavio rezultatom 3:0 na igralištu „Studenta“. Crvena zvezda je tada nastupala u sledećem sastavu: Golubičić (Popadić), Stanković, Filipović, Pečenčić, Ćirić, Jovanović, Veličković, Tomašević, Šapinac (Stokić), Spasojević i Horvatović. Strelac prvog, istorijskog gola za Crvenu zvezdu, bio je Kosta Tomašević. Tokom prve, osnivačke godine odigrali smo ukupno 36 mečeva, zabeležili 30 pobeda, nerešeno je bilo pet puta, a jedini poraz doživljen je u Temišvaru protiv Rumunije.\n1946. godine, osvojeno je Prvenstvo Srbije. U završnom takmičenju u maju i junu 1946. godine, učestvovalo je šest timova. Crvena zvezda je osvojila prvo mesto pobedivši Železničar u Nišu, Metalac u Beogradu, Jedinstvo u Smederevu i Radnički u Kragujevcu. Jedini meč koji je naš tim izgubio bio je protiv Borca iz Čačka.\nGodine 1948. osvojen je prvi Kup, a u finalu sa ubedljivih 3:0 pobeđen je Partizan. Sledi period konstantnog osvajanja odličja i posle tri pehara u najmasovnijem takmičenju, 1951. godine u nezabeleženoj triler završnici prvenstva najtrofejniji srpski klub stiže i do naslova najboljeg u šampionatu. Sustigli smo prednost zagrebačkog Dinama od pet bodova (tada se pobeda bodovala sa dva boda) u poslednja tri kola, a oduševljeni navijači zapalili su novine na stadionu i na ramenima nosili svoje junake kroz Beograd. U narednim decenijama Crvena zvezda izrasta u giganta svetskog formata, sa prepoznatljivom brzom i efikasnom igrom.\n1957. godine, uz četvrtu titulu prvaka države (nakon 1951, titule su osvojene 1953. i 1955.) ostvaren je i veliki evropski uspeh. Crveno-beli su zaigrali na međunarodnoj evropskoj sceni, i odigrali su polufinale u Kupu evropskih Šampiona. Italijanska Fiorentina je slavila sa 1:0 u Beogradu, dok je meč u Italiji završen nerešenim rezultatom. Godinu dana kasnije, u vitrine našeg kluba stigao je i prvi evropski trofej – Dunavski Kup. Do narednog evropskog trofeja, čekalo se punih 10 godina, a potom je 1968. godine ponovo osvojen, kako se tada zvao, Srednjoevropski Kup.\nDominirali smo u nacionalnim takmičenjima, i vreme je došlo da se ode stepenik više. Prva velika prilika propuštena je 1971. godine, kada je po drugi put u svojoj istoriji, Crvena zvezda igrala polufinale Kupa evropskih šampiona. Na „Marakani“ je ubedljivo savladan Panatanaikos rezultatom 4:1, dok je još uvek neobjašnjiv poraz u revanšu od 3:0. Potom je 1975. godine Crvena zvezda odigrala polufinale Kupa pobednika Kupova. Rival iz Mađarske, Ferencvaroš, bio je uspešniji. Prvi meč je završen rezultatom 2:1 u korist Ferencvaroša, dok je revanš u Beogradu završen nerešenim rezultatom.\nKruna uspeha na Marakanu stigla je konačno 1991. godine kada Zlatna generacija srpskog kluba osvaja Evropu i svet. U finalu Kupa evropskih Šampiona pobeđen je Olimpik iz Marseja, nakon izvođenja jedanaesteraca. Samo nekoliko meseci kasnije, u Tokiju, pehar namenjen svetskom klupskom prvaku, takođe je zablistao u trofejnoj sali stadiona „Crvena zvezda“. I naredne godine, Crvena zvezda je nastupala u Kupu evropskih Šampiona, ali zbog uvođenja sankcija nije odigrala nijednu utakmicu pred svojim vernim navijačima. Sampdorija je bila zadnja prepreka koju je naš tim trebao da savlada kako bi ponovo igrao finale ovog takmičenja. Utakmica koja se igrala u Sofiji završena je rezultatom 3:1 u korist tima iz Italije.\nNa leto 2014. godine, Crvena zvezda je osvojila 26. titulu prvaka države, i to nakon višegodišnjeg „posta“.\nCrvena zvezda FK fudbal fudbalski klub Jugoslavija Ljutice Bogdana 1\t2016-02-10\nTags Crvena zvezda FK fudbal fudbalski klub Jugoslavija Ljutice Bogdana 1


Nekoliko osoba sa područja istočne Hercegovine prijavilo je Policijskoj upravi Trebinje da su dobijali poruke putem Mesindžer aplikacije da na određeni telefonski broj uplate prvo 30 KM dopune, a nakon toga još 20 maraka, a neki su i nasjeli na prevaru i uplatili novce.\nRadi se o hakovanju profila, u kojim su osobe nasjedale, misleći da pomoć zaista traže njihovi prijatelji.\nPolicija je ovo krivično djelo okarakterisala kao "Prevaru" i nastavila rad na njegovom rasvjetljavanju.\nOvakve prevare i pokušaji prevara su u posljednje vrijeme sve češći, što se desilo i nedavno, kada je nepoznata osoba jednoj Nevesinjki neovlašteno ušla u Fejsbuk profil i u njeno ime tražila pomoć, prevarivši na taj način njenu prijateljicu i ukravši joj 200 maraka.\nTakođe je krajem aprila nepoznato lice ili više njih hakovalo nalog elektronske pošte jedne trebinjske destilerije eteričnih ulja, da bi zloupotrebom njihovog imena pribavio materijalnu korist od 8.750 evra, a dešavale su se i prevare u internet kupovini, ali i takozvana hakovanja profila, u kojim nije bilo materijalne koristi.\nPolicijska uprava Trebinje apeluje na sve građane da, s obzirom na učestalost ovakvih pojava, provjere istinitost molbe sa osobom koja im navodno traži pomoć, pa tek nakon toga da donesu odluku.


Širenje lažnih vesti jednako je opasno kao i situacija u kojoj se ceo svet nalazi suočen sa korona virusom, poručio je danas predsednik Srbije Aleksandar Vučić, povodom montiranog snimka čiji je on akter, a koji se pojavio na društvenim mrežama.\nNaime, Dena Grejson, bivša kandidatkinja demokrata za Kongres SAD, koja se na Tviteru predstavlja kao stručnjak za ebolu i druge pretnje od pandemija, podelila je na toj mreži jedan deo snimka sa Vučićeve konferencije za medije od pre nekoliko dana, u trajanju od 18 sekundi.\nSnimak trenutka u kojem se Vučić zakaljao, isečen je tako da je izostalo njegovo objašnjenje da se zagrcnuo nakon što je popio vodu, i tako emitovan sugeriše da je predsednik Srbije možda zaražen koronom.\n- Predsednik Srbije nekontrolisano kašlje dok mu novinar postavlja pitanje u vezi sa korona virusom - napisala je Grejson uz snimak.\nPredsednik Srbije je na Tviteru objavio duži snimak, na kom se vidi i čuje njegovo objašnjenje.\n- Kako se na društvenim mrežama pojavio montirani snimak, podsećam da je širenje lažnih vesti jednako opasno kao i situacija u kojoj se ceo svet nalazi suočen sa Covid 19 - poručio je Vučić na Tviteru.\nA na engleskom jeziku je dodao i:\n- U ovakvim vremenima, obezbeđvanje činjeničnih informacija na mreži je presudno za nečiju sigurnost - naveo je Vučić.


Jedna nova tehnologija koja uskoro kreće na 5G mrežama trebalo bi da omogući automobilima da “razgovaraju” među sobom."C-V2X" je komunikaciona tehnologija koja koristi 5G mreže. To će omogućiti vozilima da bežično komuniciraju jedna s drugima, sa semaforima i drugom drumskom opremom. Automobili neće samo emitovati lokaciju, brzinu i smer, već će moći da se “dogovaraju” o redosledu prolaska kroz raskrsnice ili prilikom suženja puteva, da "razgovaraju" sa semaforima i usklađuju brzinu kretanja sa zelenim svetlom.\nZa početak, ta tehnologija bi trebalo da pomogne vozačima u slučajevima rizika od sudara ili zbog zaleđenog puta. Automobili koji sobom upravljaju moći će da sami odlučuju šta da rade, umesto da predaju kontrolu čoveku ili se zaustavljaju kada uoče problem. "C-V2X" će time nadmašiti dva decenije star sistem "Dedicated Short-Range Communications" (DSRC). A "V2X" znači da vozila komuniciraju sa vozilima (V2V), sa infrastrukturom (V2I) i sa pešacima (V2P).\nU "5GAA", konzorcijumu koji podržava "C-V2X", sada je 120 članova, među kojima su: “Audi”, “BMV”, “Daimler”, “Ford”, “GM”, “Honda”, “Hjundai”, “Nisan”, “Folksvagen” i “Volvo”, zatim tehnološke kompanije “Intel”, “Samsung” i “Kvalkom”, “Boš” i drugi proizvođači autoelektronike i mrežne opreme...\nMreža 5G može da prenosi više podataka od 4G i da omogući automobilima da “razmenjuju” podatke sa svojih senzora, putem kamera i radara. Zagovornici "C-V2X" tek treba da uvere vlasti u nove prednosti i dobiju deo frekvencijskog opsega. Federalna komisija SAD-a za komunikacije razmatra stavove o tome, tela EU su u julu signalizirala da su zainteresovana za razvoj "C-V2X", a neki kineski gradovi već rade na tome.


Izbori u Sjevernoj Rajni-Vestfaliji donijeli su trijumf demohrišćana i zelenih, a veliki gubitnici su socijaldemokrate i liberali. Ipak se još ne zna ko će na kraju s kim u koaliciju i koje će posljedice to da ima za Berlin.\nPrema nezvaničnim rezultatima, Hrišćansko-demokratska unija pobjednik je na izborima u najvećoj njemačkoj pokrajini Sjevernoj Rajni-Vestfaliji – CDU može da računa sa 35,9 odsto glasova. Njihov najveći konkurent, Socijaldemokratska patrija (SPD), je gubitnik: prognoze joj daju samo 27,1 odsto glasova, što je najlošiji rezultat SPD-a u istoriji te najmnogoljudnije njemačke pokrajine koja je dugo vremena važila za socijaldemokratski bastion.\nDrugi veliki pobjednik je stranka Zelenih: u poređenju sa izborima prie pet godina, oni su osvojili gotovo 12 odsto glasova više i sada su prešli 18 procenata. To znači da će na kraju upravo ta stranka odlučivati u formiranju nove vlade.\nVeliki gubitnici su liberali (FDP) koji su na ivici izbornog cenzusa od pet odsto. Desničarska Alternativa za Njemačku (AfD) takođe je izgubila dio birača u odnosu na prošle izbore, ali će po svoj prilici ponovo biti zastupljena u pokrajinskom parlamentu – za razliku od Ljevice, koja je jasno izgubila i daleko je od cenzusa.\nDosadašnji pokrajinski premijer i glavni kandidat CDU, Hendrik Vist, naglašava da je njegova partija jasan pobjednik i da su birači nesumnjivo dali do znanja da ga ponovo žele za predsjednika vlade.\nOdmah nakon objavljivanja prvih procjena u političkom Berlinu počela su tumačenja značaja tih rezultata za politiku na saveznom nivou. Tako predsjednik demohrišćana Fridrih Merc naglašava da je „ovo fenomenalan rezultat“ i da je to „bilo glasanje i o politici savezne vlade“, a da je „CDU ponovo u igri“.\nS druge strane, jedan od dva predsjednika Socijaldemokratske partije Lars Klingbajl naglašava da je dosadašnja demohrišćansko-liberalna koalicija u Sjevernoj Rajni-Vestfliji izgubila vlast, te da je „istinska promjena moguća samo u crveno-zelenoj koaliciji (SPD i Zeleni)“.\nNegativna vijest u vezi s ovim izborima jeste rekordno mali odziv birača – samo 56 odsto građana s pravom glasa izašlo je na glasanje, devet odsto manje nego prije pet godina.\nKao glavne teme za birače su, prema anketama, bili problemi s rastom cijena, zabrinutost zbog promjene klime, strah od problema sa snabdijevanjem energentima i rat u Ukrajini.


Bundesliga 2021/22, 23. kolo - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Sport » Bundesliga 2021/22, 23. kolo\nBundesliga 2021/22: Džamal Musijala (foto: Sebastian Widmann / Bundesliga / Bundesliga Collection via Getty Images)\nBundesliga 2021/22, 23. kolo\nAh Neša 17. februar 2022. Sport, TV i online program Postavite komentar\nBundesliga 2021/22, 23. kolo… Borusija Dortmund se nada da će pojačati pritisak na lidera iz Minhena posle napornih evropskih utakmica.\nDrugoplasirani tim ima šest bodova manje od Bajerna koje će pokušati da nadoknadi u narednom i preostalih 11 kola do kraja prvenstva. Tri boda su nadoknađena prošle nedelje posle šokantnog poraza šampiona (Bohum, 2:4). Ipak, Bavarci imaju lak zadatak, jer igraju protiv poslednjeg na tabeli, dok Borusija dočekuje imenjaka iz Menhengladbaha.\nRobert Levandovski ubedljivo vodi na listi strelaca, pa se već sada postavlja pitanje da li će najbolji svetski igrač nadmašiti lični prošlogodišnji rekord (41 gol).\nI pored silnih poraza od Dortmunda u poslednjoj deceniji, ekipa iz M’gladbaha je uspela da ih dobije u prvom delu sezone (1:0), pa će ova utakmica svakako biti jedna od zanimljivijih predstojećeg vikenda.\nBajer ima niz od četiri uzastopne pobede sa 16 postignutih golova, a šansu za petu vrebaće na vrućem terenu Majnca koji igra promenljivo.\nU subotu će biti odigrano pet važnih utakmica. U borbi za evropsku jesen sastaće se Volfsburg i Hofenhajm; Štutgart vreba pobedu posle četiri vezana poraza protiv Bohuma; Augsburg – trenutno na poziciji koja vodi u plej-of za ispadanje/ostanak u ligi – dočekuje šestoplasirani Frajburg.\nArminija je trenutno van zone ispadanja samo zbog bolje gol-razlike, ali bi mogla da napreduje ako pobedi Union Berlin koji je zaređao dva poraza; Keln i Ajntraht će igrati na pobedu koja znači u borbi za Evropu sledeće sezone.\nKolo zatvaraju Herta i Lajpcig koji baš dobro igra od početka drugog dela sezone.\nBundesliga 2021/22, 23. kolo – raspored i satnica\nPrethodni Sahrane i kremacije u Beogradu, 18. februar 2022.\nSledeći Bez struje i bez vode u Beogradu, 18. februar 2022.


Zakonodavni okvir za davanja - Trag fondacija\nSIGN mreža – Trag zajedno sa fondacijama u šest zemalja u regionu, okupljenih u SIGN mrežu, radi na aktivnostima koje će doprineti izgradnji povoljnijeg okruženja za razvoj filantropije i davanja za opšte dobro. U okviru projekta “SIGN za održivost”, podržanog od strane Evropske unije, na osnovu pravne analize i komparativnih iskustava iz regiona i zemalja EU kreiraju se predlozi za poboljšanje fiskalnih politika. Uvođenjem i unapređenjem poreskih olakšica za kompanije i pojedince stimulisaće se lokalna davanja i stvoriti uslovi za veću održivost rada civilnog društva i inicijativa građana/ki.\nKoalicija za razvoj socijalnog preduzetništva – Trag kao članica Koalicije za razvoj socijalnog preduzetništva posvećena je razvoju i unapređenju socijalnog preduzetništva u Srbiji. Trag kroz rad u Koaliciji, učestvuje u sprovodjenju aktivnosti za podršku razvoju socijalnih preduzeća, zalaže se za stvaranje podsticajnog okruženja i promoviše značaj koncepta za ekonomski napredak i održivi razvoj društva, sa ciljem da se uspostavi platforma za razvoj socijalnog preduzetništva u Srbiji. Aktivnosti Traga fondacije u Koaliciji usmerene su pre svega na kreiranje i usvajanje zakonskih propisa značajnih za razvoj ove delatnosti.


- Odveo sam sina na redovan sistematski pregled i doktorka nas je posavetovala da detetu ne dajemo previše pilećeg mesa jer je, kako kaže, prepuno ženskih hormona - reči su zabrinutog čitatelja koji se redakciji “Blica” javio nakon posete lekaru.\n- U poslednje vreme kod dece koju lečimo primećujemo da velika većina njih prerano ulazi u pubertet. Tokom pregleda takođe uočavamo i sve lošiji kvalitet dečje kože - upozorava dr Jonev.\n- Kod veoma mladih devojčica javljaju se strije po telu koje su ranije dovođene u vezu samo sa ženama koje su više puta rađale. Na sistematskim pregledima nalazimo strije oko bradavica ili na stomaku kod devojčica koje su tek napunile 10 godina. Kod dečaka one se javljaju takođe na stomaku, ali i na leđima. Sve ovo i dermatolozi tumače kao rezultat loše ishrane, odnosno činjenice da u hrani ima previše hormona - objašnjava dr Jonev, i dodaje da je još jedna od posledica korišćenja takvog mesa to što su nam deca sve maljavija.\n- Farmeri u stočnu hranu stalno ubacuju kokcidiostatike koji se koriste kada živina dobije dijareju. I umesto da im to daju najviše tri dana, živina to jede 30 dana, sve vreme, osim poslednjih pet dana pred klanje. Ipak, taj antibiotik ne može da se neutrališe za to vreme, već ostaje u kostima i mesu. Kada živina to jede svakodnevno, uništava joj se tkivo štitne žlezde, dolazi do disbalansa hormona i zato se utove do tri i više kilograma za samo 35 dana. Ako čovek jede to meso - do istih oštećenja dolazi i kod njega, upozoravaju veterinari.


„Već dugo smo među najvećim doprinosiocima u toj misiji. Proteklih godina dodatno smo povećali učešće u KFOR-u odgovarajući potrebama NATO da popuni praznine u sposobnostima koje su nastale zbog povlačenja više zemalja. Na taj način naglašavamo snažnu posvećenost, ne samo bezbednosti Zapadnog Balkana, već suštinski doprinosimo naporima NATO da promoviše međunarodnu bezbednost u evroatlantskom regionu i šire“, naveo je Korom u intervjuu za Balkansku bezbednosnu mrežu.\nKorom je za taj portal podsetio da je Mađarska u proteklih pet godina imala dva puta funkciju zamenika komandanta KFOR-a, a da je sada zvanično prihvaćeno i odobreno od NATO zvaničnika da preuzme i funkciju komandanta, pa oko toga više „nema pitanja“.\n„Novi talas ilegalnih masovnih migracija ima potencijal da destabilizuje region… Ovaj region je i dalje jedan od najsloženijih delove Evrope. Moramo priznati da je veliki napredak postignut od sredine 90-tih godina. Ipak, etničke, verske i ekonomske tenzije i dalje su prisutne, i kao što sam već istakao, ilegalne masovne migracije imaju glavni negativni efekat na opštu situaciju“, rekao je on.


EBRD predstavio Izvještaj o tranziciji za 2015-16: Izbalansirati finansiranje – Fic\nVijestiEBRD predstavio Izvještaj o tranziciji za 2015-16: Izbalansirati finansiranje\n11. Februara 2016.by ficba\nSarajevo, 11. februar 2016. godine – Evropska banka za obnovu i razvoj prezentirala je svoj Izvještaj o tranziciji 2015-16 “Izbalansirati finansiranje €ť, u Sarajevu, glavnom gradu Bosne i Hercegovine. Izvještaj opisuje ključne događaje u Bosni i Hercegovini tokom prošle godine i razmatra predstojeće izazove tranzicije s kojima se suočava Bosna i Hercegovina i širi region.\nTokom prezentacije dva urednika Izvještaja, Peter Sanfey (Zamjenik direktora za strategiju i politiku zemlje) i Alexander Plekhanov (Viši ekonomist) su prezentovali glavne nalaze Izvještaja, a Tamir Mostarac, bankar iz EBRD-ovog predstavničkog ureda u Bosni i Hercegovini dao je pregled investicionih rezultata Banke i širu strategiju u zemlji.\nNakon prezentacije EBRD-ovog Izvještaja o tranziciji 2015: Izbalansirati finansiranje uslijedio je razgovor o ekonomskim potencijalima zemlje i daljim mogućnostima za saradnju između BiH i EBRD.\nTokom protekle decenije globalni finansijski sistem je doživio značajne promjene, a te promjene nigdje nisu bile tako duboke kao u zemljama u koje EBRD investira.\nEBRD-ov izvještaj o tranziciji za 2015/16 – Izbalansirati finansiranje – prati evoluciju finansiranja u tranzicijskoj regiji nakon krize u 2008-09 godini i razmatra pitanje kako treba izbalansirati finansiranje da se obezbijede raznovrsniji i stabilniji prilivi finansijskih sredstava za podršku ekonomskog razvoja.\nIzvještaj navodi da je, sedam godina nakon erupcije globalne finansijske i ekonomske krize, rast u tranzicijskom regionu u cjelini skoro jednak nuli i da je zaustavljena ekonomska konvergencija sa razvijenijim ekonomijama.\nU isto vrijeme, dramatično smanjenje vanjskih debalansa u regionu je postignuto na štetu ulaganja. “Region treba da investira oko 75 milijardi US$ više na godišnjoj osnovi da bi ponovo doveo investicije na nivo koji se očekuje od ekonomija u ovom stadiju razvoja €ť navodi se u Izvještaju.\nZaključci Izvještaja o tranziciji – potreba za rebalansom finansijskog sektora -su zasnovani na analizama jedinstvenih podataka koji odražavaju EBRD-ove veze sa finansijskim institucijama, privatnim investitorima i preduzećima širom regije.\nU elektronskoj verziji izvještaja također se mogu naći detaljne procjene makroekonomskih događaja i strukturnih reformi u Bosni i Hercegovini i drugim državama u regiji, kao i izazovi u 2016 godini.\nOd početka svog rada u Bosni i Hercegovini, EBRD je investirala više od 1.8 milijardi eura u preko 127 projekata u zemlji. Banka investira u razvoj infrastrukture, podršku malim i srednjim preduzećima i jačanje finansijskog sektora.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: Sir Miljanića izvoziće se u EU\n29. 11. 2020. 16:28 >> 16:27 4\nSir Miljanića izvoziće se u EU\nPrvi put na tražištu Evropske unije naći će se i mliječni prozvodi iz Crne Gore i to zahvaljujući Farmi Miljanić iz Nikšića čiji je sir prošao stroge evropske procedure. Broj crnogorskih kompanija koje svoje proizvode mogu da plasiraju na tržište Evropske unije polako raste, a takozvani evropski izvozni broj dosad je dobilo 19 objekata širom Crne Gore.\nOd malog porodičnog biznisa do firme koja će uskoro svoje sireve plasirati na tržište EU. To je put koji je porodica Miljanjić iz Nikšića prošla nakon, kako kažu, osam godina teškog i posvećenog rada. Njihova sirara ovih dana dobila je EU izvozni broj čime su postali prva crnogorsaka firma iz sektora mljekarstva čiji su prozvodi ispunili sve zahtjeve Brisela.\n“Ponosan sam što će se sir “lider”, prvi crnogorski sir, naći na evropskom tržištu. Ponosan sam an svoju porodicu koja mi značajno pomže u cijelom projektu, na sve svoje zaposlene, na sve svoje kooperante, jer imamo najbolje mlijeko, kozje i ovčje, u Crnoj Gori i ovo je zajednički uspjeh”, kaže vlasnik Radivoje Miljanjić.\nKad kaže zajednički Radivoje, pojašnjava, misli i na pomoć koju je dobio od države na putu do zahtjevne EU trpeze. Insitucije su prvo usvojile evropsku legislativu, usaglašani su i primijenjeni strogi standardi bezbjednosti hrane, pa je danas u Crnoj Gori 19 objekata iz sektora proizvodnje hrane koji imaju izvozni broj, a još preko 65 ispunjava te standarde.\n“Stavljanje na listu objekata, iz trećih zemaljaa, iz kojih je dozvoljen uvoz u EU, ili kako mi to popularno zovemo izvozni evropski broj, daje konkurentsku prednost, odnosno daje garanaciju da je sistem zemlje usaglašen sa evropskim standardima i da su objekti usaglašeni sa evropksim standardima”, objašnjava direktorica Uprave za bezbjednost hrane, veterinu i fitosanitarne poslove Vesna Daković.\n“Krajnje strogo, profesionalno, do svih mogućih detalaja, sve što radite morate dokazati, morate imati papir da ste dokazali labarotrijski da je to zdravo, da je to čisto i da je to ispravno. Postoje tu cijeli alati za kontrolu”, dodaje Miljanić.\nDaković ističe da su, uprokos epidemiji, već pojedine crngorske kompanije sklopile aranžmane na EU tržištu.\n“Tako da je u periodu zatvaranja čitave Evrope, kompanija Mesopromet krenula da izvozi za Njemačku”, kaže ona.\nEvropsko tržište ima oko 500 miliona stanovnika pa je i Radivoje sada na slatkim mukama.\n“Imamo kupce sa kojima pregovaramo još od marta, koji nas je podstakao da krenemo baš u ovoj godini kada je korona pritisla sve i zasutavila procese, znači prvo će to biti Slovenija, pregovaramo sa Hrvatskom, Njemačkom i Češkom”, kaže Miljanić.\nZaključuje da je ovo veliki dan za sektor mjekarstva, jer otvara nove i velike mogućnosti za sve u repro lancu.\n“Onda će za sve one koji sada imaju male buljuke koza i ovaca moći da prošire svoja stada i uvećaju proizvodnju i samim tim svi zajedno ćemo izvoziti znatno veće količine, nego što smo prodavali na crnogorskom tržištu”, dodaje on.\nOsim otvaranja evropskog tržšita naše kompanije postaju i globalno konkurentnije, što najbolje pokazuje i nedavni otkup jagnjadi na arapskom tržištu.\nNikšić Vesna Daković Sirara Miljanić Izvoz u EU


Libija upozorila Egipat u vezi vojne intervencije, Francuska podržava Kairo - SAHAR Balkan\nJun 23, 2020 14:26 Europe/Sarajevo\nVisoko državno vijeće Libije, savjetodavno tijelo međunarodno priznate vlade u Tripoliju, upozorilo je Egipat na vojnu intervenciju.\n„Pozivamo egipatsku armiju da ne bude uvučena u kocku, čija će sudbina biti slična kao i prethodnima, poput slučaja u Jemenu“ – poručilo je Vijeće, podsjećajući na skupu vojnu intervenciju Egipta u Jemenu 60-tih godina.\nEgipat podržava libijske pobunjenike pod vodstvom Halife Haftara, koji su doživjeli velike poraze od strane snaga vlade u Tripoliju, koje pomaže Turska. Egipatski predsjednik El-Sisi u subotu je rekao da je naredio vojsci svoje zemlje da bude spremna za vojne misije izvan egipatskih granica, ukoliko to bude potrebno.\n„Libija je nezavisna i suverena država, a dužnost zakonske libijske vlade je da uspostavi kontrolu nad cijelom libijskom teritorijom“ – navodi se u saopštenju Vijeća.\nU međuvremenu, francuski predsjednik Emmanuel Macron, osudio je tursku vojnu pomoć Tripoliju, rekavši da Ankara „igra opasnu igru“.\nOn je rekao da Francuska neće tolerisati ulogu koju Turska igra u Libiji. No, Macron je podržao potencijalnu egipatsku vojnu intervenciju u Libiji, rekavši da Sisi ima pravo da interveniše u Libiji, te da su Sisijeve brige sasvim legitimne.


Microsoft i UNICEF pomažu domaćim školama pogođenim poplavama\nnovosti Modernizacija nastave\nponedjeljak, 12 Oktobar 2015 11:50\nMicrosoft BiH je sa Fondom Ujedinjenih nacija za djecu BiH (UNICEF) pokrenuo projekat modernizacije i unapređenja nastavnog procesa u srednjim i osnovnim školama u našoj zemlji. U sklopu projekta pod nazivom "Upgrade your school" organizovani su IT treninzi za 285 nastavnika i profesora na 9 lokacija.\nPoseban naglasak stavljen je na škole koje su pogođene prošlogodišnjim devastirajućim poplavama u Bosni i Hercegovini.\nNakon što je Evropska unija finansirala donaciju 660 Windows 8.1 tableta, Microsoftovci su proteklog vikenda u Saobraćajnoj i elektro školi Doboj nastavili projektne aktivnosti nadogradnjom školskih kompjutera i instaliranjem Windowsa 10.\n"Korištenje najnovijeg Windows 10 sistema će partnerskim školama i njihovim nastavnicima i učenicima omogućiti unapređenje njihovih znanja i vještina, a ovu priliku smo iskoristili da im predstavimo najnovije i najbolje karakteristike", istakao je direktor Microsoft BiH, Omar Krivošija, te podsjetio da su škole u poplavljenim područjima doživjele ozbiljne štete u pogledu infrastrukture, ali i kompletne IT opreme. "Sada kroz naš zajednički projekat škole ponovo postaju u potpunosti funkcionalne i ponovo služe onima koje najviše volimo, djeci", rekao je Krivošija te najavio nastavak ovog projekta i u narednim mjesecima.\nDirektor Saobraćajne i elektro škole Doboj, Spasoje Vasiljević, zahvalio se Microsoftu i UNICEF-u na dosadašnjoj uspješnoj saradnji i izrazio nadu da će donirana oprema znatno olakšati unapređenje nastavnog procesa i povećavanje aktivnosti učenika u nastavi.\nDell navodno kupuje cloud kompaniju za 50-65 milijardi dolara\nPremium maske za Lumia 950 i 950XL smartphone u prodaji od ove sedmice


Intenzitet gripa ispod epidemijskog praga – Nadlanu.com\nIntenzitet gripa ispod epidemijskog praga\nBEOGRAD, 11. februara 2010. (Beta) - Od početka godine intenzitet kliničke aktivnosti virusa novog gripa je ispod epidemijskog praga, što je 100 obolelih na 100.000 stanovnika, ali je epidemiološka situacija i dalje nesigurna, objavio je Institut za javno zdravlje Srbije "Milan Jovanović Batut" na svom sajtu.\nRazlog za takvu procenu je činjenica da je virus A H1N1 i dalje prisutan na teritoriji Srbije i da 90 odsto populacije nije otporno na virus, što može dovesti do naglog pogoršanja epidemiološke situacije.\nProcenjuje se da je do sada od novog gripa u Srbiji obolelo najmanje 6,2 odsto ukupne populacije, a da je ukupno nakon bolesti, asimptomatske infekcije ili vakcinacije imuno najmanje 750.000 do milion osoba.\nProtiv novog virusa gripa vakcinisane su, zaključno sa 10. februarom, 152.653 osobe. Od kraja januara dnevno se vakciniše nekoliko stotina građana. Prema podacima sa sajta "Batuta", od posledica gripa umrla je 81 osoba, a poslednji smrtni slučaj je registrovan 28. januara. U međuvremenu je, međutim, 8. februara saopšteno da je u Nišu od posedica gripa preminula porodilja.


Novinar pronađen mrtav u Srpskom Krsturu\nSrpski novinar Luka Popov (60) pronađen je mrtav u svojoj kući u Srpskom Krsturu, a Udruženje novinara Srbije (UNS) i Društvo novinara Vojvodine (DNV) zatražili su od nadležnih organa da hitno otkriju okolnosti tog događaja, prenose novinarska udruženja u Srbiji.\nUNS sa svojim ogrankom DNV traži od nadležnih "da hitno rasvijetle okolnosti smrti Popova", voditelja lokalnih radio stanica u Čoki i Novom Kneževcu, priopćilo je udruženje.\nNovinari u Srpskom Krsturu prenijeli su UNS-u da još nema službene potvrde iz policije da je Popov ubijen kao i da očevid u toku, a da će njegovo tijelo biti poslano na obdukciju u Novi Sad.\nU srpskom Ministarstvu unutrarnjih poslova (MUP) agencji Beta je danas rečeno da je u Srpskom Krsturu pronađeno telo muškarca starog oko 60 godina.\n"Policijski očevid je u tijeku", naveli su u MUP-u.\nUNS i DNV su u priopćenju zatražili od policije i tužilaštva da otkriju i ima li smrt Popova veze sa novinarskim poslom koji je obavljao.


Razumevanje kompleksnosti - kulturne determinante\nTradicionalno, većina evropskih kultura smatraju vino prefinjenim izborom u pogledu konzumiranja hrane i pića, pa ga na taj način treba uskladiti sa umerenom potrošnjom. Dok je potrošnja vina u EU znatno opala u poslednjih 20 godina, među mladim ljudima, na primer, došlo je do postepenog povećanja zloupotrebe alkoholnih pića, posebno u obliku "opijanja" (ponovljaju se teška pijanstva, više od pet standardnih jedinica pića u jednom kratkom vremenskom intervalu, a sa jedinim ciljem da se što pre uđe u stanje pijanstva). Ovaj trend ukazuje na važnost analize obrazaca konzumiranja alkoholnih pića i potrebu da se promoviše odgovornost i usmeravanje u tim situacijama.\nEvropska Komparativna studija o konzumiranju alkohola (ECAS) sprovedena u 14 evropskih zemalja i skreće pažnju na neke znatne parametre i zaključke. Evropski mediteranski regioni imaju najviši stepen konzumiranja vina po glavi stanovnika, ali obrasci konzumiranja koji se u tim regionima primenjuju imaju manje zdravstvenih rizika i mogu se posmatrati ovako: na primer - alkoholna pića se prvenstveno konzumiraju kod kuće uz obroke, a ne u barovima/restoranima i ne bez hrane. Postoje značajne nacionalne varijacije u odnosu na "opijanja" koje se mogu iskazati na sledeći način:. na primer, 34% ispitanika u Irskoj je reklo se obično opija na tzv. lumperajkama, u poređenju sa samo 2% ispitanika u Italiji u kojoj je nivo vinske kulture na neuporedivo višem nivou. Činjenica je da se obrasci konzumiranja alkoholnih pića različito primenjuju u različitim kulturološkim, nacionalnim i geografskim sredinama, u odnosu na zemlje koje su poznate kao proizvođači vina i gde se vino konzumira više redovno, gotovo isključivo uz obroke. Za razliku od ovih, u onim drugim poput nordijskih zemalja, Velike Britanije, Irske... obrazac konzumiralja se zasniva na sve višem nivou „opijanja“ u svakoj slobodnoj prilici koja to dopušta.\nŠtaviše, ogromne multikulturološke razlike u načinu na koji se Evropljani ponašaju kada piju svakako postoje. U nekim društvima, zloupotreba alkohola se često povezuje sa nasilnim ili anti-socijalnim modelima ponašanja (što je vrlo karakteristično za sve zemlje bivše SFRJ nakon ratova vođenih na njenom tlu), dok je u drugima ponašanje prilikom konzumiranja generalno harmonično. Ove razlike su delimično povezane sa nedoslednim kulturnim uverenjima o alkoholnim pićima, dostignućima u vezi efekata alkohola na društvene norme (ECAS konačni izveštaj, 2002).\nBolje razumevanje pojedinih obrazaca konzumiranja alkoholnih pića, naročito među mladim ljudima, potrebno je da bi mogli da predložimo rešenja koja bi mogla da minimiziraju štetu koju alkohol može da prouzrokuje. Zasnovano na dokazima istraživanja koje ispituje ove obrasce, kao i motivima konzumiranja alkohola, može se uspešno doprineti suzbijanju zloupotreba alkohola. Mere, uključujući obrazovanje i informisanje, kao i edukativne radionice koje će Centar vinske kulture često organizovati su od suštinskog značaja za podsticanje individualne i kolektivne odgovornosti.\nVinski sektor prepoznaje potrebu da sarađuje sa vlastima i svim zainteresovanim stranama koje imaju dodirnih tačaka sa njim, kako bi se osmislili projekti koji za cilj imaju da se uhvate u koštac sa ovakvim štetnim modelima konzumiranja alkohola. Centar vinske kulture će to zasigurno u okviru svojih aktivnosti učiniti tako što će promovisati korišćenje najboljih praksi koje će implementirati dugoročne, održive inicijative koje ističu štetne posledice neodgovornog konzumiranja alkoholnih pića. Štetnost alkohola treba da zabrine sve aktere, a najefikasniji pristup podrazumeva partnerstvo između zainteresovanih strana, ne samo na nacionalnom nivou, već i na regionalnom i često još važnije - na nivou lokalne zajednice.\nCentar vinske kulture će kao jedan od svojih ciljeva sigurno raditi na rešavanju i ovih problema i uspostavljanju novih obrazaca konzumiranja alkoholnih pića.


Najavljen drugi Heart Rock Fest u Vrbasu, vidimo se 10. avgusta - Moja Backa Topola\n19/07/2019\tDruštvo Ostavi komentar 221 Pregleda Izvor: mojabackatopola.rs\nVRBAS – Neki od najpopularnijih srpskih rok bendova će i ove godine pokazati svoju humanost na drugom Heart Rock Festu, koji će biti održan 10. avgusta na Gradskom stadionu u Vrbasu. Festival se održava pod pokroviteljstvom opštine Vrbas, a deo prihoda od ulaznica ide u humanitarne svrhe\nPored benda Ničim izazvan, koji je inicijator festivala i domaćin svojim prijateljima muzičarima, jedna od zvezda večeri će biti predstavnici nove srpske muzičke scene, čije pesme intrigiraju i posle mnogo slušanja – grupa S.A.R.S. Njihova muzika je svojevrsna kombinacija popa, roka, regea, hip-hopa i bluza sa elementima tradicionalnog srpskog folka. Iza sebe već imaju sedam albuma, a tokom jula će objaviti novi album „Glava“. Njihovi spotovi na Jutjubu imaju milionske preglede, a spot za pesmu „Lutka“ je pogledan već više od 54 miliona puta. Na koncertima stvaraju odličnu atmosferu i jedan su od omiljenih bendova u celom regionu.\nBend koji je za 25 godina rada publici poklonio puno sjajnih pesama, Neverne bebe, svojom muzikom će osvojiti srca i posetilaca Heart Rock Festa. Do sada su održali više od 2.000 koncerata, a u Vrbasu će pevati svoje najveće hitove, kao što su „Kuća za spas“, „Tu kraj nas“, „Tužna pesma“, „Da ima nas“, „Uzmi boje“, „Priča o nama“ i mnoge druge.\nNičim Izazvan na prošlogodišnjem HRF / Foto: Zoran Mandić\nJedan od veterana rok scene i autor velikih hitova, Dejan Cukić će sa svojim Sporim ritam bendomnapraviti odličnu žurku na Gradskom stadionu. „Letnje kiše“, „Ja bih da pevam“, „Mokre ulice“, „Julija“samo su neke od pesama koje publika peva jednoglasno.\nOrganizatori festivala su želeli da pruže priliku i mladim bendovima da predstave svoj rad, a u pitanju su momci iz niškog benda Majdan koji je za samo dve godine rada zabeležio zavidan broj nastupa svuda po Srbiji. Ove godine su imali i zapažen nastup na Beoviziji, gde su se predstavili pesmom „Budim te“.\nKarte za ovaj jedinstveni jednodnevni festival se mogu kupiti od sutra (subota, 6. jul) u pretprodaji po ceni od 500 dinara u Vrbasu u Kancelariji za mlade i Mansarda kafeu, a u Kuli u Sport Stars kafeu i Brothers pabu.\nMoramo naglasiti da će od 1. avgusta cena ulaznice iznositi 600 dinara. Organizator će omogućiti i prodaju na samom ulazu na dan festivala, kako bi oni koji nisu u mogućnosti da kupe karte u pretprodaji, mogli da dođu do svojih primeraka.\nMedijski sponzori ovogodišnjeg festivala su Portal “Naše Mesto” i Naxi radio.\nTagoviHeart Rock Fest Ničim izazvan PROMO vrbas


Zaharova: Mi nećemo prihvatiti laž da je Kosovo odvojeno od Srbije na osnovu referenduma - isarajevo.net\n„Mi nećemo prihvatiti laž da je Kosovo odvojeno od Srbije na osnovu referenduma. Neće proći kod nas situacija kad će nam pričati vadeći samo jednu stvar, da je to jedinstveni primjer u Evropi. Sve što će biti vezano za izvrtanje istorijskog sjećanja takođe neće proći.”\n← U BIH registrovano 10.317 migranata\nCrnadak odobrio vize košarkašima Kosova →\nKa Evropi krenuli prvi tankeri sa plinom 1,5 dolara jeftinijim od ruskog!\n24/09/2017 ivanovic 0\nStudenti iz Rusije u posjeti Poljoprivrednom fakultetu u Istočnom Sarajevu


Državljani Moldavije Maksim Lakubovski (35) i Ekatarina Lakubovski (33) uhapšeni su u Baru zbog sumnje da su dio međunarodne kriminalne grupe koja je prala novac, saopštila je Uprava policije Crne Gore.\nIz Uprave policije saopštili su da je opsežnom policijskom akcijom realizovan međunarodni predmet kodnog naziva "MIG" kojim je koordinisalo Specijalno državno tužilaštvo.\nPolicija je kod njih pronašla i oduzela više od 100 bankovnih kartica, desetine SIM kartica, devet mobilnih telefona, dva luksuzna vozila čija vrednost iznosi 100.000 evra, 3.000 evra gotovog novca, tri laptopa i drugo.\nRad na predmetu započet je u julu 2020. godine, u saradnji sa Policijom i Specijalnim tužilaštvom Moldavije, SELEC Centrom iz Bukurešta i uz podršku EU Programa pomoći IPA2019 Zapadni Balkan.\n- U okviru rada na predmetu "MIG", Crna Gora je prvi put potpisala sporazum o zajedničkom istražnom timu sa drugom državom - navedeno je u saopštenju.\nSinhronizovano su juče izvedene policijske akcije u glavnom gradu Moldavije, Kišinjevu i na teritoriji Bara.\n- Izvršen je pretres na 15 lokacija, u dve zemlje istovremeno, od čega četiri pretresa u Crnoj Gori... U Moldaviji su lišena slobode četiri lica za koja se sumnja da su članovi organizovane kriminalne grupe, koja je u periodu od 2018. godine vršila krijumčarenje i distribuciju više vrsta sintetičkih droga na teritoriji Kišinjeva i šire - navedeno je u saopštenju.\nU saopštenju je navedeno da kriminalistička obrada upućuje na to da je M.I. organizator kriminalne grupe, za koju su prikupljeni dokazi koji upućuju na sumnju da je izvršila krijumčarenje i distribuciju opojnih droga u vrijednosti od milion i po evra.\nCrnogorac izručen Italiji zbog ORUŽANE PLJAČKE juvelirnice u Milanu\nOsmorica Hrvata i Avganistanac uhapšeni jer su krijumčarili migrante


Home / Magazin / Na Balkanu se najviše praznuje\nMapa koju je napravio češki lingvista, matematičar i umjetnik Jakub Marian, pokazuje koliko Evropljani godišnje odmaraju.\nU zemljama regije odmara se više nego u drugim dijelovima Evrope.\nBosna i Hercegovina svrstana je u red zemalja sa najviše državnih praznika – od deset do petnaest, zavisno od entiteta/kantona.\nJedan dan manje se praznuje u Albaniji, Crnoj Gori i Hrvatskoj, a do 13 dana državnih praznika zabilježeno je u Sloveniji, Srbiji i Makedoniji.\nNajmanje praznika zabilježeno je u Velikoj Britaniji (0) i Holandiji (8), s tim što Britanci imaju 28 dana plaćenog godišnjeg odmora.\nNa globalnom nivou, najviše se praznuje u Aziji (8), zatim, redom, u Latinskoj Americi (4), Zapadnoj Evropi (3), Centralnoj i Istočnoj Evropi (3), pa na Bliskom istoku i Africi (2) i na kraju Sjevernoj Americi.\nMapu pogledajte na OVOM LINKU.


ZA ISTORIJU - Serenin 20. Gren Slem trofej! - Sportske.net\nZA ISTORIJU - Serenin 20. Gren Slem trofej!\nFenomenalna Amerikanka opravdala očekivanja na Rolan Garosu i nastavila dominaciju u ženskom tenisu!\nPrva teniserka sveta Serena Vilijams osvojila je danas svoj treći trofej na Rolan Garosu, a ujedno i jubilarnu, 20. Gren slem titulu! Jedino je Nemica Štefi Graf u tom pogledu ispred nje, sa 22 Gren Slem trofeja.\nAmerikanka je danas u finalu u tri seta savladala Čehinju Lisi Šafarovu, rezultatom 6-3, 6-7 i 6-2, posle neočekivano duge borbe koja je trajala nešto više od dva sata.\nU prvom setu, ključan je bio četvrti gem, u kome je Vilijams napravila brejk i tu prednost je bez većih problema uspela da sačuva do kraja seta, koji je dobila sa 6-3.\nKada je u drugom povela sa 4-1, izgledalo je da će sve biti završeno vema brzo, ali onda sledi veliki povratak Čehinje.\nDoduše, u tome joj je i Serena mnogo pomogla svojim neočekivanim greškama i Šafarova je to umela da iskoristi i, poput onog prvog seta iz polufinala sa Anom Ivanović, uspela da napravi veliki preokret.\nOdluka u drugom setu pala je u taj-brejku, u kome je Šafarova bila znatno bolja, dobila ga sa 7-2, uvela meč u treći, odlučujući set i finale učinila mnogo zanimljivijim.\nPočetak trećeg seta nagovestio je da bi Safarova mogla do velikog iznenađenja pošto je Čehinja povela sa 2-0. Usledila je serija razgoropađene Serene Vilijams koja osvaja šest gemova za redom i stiže do jubilarne 20. Grend Slem titule!


Izvor: VOA, 24.Jun.2021, 18:39\nPredsedavajuća Predstavničkog doma Nensi Pelosi najavila je u četvrtak da će biti formiran novi odbor donjeg doma američkog Kongresa koji će istražiti napad na Kapitol 6. januara, nakon što su republikanci u Senatu u maju blokirali osnivanje nezavisne komisije za istragu tog incidenta. Pelosi je na konferenciji za novinare odbila da iznese detalje o vremenskom roku za istragu, navodeći da će "trajati koliko bude potrebno". Takođe nije govorila o tome ko će biti u odboru, ali je stavila do znanja da očekuje da obe stranke imenuju članove i dodala se da se nada da će lider republikanaca u Predstavničkom domu Kevin Mekarti "imenovati odgovorne ljude". Pelosi je rekla da bi radije da istragu sprovodi nezavisna komisija i naglasila da nije u potpunosti odustala od te ideje. Predstavnički dom je usvojio zakonski predlog o formiranju nezavisne, dvostranačke komisije, ali su republikanci u Senatu blokirali traj plan, navodeći da je nepotreban zbog postojećih istraga pred odborima i u tužilaštvu. Tokom napada koji je šokirao Ameriku, stotine pristalica tadašnjeg predsednika Donalda Trampa upale su u kompleks Kapitola u neuspešnom pokušaju da spreče Kongres da sertifikuje pobedu demokrate Džoa Bajdena na predsedničkim izborima u novembru prošle godine. Zbog nasilja je preminulo pet osoba, među kojima i pripadnik policije Kapitola. Sekretarijat za pravosuđe saopštio je u četvrtak da je uhapšeno 500 osoba tokom istrage nasilja. Tramp, koji je položaj napustio u januaru, više puta je neosnovano tvrdio da je poražen zbog izborne prevare, što je tvrdnja koju su odbacili brojni sudovi, izborni zvaničnici saveznih država i njegova administracija. "Kapitol Sjedinjenih Država uvek je bio slavni svetionik demokratije za američki narod i svet", poručila je Pelosi i dodala da će cilj zasebnog odbora biti da "utvrdi istinu" o događajima 6. januara.\nRadio Slobodna Evropa: Pelosi najavila novi odbor za istragu napada na Kongres 6. januara\nVAŠINGTON - Predsjedavajuća Predstavničkog doma SAD Nensi Pelosi najavila je danas da će biti formiran novi odbor tog donjeg doma američkog Kongresa, koji će istražiti napad na Kapitol hil 6. januara, nakon što su republikanci u Senatu u maju blokirali osnivanje nezavisne komisije za istragu...


Vraća se obavezni vojni rok? - Zaječarska hronika\n„Mi smo okruženi NATO zemljama. Naša je želja da budemo jedina ne-NATO zemlja u regionu“, rekao je Vučić i dodao:\n„Ja bih da pokrenem raspravu danas, moj predlog će biti da se u narednom periodu razmišlja o tome da se uvede obavezni vojni rok od 90 dana“.\nSmatra da svaki čovek, svaki muškarac, može da posveti svojoj zemlji 90 dana.\n„To nije 365 dana, to nije ni šest meseci to je 90 dana, a na nadležnim vojnim organima je da nam pokažu računicu koliko bi nas to koštalo“, kazao je Vučić i dodao:\n„Mislim da se time stiče odgovornost, da pre svega muškarci dobijaju na zrelosti“.\nRekao je i da bi se time osnažili pogranični gradovi, navodeći primer Zaječara i Negotina.\n„Južno od Čačka imamo toliko malo vojnika da je to neverovatno. Mi bismo vratili život u te gradove, jer morate na dnevnom nivou da donesete 1.000 jaja, 500 litara mleka, 500 kilograma hleba, graška, pasulja, svega drugog“, naveo je predsednik.\nKaže da je na nadležnim organima i na parlamentu da ovaj predlog prihvate ili odbiju, posle ozbiljne i druge rasprave, za koju veruje da predstoji.\n„Samo tražim od vojske da mi ne odgovori da mi nemamo dovoljno kadra u Komandi za obuku, pošto to kao argument ne želim da prihvatim. Obaveštavam kao vrhovni komandant pripadnike vojske – neka krenu obučavanje ljudi u Komandi za obuku, neka dovode druge ljude koji bi obuku mogli da sprovode ukoliko do takvog rešenja dođemo“, precizirao je Vučić.\nTagovi: vojni rok\nPrethodno Policija pronašla izgubljeno dete u ataru Donje Bele Reke\nSledeće Slava i jubilej crkve u Kladovu


SAD izdvajaju 1,2 miliona dolara za pomoć Srbiji u borbi protiv pandemije – NovostiDana.rs\nSAD izdvajaju 1,2 miliona dolara za pomoć Srbiji u borbi protiv pandemije\nSjedinjene Američke Države (SAD) izdvojile su skoro 508 miliona dolara za suzbijanje globalne pandemije korona virusa, saopštio je Stejt department, navodeći da je Srbiji rasporedjena novčana suma od 1,2 miliona dolara.\nU saopštenju Stejt departmenta se navodi da državne službe i agencije SAD blisko saradjuju u odredjivanju prioriteta za pružanje strane pomoći.\nKako se navodi, izdvojenim novčanim sredstvima podržavaju se ključne aktivnosti na suzbijanju zaraze.\nSrbiji je rasporedjena novčana suma od od 1,2 miliona dolara.\nTaj novac uplaćen je kao pomoć zdravstvenom sistemu u cilju povećanja obima testiranja, dodatne tehničke ekspertize za reagovanje i spremnost, bolje komunikacije i angažovanje zajednice.\nNovac je, dodaje se u saopštenju, upotrebljen i za poboljšanje higijenskih navika u domovima.\nUSAID u Srbiji preusmerio je 150.000 dolara za obezbedjivanje hrane i drugih vidova podrške najugroženijim porodicama i grupama, uključujući starije osobe.\nSAD su uložile su više od milijardu dolara u ukupnu pomoć Srbiji u poslednjih 20 godina, uključujući gotovo 5,4 miliona dolara pomoći zdravstvu, navodi Stejt department.\nSAD su Crnoj Gori preusmerile 300.000 dolara za suzbijanje pandemije korona virusa. Ta pomoć deo je dugoročnih američkih ulaganja koje iznose 332 miliona dolara od kojih je milion dolara rasporedjen za pomoć zdravstvenom sistemu.\nStejt department je saopštio da za Kosovo SAD izdvajaju milion i 100 hiljada dolara u pripremu laboratorijskih sistema, podršku stručnjacima za reagovanje, kao i poboljšanje komunikacije.\nPodrška u borbi protiv Kovid-19, dodatak je dugotrajnoj pomoći SAD Kosovu od 772 miliona dolara tokom poslednjih dvadeset godina od čega je sa više do 10 miliona dolara pomognut zdravstveni sistem.\nU regionu Evrope i Evroazije SAD su kao pomoć u borbi protiv korona virusa izdvojile i po 1,2 miliona dolara za Albaniju i Bosnu i Hercegovinu i 1,1 milion dolara za Severnu Makedoniju.\nZa Bugarsku i Grčku je namenjeno po 500.000 dolara, za Rumuniju i Tursku po 800.000 dolara, za Ukrajinu 9,1 miliona dolara, a za Italiju 50 miliona, navodi se na sajtu Stejt departmenta.


Blogger.ba - Corto Maltese - verzija za printanje\nMisli sam da se zora.blogger.ba zaje.ba.va, ali život u jedinoj, nezavisnoj, sekularnoj, mutnoetničkoj, Bosni i Hercegovini me je, po ko zna koji put, opovrgao.\nJavni oglas za prijem pripravnika u Centar za uklanjanje mina u Bosni i Hercegovini (BHMAC)\nNAPOMENA: Saglasno članu 8. stav 4. Odluke o uslovima i načinu prijema pripravnika VII stepena stručne spreme u radni odnos u institucije BiH (“Službeni glasnik BiH”, broj 52/05), Agencija za državnu službu je dužna objaviti javni oglas za prijem pripravnika na svojoj službenoj internet stranici, bez upuštanja u sadržaj oglasa i bez mogućnosti odbijanja objavljivanje oglasa. AGENCIJA NI NA KOJI NAČIN NE STOJI IZA OBJAVLJENOG TEKSTA OGLASA, naročito iza posebnih uslova stručne spreme za pojedine izvršioce.\n1/01 Pripravnik sa završenim Pravnim fakultetom (Visoka stručna sprema - VII stepen) - jedan (1) izvršilac, u organizacionoj jedinici: Sektor za podršku – Odsjek za pravne, personalne i opće poslove.\n1/02 Pripravnik sa završenom Muzičkom akademijom (Visoka stručna sprema - VII stepen) - jedan (1) izvršilac, u organizacionoj jedinici: Sektor za operacije – Odsjek za upravljanje protuminskim akcijama.\nOpis poslova i radnih zadataka: Pripravnik obavlja poslove iz djelokruga rada BHMAC-a, prema posebnom Planu obuke pripravnika u cilju stručnog obučavanja i samostalnog rada. Uslovi: Pored opštih uslova propisanih članom 10. Zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine: da je stariji od 18 godina, da je državljanin Bosne i Hercegovine, da je fizički i psihički sposoban za obavljanje poslova pripravnika, da se ne vodi krivični postupak i da nije obuhvaćen odredbom člana IX stav 1. Ustava Bosne i Hercegovine, svi kandidati treba da ispunjavaju i posebne uslove a to su:\n1/01 završen Pravni fakultet\n1/02 završena Muzička akademija\nSve tražene dokumente treba dostaviti u roku od 8 dana od dana objavljivanja oglasa u dnevnim novinama, Centru za uklanjanje mina u Bosni i Hercegovini na adresu: Centar za uklanjanje mina u Bosni i Hercegovini sa naznakom: “Javni oglas za prijem pripravnika” Tvornička 3 71000 Sarajevo Nepotpune, neblagovremene i neuredne prijave, neće se uzimati u razmatranje.\nDo sada se pojavilo nekoliko objašnjenja ove potrebe za visokim muzičkim obrazovanjem u svijetu deminera. Jedni tvrde da je u pitanju obična namještaljka, drugi pak misle da se radi o klasičnom flautanju, treći pjevaju "Učini bar jedan pogrešan korak", četvrti... četvrtom entitet je još u razmatranju. Šta god bilo- dok je Bosne biće i Bosanaca.


Umerena sirijska opozicija dobila poziv za pregovore u Ženevi - 26.01.2016, Sputnik Srbija\nUmerena sirijska opozicija dobila poziv za pregovore u Ženevi\nČlanovi delegacije umerene sirijske opozicije dobili su od Vlade Švajcarske poziv da učestvuju u pregovorima o Siriji u Ženevi, izjavio je za Sputnjik izvor... 26.01.2016, Sputnik Srbija\nujedinjene nacije, ženeva, sirija, vesti\n© Flickr / Dennis JarvisŽeneva, Švajcarska\nČlanovi delegacije umerene sirijske opozicije dobili su od Vlade Švajcarske poziv da učestvuju u pregovorima o Siriji u Ženevi, izjavio je za Sputnjik izvor blizak delegaciji.\nPregovori koji počinju 29. januara trajaće šest meseci.\n„Danas će u Lozanu doputovati jezgro delegacije sirijske opozicije koje čini pet ljudi“, rekao je on i naveo da su na tom spisku predstavnik Narodnog fronta za promene i oslobođenje Kadri Džamil i lider sirijskog opozicionog Pokreta za pluralističko društvo Randa Kasis.\nPrema rečima izvora, delegacija očekuje da će uskoro dobiti poziv i od Ujedinjenih nacija.\nKako je ranije saopštio Džamil, u delegaciji umerene sirijske opozicije je 15 ljudi koji predstavljaju ceo spektar opozicionih snaga Sirije, uključujući učesnike konferencija u Moskvi i Kairu.\nSpisak je upućen specijalnom izaslaniku Ujedinjenih nacija za Siriju Stafanu de Misturi i svim zainteresovanim stranama.


Dodik: Dovidjenja BiH, dobrodošao RS Egzit, Crnadak: Može, ali bez mobilizacije, plača majki i dece | Novinska agencija Beta\nREGION | 17.02.2020 18:00 > 17.02 21:59\nDodik: Dovidjenja BiH, dobrodošao RS Egzit, Crnadak: Može, ali bez mobilizacije, plača majki i dece\nSrpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik počeo je danas svoje obraćanje poslanicima u Narodnoj skupštini Republike Srpske na engleskom jeziku, rečima: "Dovidjenja BiH, dobrodošao RS Egzit" (Goodbye BiH, welcome RS-exit).\n"Mi smo kategorija koju mrzi političko Sarajevo i Bošnjaci i kategorija koja želi da se uništi. Samo Narodna skupština može da govori u ime ovog naroda", kazao je Dodik na posebnoj sednici parlamenta RS, koja je sazvana povodom poslednje odluke Ustavnog suda BiH o poljoprivrednom zemljištu.\nOn se obratio i poslaniku Edinu Ramiću iz Stranke demokratske akcije (SDA), koji je najavio da će Ustavnom sudu BiH podneti i zahtev za ocenu ustavnosti zakona o šumskom zemljištu.\n"Vidim da se danas ovde smeje. Ko se zadnji smeje, najsladje se smeje. Vi se nećete zadnji smejati", kazao je Dodik.\nPrema njegovim rečima, Srbi u BiH su "naivno verovali" da će Ustavni sud BiH stati nakon što je ukinuo srpska nacionalna obeležja.\n"Neki ambasadori tvrde da nam jedino preostaje da poštujemo Ustavni sud i njihove odluke. To vam je ravno onima koji su odvedeni u fašističke logore i tamo stavljeni u očaj, i koji su samo jedno očekivali od onih koji su ih ubijali, da će jednom postati ljudi, da će prestati", rekao je Dodik.\nOn je zahvalio liderima ostalih političkih stranaka iz RS zato što su, kako je naveo, bili spremni da prevazidju netrpeljivosti u odbrani interesa RS.\n"Za 60 dana se vidimo, verujem da ćemo biti bliži onome što sam na početku rekao", istakao je Dodik.\nPoslanički klubovi srpskih stranaka prethodno su usaglasili zaljučke prema kojima će Narodna skupština obavezati predstavnike RS u institucijama BiH da obustave donošenje bilo kakvih odluka u organima BiH do usvajanja zakona o prestanku mandata stranih sudija u Ustavnom sudu BiH i izbora domaćih sudija i njegovog stupanja na snagu.\nPosebna sednica Narodne skupštine Republike Srpske sazvana je na zahtev predsednice RS Željke Cvijanović, a poslanici razmatraju "Informaciju o antidejtonskom djelovanju Ustavnog suda BiH".\nPoslanik Partije demokratskog progresa i bivši ministar inostranih poslova BiH Igor Crnadak rekao je da je PDP spremna da stanu u svaku zaštitu Republike Srpske, zajedno sa ostalima koji to žele.\n„Spremni smo da ne damo na Republiku Srpsku. Ali, osim hrabrosti potrebno je i znanje, pamet. Goodbye BiH? Uredu. Ako to može bez mobilizacije, plača majki i dece, ja sam za“, kazao je Crnadak.\nOn je na taj način odgovorio na izjavu srpskog člana Predsedništva BiH Milorada Dodika, koji je svoje obraćanje poslanicima u parlamentu RS, povodom odluke Ustavnog suda BiH o poljoprivrednom zemljištu, danas počeo na engelskom: “Goodbye BiH, welcome RS-exit” (Dovidjenja BiH, dobrodošao RS Egzit).\nŠef poslaničkog kluba Srpske demokratske stranke (SDS) Miladin Stanić rekao je da je Program reformi, koji je usvojilo Predsedništvo BiH i uputilo u sedište NATO u Briselu, identičan poslednjoj odluci Ustavnog suda BiH.\n„U njemu piše da se vojna imovina knjiži na BiH. To je dokument identičan ovoj odluci Ustavnog suda BiH“, ocenio je Stanić.\nOn je optužio Dodika, kao i vrh RS, da su na posebnoj sednici parlamenta, koja je održana pre dva meseca povodom Programa reformi BiH, „pet sati lagali gradjane RS, kako to nije ono što jeste“.\n„Bilo bi zanimljivo da sada kažu šta misle o tome što je jedan neodgovoran čovek odveo RS putem NATO. Ali ne, bilo je važno kako da gradjanima RS kažete što možete, da kradete, da varate, lažate, a da prodjete nekažnjeno“, naveo je Stanić.\nPrema njegovim rečima, najviši zvaničnici RS su tvrdili da Program reformi nije put u NATO, da bi Dodik kasnije rekao da BiH jeste u Akcionom planu za članstvo (MAP).\nGovoreći o odluci Ustavnog suda BiH i poljoprivrednom zemljištu u RS, Stanić je kazao da su „neki od članova SNSD na stotine hektara poljoprivrednog zemljšta prepisali na svoje porodice“.\n„SNSD je privatizovao, RS pa i poljoprivredno zemljište“, ocenio je poslanik SDS-a.\nStanić je rekao da će, i pored svega, klub poslanika SDS-a podržati predložene zaključke.\nOn je upozorio da bi otcepljenje bilo "prekoračenje crvene linije", dodavši da medjuentitetska linija nije nikakva granica, več linija, kao što u Hrvatskoj postoji medju županijama ili kao kod pokrajina u Nemačkoj.\nSrpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik danas je svoje obraćanje poslanicima u Narodnoj skupštini Republike Srpske počeo na engleskom, rečima: "Goodbye BiH, welcome RS-exit" (Dovidjenja BiH, dobrodošao RS Egzit).


Jedan od najboljih stranaca u istoriji Crvene zvezde, neko ko je svojim igrama, golovima, asistencijama, zalaganjem zaslužio svaki aplauz crveno-bele publike sinoć je odigrao svoju jubilarnu 100. utakmicu u dresu našeg kluba – El Fardu Ben.\nKada ste stranac u Crvenoj zvezdi od vas se očekuje da pravite razliku na svakom meču i da publici donosite radost. Za nešto više od dve godine i devete meseci reprezentativac Komora El Fardu Ben pronašao je mesto u srcu svakog zvezdaša. Tog 12. januara 2018. godine kada je prvi put kročio na Marakanu, Ben je zadužio broj “31” koji i sada sa ponosom nosi. Od tog datuma pa sve do danas Ben nas je navikao da na skoro svakom meču vidimo njegove bravure, golove i asistencije.\nTačno 100 utakmica odigrao je El Fardu Ben za crveno-bele i tako se pridružio sadašnjim saigračima Milanu Brojanu, Milanu Rodiću i Marku Gobeljiću koji su prošle sezone dobili simboličan dres sa brojem “100”. Za tih sto utakmica El Fardu ben postigao je 53 pogodaka i upisao je 25 asistencija za 7796 minuta provedenih na terenu u crveno-belom dresu.\nPrvu utakmicu odigrao je u šesnaestini finala Lige Evrope 2018. godine protiv CSKA Moskve na Marakani kada je meč završen nerešenim ishodom 0:0. Prvi pogodak postigao je u utakmici protiv Vojvodine 11. marta 2018 godine, kada je uslaskom sa klupe rešio pitanje pobednika sigurnim udarcem sa bele tačke. Takođe, prvu asistenciju El Fardu Ben za beležio je 17. februara u utakmici protiv Javora na Marakani.\nBen je do sada odigrao 68 utakmica u Superligi u kojima je postigao 41 gol, 26 mečeva u evropskim takmičenjima na kojima je postigao 10 golova, kao i u šest duela u Kupu Srbije na kojima je postigao dva gola. Verujemo da će Ben nastaviti sa odličnim partijama i da će svim zvezdašima doneti još mnogo radosti.


OHSAS 18001:2007 Bezbednost i zdravlje na radu | Edukon\nSvest o značaju zaštite zdravlja zaposlenih i bezebdnosti na radu sve više dolazi do izražaja u poslovnom svetu, zajedno sa jačanjem svesti o značaju ljudskih resursa i njihovom doprinosu vrednosti organizacije. Veliki doprinos u jačanju ove svesti su imale državne institucije i važeći zakoni, koji se odnose direktno na zaštitu zdravlja zaposlenih i bezbednost na radu. Međutim, za efikasno primenjivanje zakona iz oblasti bezbednosti na radu i drugih neophodnih mera zaštite, pojavila se potreba za sistemom upravljanja koji bi, po ugledu na druge upravljačke sisteme, obezbeđivao primenu svih neophodnih mera za bezbednost na radu i bio neka vrsta nadzora koji štiti, kako radnike, tako i same organizacije.\nDakle, kad je reč o bezbednosti na radu, organizacijama je bio potreban „anđeo čuvar“ , koji se konačno 2007 godine pojavio kao standard, poznat po nazivu OHSAS 18001 (Occupational Health and Safety Assessment Series), a prevodi se kao: sistem upravljanja zaštitom zdravlja i bezbednošću na radu. Cilj sistema za upravljanje zaštitom zdravlja i bezbednošću na radu je da se nekontrolisane opasnosti prevedu u kontrolisani rizik i da se na taj način bolje zaštite zaposleni i obezbedi kontinuitet poslovanja.\nStandard OHSAS 18001 je primenjiv na sve orgnizacije, koje žele da uspostave efikasan sistem koji štiti njihove zaposlene od svih identifikovanih rizika na radnom mestu i koje žele da:\nuspostave sistem upravljanja zaštitom zdravlja i bezbednoscu na radu, da bi eliminisale ili svele na minimum rizik za zaposlene i druge zainteresovane strane, koje mogu biti izložene OH&S rizicima proisteklim iz njenovih aktivnosti,\nprimene, održavaju i kontinualno poboljšavaju sistem upravljanja zaštitom zdravlja i bezbednoscu na radu,\nosiguraju usaglašenost sa zakonskim zahtevima i sopstvenom politikom zastite zdravlja i bezbednosti na radu,\ndemonstriraju drugima ovu usaglašenost,\nzatraže sertifikaciju/registraciju svog sistema upravljanja zaštitom zdravlja i bezbednoscu na radu od strane eksterne organizacije.\nStandard OHSAS 18001 je standard namenjen za ocenjivanje zaštite zdravlja i bezbednosti na radu, u kome se opisuju zahtevi za sistem upravljanja zaštitom zdravlja i bezbednošću na radu organizacije i koristiti se za sertifikaciju. Proveru primene ovog standarda vrše sertifikaciona tela, koja nakon pozitivne ocene, izdaju sertifikat o usaglašenosti.\nOvaj standard je u potpunosti kompatibilan sa standardom ISO 9001 i standardom ISO 14001, i stoga se veoma jednostavno integriše sa ovim standardima.\nPrimena standarda OHSAS 18001 nije zakonski uslovljena, ali mnogo puta predstavlja neophodnost, pogotovo u organizacijama, čije se delatnosti smatraju visokorizičnim i gde je bez efikasnog sistema zaštite zdravlja i bezbednosti zaposlenih, nemoguće obezbediti bezbedne uslove za rad. Kod organizacija koje se pridržavaju zakonskih zahteva i koje preventivno koriste standard OHSAS, kao alat za postizanje maksimalne bezbednosti na radnom mestu, primećeno je znatno smanjenje incidenata i akcidenata. Ove organizacije su u velikoj tržišnoj prednosti, zato što lakše zadobijaju poverenje svojih klijenata, jer preduzimaju sve mere zaštite na radu, imaju minimalan procenat incidenata i akcidenata, nemaju izrečene kaznene mere od strane nadležnih organa i nemaju nagativan publicitet.


Ustavni sud Češke odbio je u utorak (28 aprila) tri od ukupno 11 žalbi na to što je vlada premijera Andreja Babiša 11. marta proglasila zbog epidemije virusa korona vanrednu situaciju, ograničila kretanje građana i zatvorila granice jer vlada za to polaže po Ustavu račune parlamentu a ne Ustavnom sudu.\n"Proglašenje vanredne situacije je čin vladanja koji ne podleže kontroli Ustavnog suda a da ga preispita može primarno demokratski izabrani vansudski organ što je Poslanički dom Parlamenta ČR. Zato Ustavni sud to nije mogao da razmatra", saopštio je Ustavni sud.\nTek ukoliko bi proglašenje vanredne situacije ili stanja sadržalo uz to i neke konkretne mere ili ako bi se na Ustavni sud obratila politička manjina, mogao bi akt proglašenja vanrednih situacija i stanja da preispita, ili i ukine ukoliko bi bio u suprotnosti da osnovnim principima demokratske pravne države, stoji u saopštenju.\nU žalbama koje su stigle Ustavnom sudu Česi su protestovali zbog zabrane okupljanja u samoj Češkoj, zabrane putovanja van Češke, obaveze da se nose maske ili marame i šalovi preko lica u javnom prostoru, zatvaranja radnji i ograničenje rada državne uprave sa strankama.\nČeška vlada te mere donela je prvo na osnovu Zakona o vanrednim stanjima i situacijama a zatim ih je produžila na osnovu Zakona o zaštiti javnog zdravlja a opozicija je svojim glasovima podržala potrebu uvođenja vanredne situacije, za stepen blaže od vanrednog stanja, na mesec dana i pristala da ga produži na još 14 dana do kraja aprila.\nU Češkoj je od 1. marta kada su utvrđena prva tri slučaja zaraze virusom korona nakon 226.255 obavljenih testova zabeleženo 7.449 slučajeva pozitivnih od čega je već ozdravilo 2.842 ljudi, dok je umrlo 223 a u bolnicama je 359 pacijenata od toga 73 na intenzivnoj nezi.


Povećanje proizvodnje Leskovačkog roštilj mesa uz podršku EU - Dnevnik Juga\nPočetna / DRUŠTVO / Povećanje proizvodnje Leskovačkog roštilj mesa uz podršku EU\nPorodica Marinković je tovom junadi počela da se bavi davne 1988. godine, a zatim se okreću preradi i proizvodnji mesa i to uspešno rade već 26 godina. U njihovoj klanici u Navalinu obrađuje se sirovina i pored roštilj mesa nastaje široka paleta proizvoda koji se plasiraju širom Srbije.\nGradonačelnik Leskovca Goran Cvetanović, obišao je danas ovog privrednika:\n„Porodica Marinković ima i dva malo prodajna objekta i njihov najtraženiji brend je Leskovački roštilj. Vanredno stanje, epidemija Korona virusa nepovoljno su uticali na rad mesara ali je ova porodična firma prevazišla krizu zahvaljujući paketu ekonomskih mera Republike Srbije. Izvoze u Severnu Makedoniju, a ja sam više puta isticao da su mala i srednja preduzeća ključ stabilne privrede u našem gradu. Pored velikih stranih investitora postoje mnogo ovakvih uspešnih preduzeća, što pokazuje da Leskovac zaista odlikuje dobra poslovna klima i odlična saradnja sa našim privrednicima – istakao je gradonačelnik.\nVlasnik klanice Marinković,Novica Marinković istakao je da su im radnici bili najvažniju u ovoj borbi oko COVIDA 19, kao i da su preko programa aplicirali za sredstva koja će im umnogome olakšati proizvodnju.\n„Preko IPARD programa dobili smo novac za nabavku opreme koja će nam u mnogome olakšati celokupni proces proizvodnje. Naša firma ima 40 radnika i najpre smo se borili da sačuvamo zdravlje svojih zaposlenih, a onda smo vodili računa da ne dođe do otpuštanja. Za vreme vanrednog stanja naša proizvodnja nije stala, samo smo radili redukovano, klanje je išlo u smanjenim količinama, ali se ni izvoz ni proizvodnja nije prekidao – kazao je Marinković.\nPrethodni U Leskovcu 4 novoobolela, od početka epidemije potvrđeno 475 slučajeva Korona virusa\nSledeći Porodica Stojković plasira 500 tona povrća preko vodećih trgovisnkih lanaca u zemlji i izvozi u Grčku, Bugarsku i Rumuniju


Početak/Hronika/Uhapšena još dva maloletnika zbog tuče u Aleksincu sa smrtnim ishodom\nJoš dva maloletnika od 16 i 17 godina iz Aleksinca uhapšena su danas zbog sumnje da su učestvovala u tuči u kojoj je na smrt prebijen Aleksa S. iz tog grada 16. maja.\nAleksa je u tuči zadobio teške telesne povrede od kojih je sledećeg dana preminuo, a prethodnih dana uhapšene su još četiri osobe zbog ovog događaja.\nU saopštenju niške policije navodi se da se dvojica maloletnika od 16 i 17 godina terete za krivično delo učestvovanje u tuči, jer su, kako se sumnja, 16. maja u restoranu u Aleksincu učestvovala u tuči u kojoj je dvadesetpetogodišnji mladić zadobio teške telesne povrede, a sledećeg dana preminuo, javlja Tanjug.\nPolicija je prethodnih dana uhapsila i O. P. (2003) zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično delo teška telesna povreda, M. S. (1995) i Z. T. (2003), osumnjičene za krivično delo učestvovanje u tuči, kao i J. R. К. (1982) zbog sumnje da je, nakon tuče sakrila digitalni rekorder za video nadzor i na taj način ometala istragu.\nŠesnaestogodišnjak i sedamnaestogodišnjak su uz krivičnu prijavu privedeni Višem javnom tužilaštvu u Nišu.\nAleksinac policija prebijen mladih tuča uhapšeni\nViše osoba osumnjičeno za krivična dela u vezi s davanjem ili primanjem mita


Vlasnik odbio da proda hotel ocu Nebojše Stefanovića, huligani ga uništili!\nMart 14, 2019 Mart 14, 2019 ŽURNAL\nProdaji hotela „Šumadija“ u Beogradu početkom februara ove godine prethodili su pregovori sa Brankom Stefanovićem, ocem aktuelnog ministra policije Nebojše Stefanovića, piše BIRN. Kako je za BIRN rekao prethodni vlasnik hotela, ministar Stefanović je u međuvremenu preko posrednika nudio da „ispravi brljotine svog oca“. Hotel je nedugo nakon prodaje demoliran.\nHotel „Šumadija“ na Banovom brdu privatizovao je krajem 2004. godine Njegomir Kilibarda za 2,8 miliona evra.\nNekoliko godina nakon privatizacije Kilibarda je pozajmio 200.000 evra, a pošto novac nije vratio, sud je odlučio da hotel mora da se proda kako bi se dug namirio.\nPre licitacije na kojoj je hotel prodat za 280.000 evra, Kilibarda se sastajao i sa Brankom Stefanovićem, ocem ministra unutrašnjih poslova Nebojše Stefanovića, ispričao je novinarima BIRN-a. Kako je rekao, on mu je nudio „da pomogne“ oko isplate duga koji je imao, a nekoliko meseci ranije pojedini ljudi su mu govorili da je Branko Stefanović zainteresovan za hotel, piše BIRN.\n„Tri puta sam se sastao sa njim i to na njegovu inicijativu. Rekao je da želi da mi pomogne oko isplaćivanja duga, a da mu zauzvrat prodam hotel. U jednom trenutku smo i utvrdili cenu od milion evra“, rekao je Kilibarda za BIRN.\nSastanci su se dogodili u restoranu „Maksim“ u centru Beograda, koji je u vlasništvu Branka Stefanovića.\nNa drugom po redu sastanku pomenuta je ideja prenosa udela u Kilibardinoj firmi na posrednika, odnosno čoveka koji zastupa Stefanovića. Kada je došao na treći sastanak Stefanović je nosio ranac, ispričao je Kilibarda novinarima BIRN-a.\n„Rekao je: ’Ovde je 300.000 evra, kada potpišeš ugovor dobijaš pare’“, naveo je Kilibarda.\nPrema Kilibardinim rečima, dogovor je bio da mu Stefanović preko posrednika pozajmi 300.000 evra, a da zauzvrat otkupi hotel za milion evra, ali je Kilibarda odustao kada mu je rečeno da ima rok od 72 sata da vrati novac, piše BIRN.\nBranko Stefanović je za BIRN potvrdio da se sastajao sa Kilibardom, ali da je sastanke inicirao Kilibarda.\n„Hteli smo da pomognemo tom nesrećniku jer je složio priču da ga neka mafija juri za pare, ali kada je došlo do toga da ta priča postane ozbiljna, pokazalo se da je prevarant“, naveo je Stefanović za BIRN.\n„Meni se javi sto hiljada ljudi sa raznim idejama – od zaposli mi ćerku, do upiši me u u vrtić. Eto, kao ovaj koji se zadužio i levo i desno, a kada mu je došao mač pod grlo, onda je počeo da izmišlja. Tada sam rekao `hvala, zdravo`. Odakle mi 300,000 evra, živim skromno i jedva sastavljam kraj sa krajem.“\nKilibarda je za BIRN ispričao i da mu se posle razgovora sa novinarima javio čovek koji se predstavio kao zastupnik ministra policije i u ime svog poslodavca ponudio da „ispravi brljotine ministrovog oca“.\nS obzirom da Kilibarda nije vratio dug, hotel je početkom februara ove godine prodat na licitaciji za 280.000 evra. Kilibarda je u međuvremenu podneo krivičnu prijavu protiv izvršitelja i procenitelja zbog, kako tvrdi, krivotvorene procene, piše BIRN.\nMiroslav Bilanović, predstavnik kompanije „B&B group“ koja je pobedila na licitaciji, dolazio je u hotel pokušavajući da ga preuzme, ali ga je Kilibarda sprečio zahtevajući od njega sudsko rešenje, kao i da sa njim dođe izvršitelj, piše BIRN.\nDan nakon prvog pokušaja preuzimanja hotela, grupa muškaraca sa fantomkama na glavama, palicama i sekirama demolirala je ulaz u hotel, nakon čega je, iste večeri, ponovo došao i Bilanović\n„Hotel sam kupio za skoro tri miliona evra i u međuvremenu uložio još tri miliona, a oni mi ga otimaju uz pomoć batinaša i sekira za deset puta manji iznos“, rekao je Kilibarda za BIRN.\nIZVOR I TEKST: BIRN


Rodoljub Milović Archives - Stranica 2 od 2 - KRIK\nPresuda kojom je Darko Šarić osuđen za međunarodni šverc kokaina produkt je svega za šta smo se borili i zbog čega su neki od nas i stradali, kaže za KRIK Rodoljub Milović, bivši načelnik Uprave kriminalističke policije, koji je bio uključen u istragu protiv ove grupe. Piše: Bojana Jovanović „Kao […]\nSlužbena beleška o iskazu koji je dao Rodoljub Milović\nSlužbena beleška o iskazu koji je dao Rodoljub Milović 12.07.2013. godine… Ovaj dokument je samo za registrovane članove.Prijavi se Registruj se ...\nDžo Dejvidson: Politika koči rad srpske policije\n„Srpski policajci, ukoliko imaju dozvolu, mogu da budu efikasni poput FBI-a. Ali od policajaca sam čuo da neke od kriminalaca ne mogu da istražuju i hapse jer imaju zaštitu političara, sudija. Policija mora da bude nezavisna, da se politika isključi iz policije. Borba protiv ozbiljnih kriminalaca u Srbiji tek je […]\n07 avgusta, 2015\nKriminalistička policija godinu dana bez načelnika\nStručnjaci misle da političari namerno odlažu izbor načelnika Uprave kriminalističke policije (UKP) kako bi očuvali kontrolu nad ovom upravom. Piše: Bojana Pavlović Više od godinu dana kriminalistička policija nema šefa pošto je juna 2014. smenjen prethodni načelnik. Ova policijska uprava ključna je za borbu protiv organizovanog kriminala u Srbiji. Dužnosti […]\nJedan događaj naizgled šireg značaja – sastanak Šarićevog saradnika Dragana Dudića sa srpskim istražnim organima na Jelovoj Gori – ponovo se koristi kako bi se pokretale afere u javnosti i odugovlačilo suđenje Šariću


impaktirani neizrasli umnjaci stomatologija oralna hirurgija vadjenje umnjaka operacijom\nStomatologija > Oralna hirurgija > Impaktirani - neizrasli umnjaci\nImpaktirani odnosno neizrasli umnjaci su zapravo sprečeni da normano izrastu u usnoj duplji, zbog čega traže slobodno mesto na kome će da izađu. Umnjaci su u potpunosti formirani zubi, koji zbog nedostatka mesta ne mogu da izrastu na svom mestu u vilici.\nUmnjaci počinju sa rastom od 17. godine, ali uvek ima i izuzetaka kada umnjaci krenu sa rastom mnogo ranije. Ono što najčešće sprečava umnjake da normalno izrastu je manjak mesta u vilici, ili nedostatak impusla za nicanje zuba.\nNeizrasli odnosno impaktirani umnjaci mogu napraviti ozbiljne probleme u vilici, u uhu ili na susednom zubu. Umnjaci se moraju vaditi hirurškim putem ukoliko ne mogu sami da izrastu, jer se u suprotnom može desiti da umnjak odluta u vilicu, sinus ili da izbaci zdrav zub kako bi sebi pronašao mesto.\nSimptomi rasta umnjaka:\n- Otok u vilici, na obrazu ili vratu\n- Bol prilikom otvaranja usta\n- Poremećeno čulo ukusa\n- Bol prilikom žvakanja


02-03-2020 17:05 Srbija Politika\nKosovski premijer Aljbin Kurti govoreći za skupštinskom govornicom podsetio je da se i u predizbornoj kampanji i u vladinom programu zalagao za ukidanje taksi i uvođenje mera reciprociteta.\nKurti je ponovio da je protiv bilo kakve razmene teritorija sa Srbijom, naglasivši da predsednik Kosova Hašim Tači nema podršku, niti moć da bilo šta slično potpiše sa Srbijom.\n“Neće biti razmene teritorja”, ponovio je Kurti poslanicima u kosovskom parlamentu.\nGovoreći o ukidanju takse na uvoz robe iz Srbije i BiH kosovski premijer je rekao da se ne zalaže za pristup “sve ili ništa” i naglasio da je za jedinstvo svih i stav koji će Kosovo povesti napred.\n„Smatram da rezolucije kosovske skupštine nisu samo tekst na papiru, već odluke koje treba primeniti. Srbija je takse iskoristila kao izgovor za odbijanje dijaloga. Sa druge strane, efekat poreza bio je minimalan, jer nije pravilno sproveden. Do sada je dijalog sa Srbijom u suštini bio oko statusa Kosova. Kada se prepozna vozačka dozvola prepozna se država, a kada se država prepozna ona je priznata. Moramo primorati Srbiju da nas prepozna", rekao je Kurti.\n„Srbija koristi dva načina da nam se suprotstavi, sporadično i sistemski, ali naročito sporadično. Srbija ne priznaje nijedan dokument koji je izdalo Kosovo, a mi želimo ravnopravnost koja proizlazi iz reciprociteta.", rekao je Kurti.\nUpoređujući stav o taksama sa defanzivom i zatvaranjem Kosova u tvrđavu koju samo stvara prema susedima i svetu, Kurti je rekao da se mora poći u ofanzivu koja se, kako je rekao, postiže merema reciprocitetima, jer na taj način se, kako je pojasnio, neće omogućti da Srbija otvara radna mesta i jača svoju privredu na uštrb Kosova.\nPodsetivši da je delimično ukidanje takse gest dobre volje od strane Vlade Kosova, Kurti je istakao da je jasna poruka Zapada a odnosi se na to da se takse ukinu, a da Srbija za uzvrat prestane sa svojom kampanjom protiv priznaja nezavisnosti Kosova.\n“Ako 15. marta mi ukinemo takse na uvoz robe iz Srbije i BiH onda čekamo da Srbija prekine sa kampanjom protiv priznanja Kosova”, rekao je Kurti istakavši da za takvu odluku Srbiji ostavlja 15 dana.\nKurti je precizirao da su mere koje preuzima njegava vlada mere zaštite suvereniteta zemlje, te da je neohohdno da država koristi svoje poluge u kojima se ogleda njen suverenitet i integirtet.\n“Pre noramlizacije odnosa sa Srbijom treba da normalizujemo sebe. Želimo ravnopravnost i jednakost iz koga proizilazi i načelo reciprociteta”, rekao je kosovski premijer.


Umro Kiro Gligorov – Informer\nU Skoplju je umro prvi predsjednik samostalne Republike Makedonije Kiro Gligorov.\nKiro Gligorov rođen je 3. maja 1917. godine u Štipu, a umro je sinoć.\nBio je učesnik Narodno-oslobodilačkog rata od 1941. godine. Gligorov je bio vijećnik II zasjedanja Antifašističkog vijeća narodnog oslobođenja Jugoslavije (AVNOJ), sekretar inicijativnog odbora za sazivanje I zasjedanja ASNOM i član Prezidijuma privremene Narodne skupštine Jugoslavije.\nU Jugoslaviji je obavljao niz dužnosti: pomoćnik generalnog sekretara vlade FNRJ, pomoćnik ministra za finansije vlade FNRJ, direktora Saveznog zavoda za društveno planiranje, savezni sekretar za opšteprivredne poslove, savezni sekretar za finansije, potpredsjednik SIV-a, član Predsjedništva SFRJ i član CK SKJ.\nViše puta je biran za poslanika Savezne skupštine, a od 1974. godine za predsjednika Skupštine SFRJ sa mandatom od četiri godine.\nZa predsjednika SR Makedonije izabran je 27. januara 1991, a poslije raspada Jugoslavije biran je za predsjednika Republike Makedonije u dva mandata. Tu funkciju je napustio 19. novembra 1999.\nKiro Gligorov biće sahranjen sutra na gradskom groblju Butov u Skoplju. Njegova posljednja želja bila je da bude sahranjen samo u krugu porodice.\nUspješan mandat BiH u Savjetu bezbjednosti UN


Ruski senator: Nemačka na probi zbog „Severnog toka 2“ - Sputnjik Srbija\n11:18 23 April 2021\n11:25 05.03.2021 Preuzmite kraći link\nRuski senator Aleksej Puškov rekao je da gasovod „Severni tok 2“ za Nemačku ne predstavlja samo energetski i finansijski projekat, već i da ima veliki politički značaj i da se Berlin, zbog načina kako će se postaviti prema Vašingtonu po ovom pitanju, nalazi na svojevrsnom testu.\n„Faktički, na testu je sposobnost vodeće zemlje EU da se odupre Vašingtonu makar po jednom pitanju koje je isključivo u njenoj nadležnosti. Radi se o političkoj težini i nacionalnom dostojanstvu Nemačke. Ako se povuče pred Vašingtonom u sporu oko ‘Severnog toka’ i njen autoritet u EU će znatno oslabiti“, napisao je Puškov na Telegramu.\nKako je naveo, u evropskoj zajednici sve je jače mišljenje da se na SAD više ne može osloniti kao pre.\nZbog toga EU, projektom gasovoda ili investicionim sporazumom s Kinom, stvara čvrste osnove za svoje funkcionisanje u budućnosti a da pri tome ne zavise od SAD, smatra on.\nProtiv izgradnje gasovoda „Severni tok 2“ aktivno se bore Sjedinjene Američke Države, koje žele da prodaju svoj tečni prirodni gas u EU.\nSAD su uvele sankcije gasovodu u decembru 2019. godine, usled čega je švajcarska kompanija „Olsiz“ bila primorana da zaustavi radove na polaganju cevi. Izgradnja je nastavljena, a trenutno su u toku pregovori o ukidanju sankcija „Severnom toku 2“ na nivou američkog i nemačkog ministarstva,\nNemački političar: Nove sankcije protiv Rusije štete Nemačkoj, postoji rizik od novog hladnog rata\nPuškov, Severni tok 2, Vašington, Nemačka


Suljagić: Iznijet ću dokaze da Vlada RS provodi okupatorsku politiku prema nesrbima – Magazin Plus\nHome/Suljagić: Iznijet ću dokaze da Vlada RS provodi okupatorsku politiku prema nesrbima\nIstinski se veselim krivičnoj prijavi i mogućnosti da Vlada RS i dokaže na sudu sve te svoje tvrdnje. A ja ću dokazati svaku riječ koju sam izgovorio i iznijeću dokaze o tome da Vlada RS provodi okupatorsku politiku prema nesrbima koji žive u entitetu RS – kazao je u izjavi agenciji Fena koordinator Koalicije 1. mart Emir Suljagić, komentirajući izjavu premijerke RS-a Željke Cvijanović da je Vlada RS-a protiv njega pripremila krivičnu prijavu.\n-Koristim se prilikom da joj se zahvalim zbog toga i da joj kažem da ćemo se vidjeti na izborima – poručio je Suljagić.\nOn je ustvrdio kako će dokazati “da Vlada RS provodi okupatorsku politiku prema nesrbima, od obrazovne politike i činjenice da javne ustanove, osnovne škole imaju krsne slave, primoravaju nesrpsku djece da učestvuju u obilježavanju tih krsnih slava, pa do onoga što se dogodilo u Kravici odnosno Bijeloj kući u Potočarima”.\n-Premijerka Cvijanović i ja znamo da od te krivične prijave neće biti ništa. Ali premijerka Cijanović ima problem jer ja nisam jedan od onih koji njoj organiziraju iftare u vrijeme kad njena policija hapsi preživjele po Srebrenici – kazao je Suljagić.\nDodaje dalje kako se Vlada RS-a na teritoriji polovine države BiH “ponaša kao okupatorska vlast”.\nPremijerka RS-a Željka Cvijanović izjavila je danas da je Vlada RS-a pripremila krivičnu prijavu protiv koordinatora Koalicije 1. mart Emira Suljagića.\nGrbavac: Igra protiv Mađarske recept za Slovence


Kurc: Evropa ne sme da zavisi od Turske - 06.11.2016, Sputnik Srbija\nMinistar inostranih poslova Austrije Sebastijan Kurc oštro je kritikovao Ankaru, poručivši da ne želi da se oslanja na sporazum EU i Turske o izbeglicama već da... 06.11.2016, Sputnik Srbija\nevropa, vesti, svet, turska, austrija, sebastijan kurc, evropska unija (eu)\nMinistar inostranih poslova Austrije Sebastijan Kurc oštro je kritikovao Ankaru, poručivši da ne želi da se oslanja na sporazum EU i Turske o izbeglicama već da je neophodno konačno bolje obezbediti granice Unije.\nOn je, u intervjuu za bečki dnevnik „Esterajh“, rekao da se talas čistki posle pokušaja vojnog udara u Turskoj nastavlja, kao i zastrašivanja opozicije, dodajući da je to sve u potpunoj suprotnosti sa evropskim vrednostima i da se to ne može i ne sme prihvatati.\n„Po mom mišljenju, nema mesta za Tursku u EU“, poručuje Kurc.\nKurc zahteva jačanje evropske službe za zaštitu granica, kao i obalske straže, kao i da svih 28 članica EU mora da te institucije podrži osobljem i novcem.\nTakođe, smatra da je neophodan i jasan politički stav da neko ko ilegalno krene na put u Evropu neće biti tek tako pušten, nego da će biti zaustavljen na spoljnoj granici i što je pre moguće vraćen u njegovu domovinu.\nIlegalci bi, prema njegovim rečima, trebalo da budu smešteni i snabdeveni u centrima na ostrvima na spoljnoj granici ili trećim državama.


sreda, 12. jun 2019, 12:05\nDijalog, most među razlikama\nU helenskoj Atini agora je bila simbol mesta za raspravu. Filozof ili ugledni građanin izneo bi pitanje o kome su zatim svi slobodno raspravljali. Dijalogom su nastojali da proniknu u društveno biće, daju odgovore i reše problem.\nSavremena demokratska kultura umnogome počiva na antičkom modelu, na dijalogu kao važnom instrumentu demokratije, a ovaj na činjenicama, argumentima, toleranciji i kulturi. Na promišljanju dijaloga nastale su i preporuke „da reči budu blage, a dokazi jaki", da je „dijalog susret razlika", „most među razlikama"... Od Voltera nam je ostalo čuveno: „Ne slažem se sa vama, ali trudiću se svim silama da se vaše mišljenje čuje".\nDanas, međutim, u javnom prostoru dominira hejtovanje i obmana u parlamentarnom monologu. Odsustvo dijaloga produbljuje razlike, rađa predrasude i stvara podele. Može li se, uprkos svemu, reafirmisati kreativni politički dijalog, koji će ponuditi odgovore, izlaz i rešenja i biti most među razlikama?\nO tome za Rečeno i prećutano govore politički analitičar Saša Adamović i glavni istraživač organizacije Crta Vujo Ilić.


Cena olova po kilogramu na otpadu, na berzi, u Srbiji\nKao i brojne druge vrste metala, olovo je takođe podložno recikliranju i zato se svrstava u red sekundarnih sirovina, odnosno u red materijala koji se sakupljaju u iskorišćenom i odbačenom stanju, a zatim prodaju na mestima koja su predviđena za njihov otkup, odakle se transportuju u centre za reciklažu i konačno recikliraju, to jest pretvaraju u sirovine koje se upotrebljavaju u svrhu proizvodnje novih i samim tim upotrebljivih proizvoda.\nOno što je međutim neophodno naglasiti kada je u pitanju olovo kao vrsta sekundarne sirovine, jeste da za razliku od brojnih drugih metala koji se takođe ubrajaju u red sekundarnih sirovina i koji se kao takvi recikliraju, olovo poseduje i ispoljava osobine koje se mogu odraziti veoma štetno na čoveka, kao i na celokupnu prirodnu sredinu.\nKonkretnije, za razliku od brojnih drugih metala koji se takođe ubrajaju u red sekundarnih sirovina, olovo je izuzetno otrovno, što znači da na više načina može narušiti zdravlje ljudi, kao i zdravlje životinja i da može dovesti čak i do kompletnog trovanja organizma koje rezultira fatalnim, smrtnim posledicama.\nČak i isparenja olova koja nastaju i koja se oslobađaju prilikom topljenja olova, sadrže visok procenat otrovnih materija koje na više načina, veoma štetno i pogubno mogu delovati na zdravlje ljudi, kao i na zdravlje životinja.\nRazličiti oblici oštećenja centralnog nervnog sistema, kao i različiti oblici oštećenja perifernog nervnog sistema, zatim različiti oblici oštećenja funkcije bubrega, poremećaji funkcije reproduktivnih organa, ili različiti oblici oštećenja funkcije organa kardiovaskularnog sistema, samo su neke od brojnih formi zdravstvenih posledica koje mogu nastati i koje se mogu razviti usled delovanja olova ili usled delovanja isparenja olova na organizam ljudi i životinja.\nSve prethodno navedene činjenice, bilo je neophodno navesti kako bi ste na vreme postali upoznati sa njima i kako bi ste ukoliko donesete odluku o tome da se posvetite sakupljanju olova mogli na vreme da preduzmete odgovarajuće preventivne mere, čiji je cilj da vam omoguće bezbedno sakupljanje olova i da spreče nastanak i razvoj zdravstvenih posledica.\nVodič za sakupljanje olova\nNaime, ukoliko donesete odluku o tome da se posvetite sakupljanju olova, prvo i osnovno što je potrebno da uradite, jeste da unapred obezbedite prostor na kojem ćete odlagati i čuvati sakupljeno olovo do trenutka dok količina sakupljenog olova ne postane tolika da olovo poželite da transportujete do nekog od stovarišta na kojima se vrši njegov otkup.\nIz razloga što je kao što smo to i naglasili olovo otrovno i iz razloga što kao takvo može ozbiljno narušiti vaše zdravlje, zdravlje vaših ukućana ili zdravlje vaših kućnih ljubimaca, prostor koji ste obezbedili u cilju odlaganja i čuvanja sakupljenog olova, nikako ne sme da se nalazi unutar vašeg životnog prostora, što znači da olovo nikada ne smete skladištiti u kući ili u stanu.\nPritom, čak i kada je reč o mestu koje ste odredili za skladištenje sakupljenog olova, a koje se nalazi na otvorenom prostoru, opet je potrebno da budete izuzetno obazrivi, jer to mesto mora da bude obezbeđeno tako da mu ne mogu pristupiti deca, niti životinje i u neposrednoj blizini tog mesta ne smeju rasti biljke koje upotrebljavate za sopstvenu ishranu ili za ishranu životinja.\nNešto što takođe treba da imate na umu kada je u pitanju sakupljanje olova, jeste da ukoliko su vaše ruke došle u direktan kontakt sa olovom, to jest sa predmetima od olova, morate temeljno da ih operete pre nego što dođu u kontakt sa vašim ustima, sa vašim očima, sa bilo kojim regijama sluzokože ili sa hranom koju pripremate ili konzumirate.\nUkoliko imate otvorene rane na rukama, pre nego što dotaknete olovo, to jest predmete od olova, prvo zaštitite otvorene rane flasterom ili zavojem ili jednostavno upotrebite zaštitne rukavice.\nTakođe, ukoliko iz bilo kojeg razloga odlučite da topite olovo, to nikako nemojte činiti u zatvorenom prostoru ili u prisustvu dece, a čak i ako to radite na otvorenom prostoru, vodite računa o tome da ne udišete isparenja koja oslobađa topljeno olovo.\nTek kada u potpunosti budete spremni da se pridržavate prethodno navedenih smernica u vezi sa sakupljanjem olova, možete bezbedno pristupiti sakupljanju olova.\nSam postupak sakupljanja olova, nešto je komplikovaniji nego što je to slučaj sa sakupljanjem nekih drugih vrsta sekundarnih sirovina i to iz razloga što postoji jako malo predmeta i uopšteno proizvoda koji se u celini proizvode od olova, pa je samim tim teže doći do iskorišćenog i odbačenog olova.\nOno što ipak treba da vas uteši, jeste to što zapreminski male količine olova imaju veliku težinu jer je olovo jedan od najtežih metala, što drugim rečima znači da vam nije potrebna velika zapremina olova, kako bi ste sakupili težinski veliku količinu olova.\nDa bi ste postupak sakupljanja olova mogli da obavljate što brže i što uspešnije, potrebno je da znate i to da olovo najlakše možete da pronađete unutar upotrebljenih i odbačenih akumulatora (bez obzira da li je reč o automobliskim akumulatorima ili o akumulatorima nekih većih vozila, kamiona ili autobusa recimo), kao i u sastavu različitih vrsta komponenti električnih uređaja, kao što su na primer kompjuterske matične ploče ili monitori.\nCena olova – sve što je potrebno da znate\nOtkupna cena olova, baš kao što je to slučaj i sa otkupnom cenom različitih drugih vrsta sekundarnih sirovina, u određenoj meri se razlikuje i zavisi od kvaliteta.\nRecimo, ukoliko govorimo o čistom olovu koje ne sadrži primese drugih metala niti uopšteno primese drugih materijala, u Srbiji iznosi između 60 i 80 dinara po kilogrmu u zavisnosti od otkupnog centra, odnosno otpada koji vrši otkup.\nUkoliko olovo sadrži primese drugih vrsta metala ili uopšteno primese drugih vrsta materijala, njegova otkupna cena po kilogramu opada srazmerno količini pridodatog metala, odnosno materijala.\nOtkupna cena takozvanog akumulatorskog olova, odnosno olova koje se nalazi unutar akumulatora, u Srbiji iznosi 50 dinara po kilogramu.\nNavedene otkupne cene olova, aktuelne su u sklopu otkupnih centara, odnosno u sklopu otpada koji se bave otkupom sekundarnih sirovina.\nNa berzi, otkupna cena olova, baš kao i otkupna cena svih drugih vrsta sekundarnih sirovina, ne određuje se po kilogramu, već po toni.\nKada je konkretno otkupna cena olova u pitanju, ona ne berzi trenutno, odnosno u januaru 2018. godine iznosi 1.791,32 evra po toni.\nPre nepune dve godine, tačnije sredinom 2016. godine, otkupna cena olova na berzi je bila viša i iznosila je oko 1.950 evra po toni.\nTigrovo oko kamen - dejstvo, upotreba, iskustva i cena\nStari novac i otkup starog novca - numizmatička vrednost, cena i vodič


Damask pozvao UN da zaustave ratne zločine koalicije SAD - Sputnjik Srbija\n17:15 12.11.2017 Preuzmite kraći link\nDamask je uputio dva pisma Savetu bezbednosti i generalnom sekretaru Ujedinjenih nacija sa zahtevom da se preduzmu mere kojima će biti okončani ratni zločini međunarodne koalicije na čelu sa SAD, saopštilo je Ministarstvo inostranih poslova Sirije.\nRanije je objavljeno da su u subotu avioni koalicije bombardovali sirijsko selo Duejži u provinciji Dejr el Zor na granici s Irakom, i da je deset civila poginulo.\n„Vlada Sirije poziva Savet bezbednosti Ujedinjenih nacija da pod hitno zaustavi čudovišne zločine ove nezakonite koalicije protiv nevinih civila i da preduzme mere da se spreče dalji zločini protiv sirijskog naroda i suvereniteta Sirije“, navedeno je u dokumentu.\nMinistarstvo je naglasilo da su dejstva koalicije usmerena na to da se onemogući dalja borba sirijske armije i njenih saveznika protiv DAEŠ-a.\n„Vlada Sirije kategorički osuđuje agresiju ’međunarodne koalicije‘ i ratne zločine koje ona vrši protiv civilnog stanovništva Sirije u provincijama Dejr el Zor i Raka“, naglašeno je u saopštenju.\nRanije je Stalno predstavništvo Sirije pri Ujedinjenim nacijama uputilo slična pisma, u kojima je optužilo koaliciju da je štitila teroriste DAEŠ-a koji su se povlačili iz Rake i Dejr el Zora tokom oslobađanja ovih gradova.\npismo, Globalna koalicija za borbu protiv Daeš, DAEŠ, Savet bezbednosti UN, Dejr el Zor, Raka, Damask, Sirija


Bajević čeka štopera : Nadlanu.com\nBajević čeka štopera\nObjavljeno 27. jun 2006. / 13:43:38\nBEOGRAD, 27. juna 2006. (Beta) - Trener fudbalera Crvene zvezde Dušan Bajević izjavio je danas da se još nije odlučio za spisak igrača za drugu fazu priprema koje će se od 2. do 16. jula obaviti u Austriji.\nBajević je u razgovoru sa novinarima, koji je preneo klupski sajt, rekao da će spisak igrača za pripreme u Austriji odrediti najkasnije za dva dana.\n"Ne mogu da u ovom trenutku kažem ni tačan broj igrača koji će krenuti za Austriju. Plan je da povedem 24 ili 25 igrača. Igrače sam dobro upoznao tokom dosadašnjeg dela priprema i veoma sam zadovoljan njihovim radom i zalaganjem, ali spisak nije zaključen, jer ostaje da se vidi ko će nam se još pridružiti", rekao je Bajević.\nTrener "crveno-belih" je dodao da će o eventualnom ostanku brazilskog štopera Luisa Filipea Rodrigesa de Oliveire, koji je trenutno na probi u klubi, odlučiti do odlaska u Austriju.\nBajević je rekao i da se i dalje čeka angažovanje iskusnog štopera, koji bi trebalo da zameni Milana Dudića - novog igrača Salcburga.\n"Novina po tom pitanju nema. Kontakti postoje, na spisku želja su dva, tri igrača i postoji mogućnost da do odlaska u Austriju pojačanje na poziciji centralnog odbrambenog igrača dođe u naše redove. Međutim, ima određenih poteškoća, što je u ovakvim situacijama i normalno", dodao je Bajević.\nBajević je rekao i da je zbog umora fudbalera i vremenskih prilika koje bi još pogoršale njihovu fizičku spremu otpala mogućnost da klub u Beogradu odigra neku pripremnu utakmicu.\nPomoćnik Dušana Bajevića Bora Cvetković otputovao je jutros u Irsku gde će pomsatrati dve utakmice potencijalnog protivnika Crvene zvezde u drugom kolu kvalifikacija za Ligu šampiona - Kork Sitija.\nTimu Crvene zvezde u četvrtak će se pridružiti i reprezentativci koji su učestvovali na Svetskom prvenstvu u Nemačkoj - Nikola Žigić i Dušan Basta.