Tajne srpske privatizacije (4)\nDržava najveći akcionar\nU srpskoj vladi vode se intenzivni razgovori o proširenju liste kompanija koje se privatizuju uz presudnu ulogu države, a za koje su stranci najviše zainteresovani\nŽivadin Jovanović, jugoslovenski ministar inostranih poslova, mora da je bio iznenađen kad mu je bivši grčki kolega Teodoros Pangalos, prilikom nedavne posete Beogradu, pomenuo da je atinski biznismen Evangelos Mitilineos nezadovoljan saradnjom sa srpskim partnerima. S druge strane, Dragan Tomić, potpredsednik Vlade Srbije, sigurno se iznenadio kad su mu kolege iz Vlade rekle kako je požurio s izjavom da su jugoslovenske devizne rezerve ojačale prodajom "jedne cementare". Propala privreda pritisnuta sankcijama ambijent je u kome se odvija srpska privatizacija i trka za stranim investitorima. Zato su napori Vlade Srbije da američku kompaniju Filip Moris dovede u Duvansku industriju iz Niša, a francuski Lafarž u Beočinsku fabriku cementa (BFC) interesantni jedino za domaće medije.\nZaposleni u srpskom ministarstvu za privatizaciju sećaju se boljih dana. Interes stranaca za kupovinu domaćih preduzeća išao je uzlaznom linijom posle usvajanja Zakona o privatizaciji. U to vreme, na vrata ovog ministarstva kucala je bar po jedna strana delegacija dnevno. Danas, radnici ovog ministarstva mogu da proglase odmor - dolaze im stranci samo da im saopšte kako se započeti projekti ne mogu realizovati dok traju sankcije Evropske unije na investicije u Srbiji.\nPrivatizacija BFC-a paradigma je privatizacije u opisanom okruženju.\nCEMENTARE: Predstavnici Vlade Srbije su, najmanje u tri navrata, najavljivali okončanje pregovora o dokapitalizaciji ove srpske cementare. U jednom momentu umalo je došlo do međunarodnog skandala kad su izvori BFC-a objavili kako je ugovor sa Lafaržom sklopljen. Drugi takmac, britanski RMC, kako je tada objašnjeno, ispao je iz trke zato što nije bio spreman da prekrši pomenute sankcije i uplati stotinak miliona maraka na račun BFC-a, plus nešto manji iznos na ime kredita srpskoj vladi. Kasnije se ispostavilo da su i Francuzi prilični legalisti, pa BFC, zajedno sa ostale tri domaće cementare, za koje takođe postoji interes stranih investitora, čeka bolja vremena.\nIsta priča važi za svih 75 firmi sa liste Vlade Srbije, na kojoj su pobrojane kompanije koje će se privatizovati po njenim programima. Nijedno od ovih preduzeća, osim Holdinga Galenika, koje je državi poklonilo svoj udeo u ICN-u Jugoslavija, nije privatizovano. S obzirom na to da se radi o kompanijama za koje Vlada traži strateške partnere u inostranstvu, moraće da sačekaju okončanje kosovske krize, posle čega bi moglo da usledi ukidanje sankcija na investicije. Do tada, sa stranim partnerima mogu jedino da potpišu pisma o namerama.\nUprkos tome, u Vladi se vode intenzivni razgovori o proširenju ove liste, i to kompanijama za koje se zna da su interesantne strancima. Na nju bi trebalo da uđu pivare, farmaceutske kompanije i deo agrarnog kompleksa, pošto su cementare već uvršćene. Prema izvorima iz Ministarstva za privatizaciju, njeno proširenje je gotovo izvesno, na čemu posebno insistira ministar bez portfelja Bogoljub Karić, inače zadužen da rukovodi privatizacijom ove grupe srpskih preduzeća.\nKREDITIRANJE DRŽAVE: Ako se ono što se do sada zna o toku privatizacije BFC-a uzme kao model po kome će se privatizovati i ostale kompanije sa ove liste, njeno proširenje, iz ugla Vlade, sasvim je logično. Prvo, pokazalo se da, u suštini, Vlada pregovara sa stranim partnerom; drugo, ino-investitor se obavezuje na kreditiranje države. Krajnje namere Vlade nisu poznate, ali je logično očekivati da ona neće vraćati te kredite nego će jednostavno, kad dospeju za naplatu, strancima ponuditi da svoja potraživanja pretvore u akcije.\nInteres za cementare, pivare, farmaceutske i prehrambene kompanije, kao i za delove infrastrukturnih sistema koji se bave prodajom i naplatom struje, vode i gasa, neće splasnuti. Reč je o investicijama koje ne mogu da se ne isplate, pogotovo zato što ulazak stranih investitora u ove kompanije automatski znači otklanjanje dispariteta cena njihovih proizvoda, što je osnovni razlog zbog koga za sada proizvode ogromne gubitke. Bilo bi, na primer, suludo da RMC odustane od BFC-a, budući da već poseduje splitsku Dalmacija cement i da bi time stekao primat u ovom regionu. Istovremeno, nije logično da se domaće cementare okane Lafarž, čiji je interes da sruši potencijalni monopol svog konkurenta na ovim prostorima. Drugo, cement je proizvod na kome je nemoguće ne zaraditi, što dobro znaju direktori sada društvenih firmi. Na cementu se, naime, zarađuje dva puta, jednom kad se proizvede i drugi put kad maloprodaja fabrike proda taj isti proizvod.\nIsto tako, ne čudi ni interes za ulaganja u propale kombinate, kakvi su Trepča i Bor, u čemu pomenuti Grk igra vrlo vešto. Grčka porodična firma "Mitilineos" (vlasnici su braća Evangelos i Janis Mitilineos), osnovana 1990. godine, koja je tek 1995. dospela na Atinsku berzu, procenjuje se na nekih osamdesetak miliona maraka, a lako bi mogla da postane ozbiljan akcionar pomenutih kombinata. "Mitilineos" je, već nekoliko godina, najveći kreditor Trepče i RTB-a Bor. Sudeći po Pangalosovoj oceni, isporuke srpskih partnera manje su od dogovorenih, a u ugovorima o kreditu postoji klauzula da se nevraćeni dugovi konvertuju u akcije.\nRIZIK: Dr Aleksandar Vlahović, stručnjak Ekonomskog instituta, i dr Milan Kovačević, konsultant za strana ulaganja, slažu se da se stranci neće tući oko ostatka domaće privrede. Oni navode primere ostalih istočnoevropskih zemalja koje su, pre nego što su privukle strani kapital, uspostavile političku, makroekonomsku i monetarnu stabilnost. Gde je Jugoslavija stigla u tom pogledu, objavila je svetska finansijska revija "Juromani". Stručnjaci ove relevantne publikacije, ocenili su Jugoslaviju kao najrizičniju zemlju na evropskom kontinentu, a od zemalja u tranziciji, SRJ ima bolju poziciju jedino u odnosu na Tadžikistan. Naša zemlja je, na listi ove revije objavljenoj krajem prošle godine, zauzela 168. mesto, iza niza afričkih zemalja. Od poslednje rangirane, dakle najrizičnije države u svetu, dele je 32 pozicije, koje su zauzeli Sudan, Somalija, Kuba, Nova Kaledonija, Irak, Severna Koreja i slične zemlje. Poređenja radi, Slovenija se, kao najbolje plasirana republika bivše Jugoslavije, našla na zavidnom 33. mestu.\nDirekcija za procenu kapitala jednom mesečno, po svojim parametrima, izračunava rizik ulaganja u jugoslovensku privredu i prema poslednjim podacima on iznosi pet procenata. Vlahović izražava sumnju u ovu ocenu. U radu pripremljenom za savetovanje ekonomista na Kopaoniku, koje je počelo u utorak, Vlahović je, na osnovu ocene rizika od nove nacionalizacije i sigurnosti ugovora, te procene političke stabilnosti i pravnog sistema, konvertibilnosti i stabilnosti dinara, kao i činjenice da se 60 odsto cena nalazi pod kontrolom države, izračunao da, od mogućih deset procenata, rizik ulaganja u našu zemlju iznosi 8,26 odsto. Razlika između ove i procene Direkcije, navodi Vlahović, između ostalog znači da je prilikom procene društveni kapital naših preduzeća precenjen. Kad bi se primenila njegova procena rizika, ona bi vrednost procenjenog kapitala smanjila za 20 odsto, što je u velikim kupoprodajnim transakcijama i te kako značajno.\nOsim u riziku, veliku prepreku većim stranim ulaganjima, dr Kovačević vidi u samoj koncepciji privatizacije u Srbiji. Deset odsto društvenog kapitala u Srbiji prebacuje se Fondu penzijskog i invalidskog osiguranja, 60 odsto kapitala radnici dobijaju besplatno, što znači da stranci tek u drugom krugu mogu da konkurišu za preostalih 30 odsto kapitala, pri čemu zaposleni i akcionari iz prvog kruga ponovo imaju prednost. "Takav koncept predstavlja kočnicu za strance, jer ne mogu da budu sigurni da će imati kontrolni paket akcija. Osim što država postaje akcionar preko PIO fonda, ne treba zaboraviti da će gro upisanih a neprodatih akcija završiti u državnom Akcijskom fondu. Dakle, strani investitor će biti suočen s većinskim akcionarom u liku države", objašnjava Kovačević.\nUčešće stranih investicija u društvenom proizvodu u procentima\nZemlja/Godina 1985 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1997\nAlbanija 32 31 31 6 10 - 13 16 21\nBugarska 26 26 21 18 16 12 18 21 14\nČeška 26 26 26 23 25 23 27 25 35\nMađarska 23 22 19 19 20 18 20 23 27\nPoljska 21 16 21 20 17 16 16 17 -\nRumunija 30 30 20 14 17 16 16 26 25\nSlovačka 29 28 31 28 22 27 26 28 38\nSlovenija 23 18 18 19 18 19 21 22 23\nMakedonija - - 17 23 23 17 17 15 17\nJugoslavija 21 19 17 18 17 14 13 12 11\nEstonija 30 29 24 22 22 23 - 27 27\nLatvija 32 32 23 6 11 14 16 21 19\nLitvanija 32 32 29 19 13 24 20 19 21\nRusija 30 32 29 25 20 21 21 25 22\nUkrajina 27 11 8 6 12 10 9 - 23


Kosovo – Albanija – Severna Makedonija 2019: U iščekivanju pada „sijamskih“ režima Tači - Rama? - JUGPRESS\nKosovo – Albanija – Severna Makedonija 2019: U iščekivanju pada „sijamskih“ režima Tači – Rama?\nMeđunarodni institut za bliskoistočne i balkanske studije (IFIMES) iz Ljubljane, Slovenija, redovno analizira događanja na Bliskom istoku i Balkanu. IFIMES je pripremio analizu aktualne političke situacije na Kosovu, Albaniji i Sjevernoj Makedoniji u svjetlu najavljenih prijevremenih parlamentarnih izbora na Kosovu, koji će se održati 6.oktobra 2019.godine. Iz opširne analize „Kosovo – Albanija – Sjeverna Makedonija 2019: U iščekivanju pada ‘sijamskih’ režima Thaçi – Rama?“ izdvajamo najvažnije i najzanimljivije dijelove.\nRegija Zapadnog Balkana u posljednjih nekoliko godina predstavlja epicentar nestabilnosti. Geopolitičke promjene u svijetu dobrim dijelom su uzdrmale i nemirnu regiju Zapadnog Balkana, koja se još uvijek ne može da oporavi od nedavnih ratova u regiji i njegovih posljedica.


JA SAM ZA PLES! : Srbobran.net web portal\nSrbobran je danas zaplesao, a ritam mladosti je pobedio...\nU cilju promocije sporta i uvođenja novih sportskih programa u opštini Srbobran, a po pozivu člana veća za sport,Todora Šimprage, plesni klub "Master Dance" iz Novog Sada je prihvatio poziv za saradnju.\nOsnivač kluba je Dubravka Demić Jovanović, Srbobranka koja je svoje prve plesne i trenerske korake napravila u Srbobranu, a u međuvremenu stekla priznatu trenersku i sudijsku reputaciju u Srbiji i van njenih granica.\nDanas je na Trgu Republike održan promotivni trening savremenih plesnih stilova - jazz dance, savremeni ples i show dance.Učenici OŠ "Vuk Karadžić" i "Jovan jovanović Zmaj", u pratnji svojih nastavnika, aktivno su učestvovali u plesnom treningu i zabavili se uz muziku i moderne plesne korake.\nPosle više godina pauze, Dubravka Demić Jovanović počinje sa plesnim i trenerskim radom u našoj sredini, a svi zainteresovani polaznici će naknadno biti obavešteni o terminima održavanja treninga.\nBio je ovo još jedan dan u kome je promovisan sport i rekreacija na našem trgu, kao i još jedan lep način na koji su srbobranski učenici započeli novu školsku godinu.


I prosječna plata u BiH prešla granicu od 1.000 KM - Radio Srebrenik\nHomeVIJESTIBIH I SVIJETI prosječna plata u BiH prešla granicu od 1.000 KM\nNakon što je u Repulici Srpskoj prešla granicu od 1.000 KM, i prosječna neto plata na razini Bosne i Hercegovine izdigla se iznad te brojke. Prosječna mjesečna isplaćena neto plata u BiH u julu iznosila je 1.002 KM i nominalno je viša za 1,5 posto u odnosu na decembar prošle godine, te viša za 3,8 posto u odnosu na isti mjesec lani, prema podacima Agencije za statistiku BiH.\nU Federaciji BiH prosječna plata još nije dostigla iznos od 1.000 KM, iako se “vrti” sasvim blizu tog iznosa, piše Indikator. U junu ove godine iznosila je 999 KM, a mjesec kasnije je nominalno pala za 0,4 posto na 995 KM.\nU Republici Srpskoj prosječna plata u julu bila je 1.019 KM. U Republici Srpskoj je prosječna plata počela rasti i nadmašivati platu u Fedraciji BiH nakon što je od 1. septembra 2018. godine počeo obračun neoporezivih dijelova plata u poreznu osnovicu poput toplog obroka, naknade za prijevoz, regresa i dr. U Federaciji BiH neoporezivi dijelovi plate ne ulaze u bruto – neto izračun.\nPrevious articleMeteo preokret je stigao: Ne izlazite vani bez kišobrana\nNext articleStiže novo cjepivo protiv korone SANOFI, bit će dovoljna samo jedna doza


BRAVO DEVOJKE! MAGIČAN PREOKRET SRBIJE na startu Evropskog prvenstva! - Informer\nSrpske košarkašice savladale su Italiju sa 86:81 (19:19, 18:20, 15:18, 22:17, 12:7) na startu Evropskog prvenstva\nNeverovatno! Magičan preokret srpskih košarkašica na startu kontinentalnog takmičenja u Španiji! Srbija je od -10 za dva minuta stigla do produžetaka, a potom i do pobede protiv Italije na otvaranju EURA 86:81 (19:19, 18:20, 15:18, 22:17, 12:7) u derbiju grupe B!\nItalija je vodila u većem delu prvog poluvremena, na odmor se otišlo sa 49:47 za naše rivalke. Ništa se nije promenilo ni u nastavku meča. Mnogo angažovanija igra Italijanki, dok je nivo igre naših košarkašica padao kako je vreme odmicalo, a Italija je imala dvocifrenu prednost sredinom poslednje četvrtine.\nNije se predavala Srbija do kraja meča, a pravi "blickrig" u poslednjem minutu susreta doneo je produžetke. Ponovo je Italija bila bolja, naše devojke su još jednom morale da jure prednost, ali ovoga puta uspešno. Trijumf Srbiji je donela Sonja Vasić sa 2+1 posle prodora za kraj - 86:81!\nSrbiju je predovdila Sonja Vasić sa 27 poena, 12 skokova i sedam asisntecija, dok je Ivon Anderson dodala 18. Sa druge strane Zandalasini je postigla 18, uz 12 poena Bestenjove i Karangelo.\nKošarka sport ženska košarkaška reprezentacija Srbije Evropsko prenstvo


Jela u Beogradu na vodi - 381 vesti\nBy RedakcijaPosted on February 23, 2017 March 28, 2022\nKompanija za proizvodnju nameštaja “Jela” iz Jagodine opremaće nameštajem novo naselje u Beogradu “Beograd na vodi”, izjavio je vlasnik Miroljub Radovanović.\n“Jela” je od tri firme sa Balkana dobila sve sertifikate da radi i oprema “Beograd na vodi. To znači da smo ispunili velike standarde jedne velike internacionalne firme”, rekao je on novinarima.\n“Jela” je porodična kompanija osnovana pre 26 godina i bavi se isključivo proizvodnjom dečijih, dnevnih i spavaćih soba, kuhinja, predsoblja…\n“Jela”, inače, privodi kraju izgradnju nove fabrike površine 10.000 kvadratnih metara, u koju će biti instalirana proizvodna tehnologija trenutno najmodernija u svetu, izjavio je Tanjugu predstavnik kompanije Nikola Radovanović.\nNova fabrika se gradi na lokaciji sadašnje od 9.000 kvadrata, to je proširenje sadašnjeg proizvodnog komopleksa, dodao je on.\nRadovanović je dodao da “Jela” izvozi u sve zemlje bivše Jugoslavije i balkanske zemlje, Grčku, Kipar, Bugarsku, Rumuniju, ali i u Nemačku, Češku, Rusiju, Kazahstan…\nU “Jeli” je zaposleno 180 ljudi, prosečan starost je 30 godina, dodao je on.\n“Jela” je serijsku proizvodnju nameštaja počela 1999.godine, sa tehnologijom najpoznatijih svetskih proizvođača (Biesse, Homag, IMA) i danas na digitalnim mašinama, poslednje generacije, proizvodi nameštaj, koji se uklapa u sve vrste prostora, izgrađen uglavnom od materijala iz uvoza, uključujući i okove.\nTag: Beograd na vodi Jagodina Jela nameštaj\nPrevious post: Pišite blog\nNext post: Savet za preduzetnike


Milojević: 'Ne pokazujemo ono što želim...'\nIzvor: Sportske.net, 03.Apr.2019, 19:00\nMilojević: "Ne pokazujemo ono što želim..."\nŠef stručnog štaba FK Crvena zvezda Vladan Milojević rekao je da postoje stvari kojima ne može da bude zadovoljan posle pobede nad OFK Bačkom.\nLider domaćeg šampionata zabeležio je novi prvenstveni trijumf u Bačkoj Palanci. U okviru 29. kola Crvena zvezda je bez mnogo problema stigla do nova tri boda.\nReklo bi se da trener Vladan Milojević posle 3:1 u Bačkoj Palanci može >> Pročitaj celu vest na sajtu Sportske.net << da bude zadovoljan, ali...\n"U većem delu jesam zadovoljan, ali postoje neke stvari koje treba da ispravljamo. Pričamo o tome, razgovaramo...", počeo je izlaganje strateg crveno-belih.\nMilojević je potom obrazložio na šta konkretno misli i zašto nije u potpunosti zadovoljan urađenim.\n"Znate kako, mogu da kažem da većinom stvari jesam zadovoljan. Opet, imali smo dosta šansi koje smo trebali da realizujemo. Ali ima i nekih stvari koje radimo na treningu, a ne dolaze nam na utakmici, odnosno ne pokazujemo ono što ja želim. Jednostavno, ima stvari koje ćemo morati da popravimo", poentirao je Milojević.\nCrvenu zvezdu do kraja preliminarnog dela sezone čeka još jedan duel na "Marakani", a zatim sledi sedam mečeva u plej-ofu i završne borbe za titulu.\nMilojević: Moraćemo da se popravimo…\nIzvor: MozzartSport.com, 03.Apr.2019\nTrener Crvene zvezde Vladan Milojević nije bio u potpunosti zadovoljan viđenim u Bačkoj Palanci. Crveno-beli su zabeležili siguran trijumf (3:1), ali su morali da ranije reše meč. “Mogu da kažem da većinom stvari jesam zadovoljan. Opet, imali smo dosta šansi koje smo morali da realizujemo....


RTS :: Palićki festival upalio projektore\nFilm i TV Palićki festival upalio projektore\nsubota, 20. jul 2019, 19:55 -> 07:11\nPalićki festival upalio projektore\nJedan od najatraktivnijih bioskopa na otvorenom je Letnja pozornica na Paliću, koja je večeras otvorila kapiju za publiku 26. Festivala evropskog filma. U okviru različitih programa, do 26. jula biće prikazano više od 130 filmova iz svih krajeva Evrope.\nNa palićko bioskopsko platno stižu Pedro Almodovar i Antonio Banderas, kako bi začinili prvo veče popularnog filmskog festivala. Pre filma, ovdašnje zvezde sa izuzetnom međunarodnom reputacijom dobiće nagradu „Aleksandar Lifka“ za životno delo: scenograf Miljen Kljaković Kreka i reditelj Rajko Grlić.\n„Svako od njih na svoj način zadužio je i našu i evropsku kinematografiju. Meni je zanimljivo to da njih dvojica nikada nisu sarađivali. Voleo bih da se posle ovog događaja možda desi da dođe do saradnje između Rajka i Kreke Kljakovića“, kaže Radoslav Zelenović, direktor festivala.\nAngažovani filmovi autora svih generacija, obeležiće čak 15 različitih selekcija i programskih celina.\n„Ove godine smo napravili mali zaokret u okviru glavnog takmičarskog programa i napravili selekciju koja je vrlo komunikativna s publikom. Ubacili smo nekoliko filmova istinskih velikana evropske kinematografije i iskombinovali to s nekim novim snagama koje dolaze. Kvalitet programa ove godine je definitivno odskočio u odnosu na prethodne godine i time smo podigli kvalitet ne samo takmičarskog glavnog već i drugog programa Paralele i sudari“, navodi Miroslav Mogorović, programski direktor festivala.\nIako ovaj bioskop pod otvorenim nebom, bez obzira na izvesnu neudobnost, nema konkurenciju, posetioci festivala se ne odriču ni projekcija u Subotici.\nA kada govorimo o publici, evropski autori mogu da budu mirni jer subotička publika godinama potvrđuje da voli i ceni najbolje od filma.


Samit OEBS-a u Helsinkiju\nNa samitu su razmatrani predlozi ruskog i francuskog predsednika Dmitrija Medvedeva i Nikolasa Sarkozija o novom konceptu evropske bezbednosti. Ministar inosranih poslova Rusije Sergej Lavrov je istakao da to ne znači zaobilaženje postojećih institucija i mehanizama, već novi, dodatni nivo bezbednosti, kojim bi se sprečilo jednostrane akcije u međunarodnim odnosima. Rusija insistira na ključnoj ulozi Ujedinjenih nacija, jednakom tretmanu svih učesnika u međunarodnim odnosima. Međutim, pomoćnik američkog državnog sekretara Danijel Frid je istakao da nije problem u stvaranju novih međunarodnih mehanizama već u izostanku poštovanja postojećih institucija i dogovorenih principa, očito imajući u vidu intervenciju Rusije u avgustu u Gruziji.\nDeo tog novog ugovora o evropskoj bezbednosti, po mišljenju Lavrova, bio bi i oživljavanje kontrole konvencionalnog naoružanja u Evropi, imajući u vidu nove okolnosti. Istovremeno, grupa zemalja, članica NATO-a je na kraju samita zatražila od Rusije da se pridržava pomenutog ugovora o ograničenju konvencionalnog naoružanja potpisanog nakon nakon Hladnog rata, a koji je prestala da primenjuje prošle godine. Članice NATO-a su upozorile da one ne mogu unedogled da se jednostrano pridržavaju ovog sporazuma. Moskva je uzvratila da je Severnoatlantska alijansa zapravo prva počela da krši ugovor o ograničenju naoružanja i da je ona bila prinuđena da uzvrati kako bi zaštitila svoje interese.\nPo nekim mišljenjima, cilj ruskog predloga o kolektivnom ugovoru o evropskoj bezbednosti je zapravo smanjivanje uloge NATO-a.\nUprkos izostanku dogovora o političkoj deklaraciji, po rečima predsedavajućeg, finskog ministra inostranih poslova Aleksandera Stuba, članice OEBS-a nisu nikada bile bliže konsenzusu od 2002. godine, kada je poslednji put usvojen ovakav dokument.\nZbog izostanka komrpomisa nije usvojena ni deklaracija o Pridnjestrovlju. Istovremeno, postignut je dogovor oko dokumenta za rešavanje problema Nagorno Karabaha. Ministri su pozdravili pozitivan trend, pre svega Moskovsku deklaraciju koju su nedavno potpisali predsednici Azerbejdžana, Jermenije i Rusije. Usvojeno je i više odluka, uključujući o borbi protiv terorizma, trgovine ljudima, jačanje vladavine prava, mere za poboljšanje statusa Roma.\nOd Nove godine, predsedvanje OEBS-om preuzeće Grčka.


#ostanikodkuće i uživaj uz Lastar! - Vinarija Lastar\n#ostanikodkuće i uživaj uz Lastar!\nby\tVinarija Lastar\t/ subota, 04 априла 2020\t/ Published in Novosti\nNakon uspešno završene akcije #ostanikodkuće i uzivaj uz Lastar Tamjaniku odlučili smo da nastavimo u istom pravcu. Ovog puta nagrada je 6 boca vina Merlot-Cabernet Franc, dobitnika zlatne medalje na ovogodišnjem takmičenju Mundus vini u Nemačkoj.🥇 😁\nKao i prošlog puta, potrebno je da nam pošaljete na našem Instagram profilu u DM vašu fotografiju (možete biti na fotografiji ili ne) na kojoj se nalazi neka od Lastar etiketa.\nU utorak, 07.04. u 12 h, na našoj Instagram stranici u sekciji highlights #stayathome podelićemo sa vama pristigle fotografije. Svaka od njih nosiće redni broj, a pobednika birate ponovo vi slanjem rednog broja fotografije koja vam se najviše dopala u DM.\nTakođe, svi oni koji su učestvovali u prošloj akciji imaju pravo da učestvuju ponovo, s tim što očekujemo vašu kreativnost i nove fotografije.😉\nTagged under: Nagradna igra\nLastar berba 2018\nBeogradski Salon Vina u Beču & Vinarija Lastar


Leskovačka "Roštiljijada" promovisana u Solunu - Dnevnik Juga\nPočetna / DRUŠTVO / Leskovačka „Roštiljijada“ promovisana u Solunu\nLeskovačka „Roštiljijada“ promovisana u Solunu\nTuristička organizacija grada Leskovca je po prvi put u Solunu promovisala svoju turističku ponudu sa posebnim akcentom na najveći i najznačajniji gastronomski festival u reginu “Roštiljijadu” koji će ove godine proslaviti svoj jubilej, trideset godina postojanja. Promocija je održana 13. i 14. maja 2019. godine u okviru letnje kampanje koju organizuje Turistička organizacija Srbije sa ciljem da grčkom tržištu predstavi srpsku kulturnu baštinu i gastronomske specijalitete.\nPrvog dana su na atraktivnoj lokaciji, pored Bele kule, simbola grada Soluna, prisutnim građanima i brojnim turistima posluženi najpoznatiji specijaliteti sa leskovačke skare, a iste večeri je u organizaciji Konzulata Republike Srbije u Solunu, uz prisustvo konzula g-đe Dragane Glišić, gradonačelnika i zamenika gradonačelnika grada Soluna priređen svečani prijem za predstavnike turističke privrede i velikog broja medija. Tom prilikom se prisutnima obratio i direktor Turističke organizacije grada Leskovca Nebojša Kocić koji je konzulu uručio maskotu “Roštiljijade” i u ime gradonačelnika grada Leskovca dr Gorana Cvetanovića i u svoje lično ime uputio poziv dragim prijateljima iz Grčke da u što većem broju posete prestonicu roštilja za vreme trajanja “Roštiljijade”.\nTagoviPromocija rostiljijada Solun\nPrethodni U LKC-u održana edukativna akcija „Na maturu bez automobila“\nSledeći Koncert pod nazivom „Latino moments“ 18. maja u LKC-u


Umerena struja u Bosni svrgnula nacionaliste\nHome > Umerena struja u Bosni svrgnula nacionaliste\nNova umerena koalicija otrgla se kontroli ekstremnih nacionalista u Federaciji BiH.\nStara garda nacionalista u Federaciji BiH, ostavljena je po strani nakon sto je formirana nova koalicija umerenih politickih struja. One su se ujedinile nakon uz brojna natzezanja, posle opstih izbora odrzanih u novembru prosle godine.\nNovoformirana Alijansa za promene okupila je marginalnu, ali ociglednu vecinu u drzavnom parlamentu, kako bi nadglasala do sada dominantne hrvatske i muslimanske nacionalne partije, Hrvatsku demokrtasku zajednicu, HDZ, i Stranku demokratske akcije, SDA.\nAlijansa od deset stranaka imenovala je iz sopstvenih redova predsednika i potpredsednika parlamenta na sednici odrzanoj 15. januara. Premda je HDZ protestujuci napustila sednicu, ovaj savez nastavio je s radom i postavio sekretara parlamenta.\nOvakav dogadjaj se ne pamti u novijoj bosanskoj istoriji. To je, ujedno, i znak da je zemlja odbacila sukob koji ju je razdirao sve od raspada Jugoslavije.\nU toku izbora 11. novembra, prvih nakon 1996.godine, sve tri vladajuce nacionalisticke stranke zajedno su osvojile manje od 50 odsto glasova. Nacionalisti su dobili apsolutnu vecinu u dva od ukupno deset kantona Federacije BiH, ali su izgubili vladajucu vecinu na svim drugim nivoima vlasti.\nVladajuca opoziciona grupa, Socijaldemokratska partija, SDP, osvojila je na izborima najveci broj glasova, ali nije postigla apsolutnu vecinu. Tada je usledila poduza borba izmedju SDP i nacionalistickih stranaka oko toga ko ce steci podrsku manjih partija.\nU drugoj polovini Bosne, Republici Srpskoj, slika je nesto kompleksnija. Nacionalisticka Srpska demokratska stranka, SDS, osvojila je preko 30 odsto izbornih glasova.\nOva partija navodno je odigrala znacajnu ulogu u zlocnima, a nju je osnovao najpoznatiji osumnjicenik za ratne zlocine Radovan Karadzic. Medjutim, novo rukovodstvo tvrdi da se SDS promenila i da sledi umerenu politiku.\nNakon izbora kao jedna od vodecih opozicionih licnosti u Republici Srpskoj postao je popularni profesor ekonomije Mladen Ivanic i njegova Partija demokratskog progresa, po jacini druga politicka snaga medju bosanskim Srbima.\nNa prvoj sednici novog parlamenta Republike Srpske sredinom decembra, Ivanic i njegova PDP zajednicki su glasali prilikom izbora novog rukovodstva parlamenta. Predsednik RS i visoki SDS zvanicnik Mirko Sarovic nagradio je Ivanica kandidujuci ga za buduceg premijera.\nMedjutim, samo nedelju dana kasnije Ivanic je promenio svoju strategiju. Na prvoj sednici bosanskog drzavnog parlamenta na kojoj su bili pristuni predstavnici Republike Srpske i Federacije BiH, Ivanic i ostali poslanici PDP glasali su protiv SDS. Oni su se, zajedno sa dvema drugim federalnim opozicionim partijama, opredelili za Socijaldemokratsku partiju, SDP, da bi u drzavnom parlamentu obezbedili novo umereno rukovodstvo.\nNa taj nacin Ivanic je stavljen u tesku poziciju. Na drzavnom nivou, on i PDP ce podrzavati Alijansu za promene, a istovremeno ce saradjivati sa SDS u Republici Srpskoj.\nNeke zapadne vlade, narocito SAD, ne veruju da ce u redovima SDS-a zaista doci do promena. Oni su upozorili Ivanica da pristustvo funkcionera SDS-a u novoj vladi moze dovesti do ukidanja finansijske pomoci Zapada Republici Srpskoj.\nIvanic je 12. januara objavio sastav nove vlade u kojoj ucestvuje samo jedan clan SDS, Goran Popovic ministar trgovine i turizma. Medjutim, ostale politicke partije tvrde da ima bar sest simpatizera SDS u njegovom timu. Kao odgovor na primedbe Zapada, Ivanic je smenio Popovica sa mesta ministra trgovine i turizma i zatrazio od svih clanova svoje vlade da zamrznu clanstvo u ovoj partiji dok god se nalaze u vladi.\nUprkos primedbama o Ivanicevom izboru ministra, vecina clanova vlade koje je on postavio izgledaju kao tehnokrate i profesionalci sa malo, ili, cak, nimalo politickog iskustva. Po prvi put posle 1996. godine, u buducoj vladi nacice se i jedan ministar muslimanske narodnosti. Ivanic je rekao da ce se zalagati da vise onih koji nisu srpske nacionalnosti postanu zamenici ministara.\nDok su se stvari kuvale u parlamentu, Visoki predstavnik medjunarodne zajednice u Bosni, Wolgang Petritsch, umesao se 12. januara sa odlukom da se uspostavi ustavna komisija u oba bosanska entiteta.\nKomisije ce imati po 16 clanova a cinice ih predstavnici bosanskih Srba, Hrvata, Bosnjaka i drugih etnickih grupa. Njihov posao bice zastita interesa svih etnickih grupa sve dok oba novoformirana parlamenta ne izmene ustave entiteta u skladu sa odredbom Ustavnog suda od prosle godine.\nOvaj sud doneo je odluku da sve etnicke grupacije imaju ista prava na celoj teritoriji Bosne. Petritschevom odlukom novim vlastima u Bosni nalozeno je da sprovedu ovu odluku do marta ove godine. Sve do tog datuma, Petritscheva Ustavna komisija ce imati siroke nadleznosti da ukida bilo kakav zakon ili odluku koja krsi ili prejudicira etnicka prava.\nPetritschevom odlukom omoguceno je SDP partiji iz Federacije BiH da okupi stranke oko Alijanse za promene. Mnoge manje partije zatrazile su dodatne garancije ljudskih prava pre nego sto su se pridruzile SDP. Dan nakon Petrischeve najave, devet manjih partija slozilo se da pristupi Alijansi koja je zbacila s vlasti nacionaliste u parlamentu Federacije.\nDa bi se ovo izglasao, Alijansi je bila potrebna podrska Demokratske narodne zajednice, DNZ, stranke koju je osnovao muslimanski magnat Fikret Abdic.\nNakon sednice, vodje HDZ odrzale su vanredni sastanak na kojem su objavile da ce bojkotovati rad drzavnog parlamenta. Ova partija inisitra da njen kandidat Martin Raguz postane presedavajuci Ministarskog veca celokupne bosanske vlade.\nDve preostale nacionalisticke partije, Srpska demokratska stranka i muslimanska SDA izjavile su da ce podrzati kandidata HDZ. Ovi nekadasnji ratni neprijatelji nisu oklevali da se ujedine kako bi sacuvali svoju politicku kozu od umerene politicke struje.\nIzvori bliski rukovodstvu HDZ kazu da ce ova partija ukoliko ponovo bude porazena od Alijanse oko naimenovanja novog Ministarskog veca, vrlo verovatno proglasiti odvojeni entitet bosanskih Hrvata.\nGundjanje iz redova nacionalista ukazuje da su veoma zabrinuti zbog izgleda da izgube vlast. Medjutim, niko ne sumnja da Alijansu za promene ocekuju nove prepreke u misiji da Bosnu dovede na put reformi i ozdravljenja.\nSource URL: https://iwpr.net/sr/global-voices/umerena-struja-u-bosni-svrgnula-nacionaliste


ĐOKOVIĆ IMA VELIKO SRCE: Novak se pre početka AO odrekao MILION dolara! Evo zbog koga je to UČINIO! | Najnovije vesti - Srbija danas\n22.02.2021. • 08:23 Srbija Danas/Mondo\nSjajan gest srpskog šampiona.\nPobedom nad Danilom Medvedevim u finalu Australijan opena, najbolji teniser sveta Novak Đoković osvojio je u nedelju 18. Gren slem titulu u karijeru, odnosno, rekordnu devetu na Australijan openu.\nKAKO DOLIKUJE ŠAMPIONU: Novak sa PEHAROM šetao na ČUVENOJ plaži! Ove slike su obišle ceo SVET (VIDEO+FOTO)\nO-LA-LA! Jokićeva MANGUPSKA asistencija o kojoj bruji Amerika (VIDEO)\nNIJE KAO PROŠLE GODINE: Evo koliko je Nole ZARADIO novca pobedom nad Rusom!\nSrećom, mnogo više je bilo hvalospeva i čestitki na Noletov račun, ali je tokom turnira istrpeo i mnogo ružnih komentara, na koje je bio prinuđen da odgovori.\nInteresantno da su mnogi zaboravili džentlmenski poteza Đokovića pred početak turnira - kada je napravio nešto što bi malo koji top teniser uradio! Naime, direktor Australijan opena Krejg Tili otkrio je pred početak prvog Gren slema u sezoni da se Nole složio da pobednici dobiju manju nagradu nego inače, da bi više novca zaradili mladi igrači i oni koji ispadnu u ranijim fazama.\nTo je sve urađeno da bi se njima olakšala situacija u eri korona virusa, ali i pomoglo zbog velikih troškova puta do Australije, dvonedeljnog karantina i još mnogo stvari, što je još samo jedan u nizu lepih poteza najboljeg svetskog tenisera.\nU međuvremenu nagradni fond Australijan opena nije smanjen, nego povećan za 7.000.000 dolara, pa je jasno da se Novak unapred odrekao dobrog dela zarade (trećine), pošto je dobro znao da će daleko dogurati i boriti se za pehar na svom omiljenom turniru.\nNa taj način, Nole je pokazao da se konstantno solidariše sa slabije rangiranim teniserima, kojima je pokušao da pomogne i molbom premijeru Viktorije, ali je to prenešeno na pogrešan način.\nNovak Đoković Kreg Tili Danil Medvedev Australijan open


Mlada Sarajka je bila mis turizma Bosne i Hercegovine 2003. godine i Miss Adriatic Evrope 2009, a zabavljala se sa rukometašem Petrom Kapisodom.\nDaniella nije aktivna samo u Sarajevu, već često putuje poslovno u Austriju, odakle će je, kako se nada, put navesti ka krajnjem cilju - pistama Milana. Studira žurnalistiku, a us lobodno vremne se - oprez! - bavi kik-boksom.\n- Pošto sam tamnoputa devojka, na svojoj koži sam osetila kako je teže nama da uspemo nego belkinjama u svetu mode. Naomi Kembel mi je najdraža zbog toga što se iskreno bori da i mi nađemo više mesta u svetu mode i zato što iskreno priča svetu da zaista postoji taj problem - kaže Daniella.\nDaniellu ćemo uskoro, bar na kratko, videti i u nastavku popularne serije "Igra prestola", koja se snimala u Dubrovniku, gde je zanosna Sarajka statirala u nekoliko scena.


TGZZ vibrirajući fluidizovani krevet\niroko je primenjiv za suenje i hlađenje čestica, praha ili oduzetih materijala u industriji prerade krmnog bilja, zrna i ulja, prehrambenoj, farmaceutskoj, hemijskoj, lakoj proizvodnji, metalurgiji i ...\nGlavni motor radi u velikom stepenu prenosa, krug u brzom izvlačenju zaokruživanje obruča, izlazni rezultat veći za 20% od remena. Gotovi delovi maine za transmisiju sadrži električni motor sa vajcars...\nDiferencijalno merenje težine masti i sistem za dodavanje tečnosti\nOvaj sistem je pogodan za dodavanje hranljivih sadržaja kao to su masti i arginin u mealicu za hranu, unapređujući njene karakteristike. Koristi visoku tačnost u merenju protoka, ulaz kontrolisan prek...\nSDBY-II serija uskraćena skala za pakovanje\nSDBY-II se uglavnom koristi u malim granuliranim i dobro tečnim materijalima, kao to su zrno i žitarice, pelet, granulirano đubrivo, plastične čestice i so, takođe se može koristiti u materijalima u p...\nZCRH serija grupno cirkularne sušilice za žitarice\nInternacionalno suenje po niskoj temperature, automatsko kružno suenje nakon postavljanja vode, odgovarajući za suenje zrna, žitarica i semena, izvor zagrevanja koristi zapaljeno ulje ili peć na ugalj...\nPodeavanje detektora za vlagu u sistemu na liniji, za kreiranje viih vrednosti, za poboljanje kvaliteta hrane za životinje i za produženje roka trajanja vlasnika; Poboljani modulator sa velikim pristu...\nSYPG serija valjak tečnost prskalica\nOdličan nakon dodavanja tehnologije, prskanje hranljive supstance, kao to su masti, priprema enzima, vitamini, amino kiselina i mikroorganizmi na povrinu peleta. Valjak prskanja sa finim granulama pot...\nSDBY-II(S) uskraćena skala za pakovanje\nUsvaja mehanizam dvostrukog cilindra punjenja hrane za životinje, nezavisno kontrolie brze i spore procedure za punjenje hrane za životinje, kontrolie brzi i spori fluks hrane za životinje, može da us...\nDWT serije pojasna sušilica\nSa mrežnom pojasnom suilicom, manje otećenja na materijalima, brzina pojasa se podeava. Opremljeno sa cirkulacionim fenom, unapređujući stopu korićenja energije za grejanje, primenjivo za suenje pahul...


Saobraćajna nesreća u Doljevcu, arhivska fotografija\nJavno preduzeće "Putevi Srbije" je Osnovnom javnom tužilaštvu u Nišu dostavilo snimak nadzorne kamere na naplatnoj stanici "Doljevac" gde je 31. januara ove godine poginula Stanika Gligorijević, ali, kako su rekli u Tužilaštvu u Nišu na dostavljenom snimku nedostaje deo od dva minuta i to "baš onaj deo koji je bitan za postupak", prenosi portal Insajder.\nU saobraćajnoj nesreći na naplatnoj stanici učestvovao je automobil "Puteva Srbije" u kojem je, pored vozača, bio i Zoran Babić v.d. direktora "Koridora Srbije".\nProšlog meseca je pred Osnovnim sudom u Nišu počeo glavni pretres na suđenju vozaču "Koridora Srbije" Dejanu S, optuženom da je izazvao saobraćajnu nesreću na naplatnoj stanici "Doljevac", u kojoj je jedna osoba poginula, a petoro teže i lakše povređeno.\nZamenica tužioca OJT u Nišu Jelena Kocić za Insajder je izjavila da je pregledom snimka na dostavljenom disku utvrđeno da "na snimku panoramske kamere koja snima s Naplatne stanice 'Doljevac' u pravcu ka Nišu, nedostaje deo snimka za period od 8.30 do 8.32 časova", a "dogadjaj od značaja za vođenje postupka zabeležen je baš u tom periodu".\n"Obratili smo se istom preduzeću aktom od 14.02.2019, u kojem je navedeno da je potrebno da Tužilaštvu dostavi ceo snimak za taj vremenski period, jer je dogadjaj od značaja za vodjenje postupka pred OJT u Nišu zabeležen baš u periodu koji na snimku nedostaje", rekla je Kocić u odgovorima Insajderu.\nDodala je da je od "Puteva Srbije" zatraženo da obaveste Tužilaštvo o razlozima zbog kojih nedostaje deo snimka, te da obave provere kod nadležnih za održavanje sistema video-nadzora na Naplatnoj stanici "Doljevac".\nKako se dalje navodi, u odgovoru Sektora za naplatu putarine "Puteva Srbije" navedeno je da je Tužilaštvu dostavljen "jedini snimak panoramske kamere kojim raspolaže za dan 31. 01. 2019. godine, s Naplatne stanice 'Doljevac' (smer Niš-Doljevac)", da je to snimak presnimljen sa originalnog "hard-diska" koji je u to vreme bio u video-rekorderu i snimao na Naplatnoj stanici.\nZamenica tužioca kaže da je i preduzeće "Teliks", nadležno za održavanje video-nadzora, navelo razloge koji bi mogli uticati na nepostojanje dela video zapisa.\nDodala je da je preduzeće "Teliks" navelo da je moguće ispitati ispravnost hard-diska pomoću posebnog softvera, ali i da je "u slučaju testiranja hard-diska moguć gubitak video zapisa s njega".\nIz preduzeća "Teliks" naknadno je stiglo i obaveštenje da je pregledan hard-disk i da nisu nadjena nikakva oštećenja podataka.\nU nesreći na naplatnoj rampi Doljevac 31. januara ove godine poginula je Stanika Gligorijević, a pet osoba je teže ili lakše povredjeno.\nOsnovno javno tužilaštvo u Nišu podnelo je optužni predlog protiv vozača automobila Koridora Srbije Dejana S, koji je prema optužnici, u trenutku nesreće vozio brzinom od 93 kilometra na čas. On je uhapšen tek dan kasnije i nije mu odredjen pritvor.\nVozač Koridora je osumnjičen za teško delo protiv bezbednosti javnog saobraćaja iz nehata, a Tužilaštvo traži da mu se izrekne kazna od najmanje pet godina zatvora.\nPorodica poginule Stanike Gligorijević zatražila je ranije da se objavi snimak nesreće. Mirjana Aleksić, sestra pokojne Gligorijević, koja je u istom udesu teško povredjena, navela je da porodica traži objavljivanje snimka jer sumnja u "zvaničnu verziju" po kojoj direktor "Koridora" Babić nije vozio automobil.\nSrđan Aleksić, suprug Mirjane Aleksić, ispričao je da im se na naplatnoj rampi auto približavao "neverovatnom brzinom", da nisu mogli nigde da se sklone i da njemu kao vozaču nije bilo logično da je vozač bio čovek koji je posle nesreće tu "šetao bez ikakvih povreda".


Dešavanja - Page 30\nJavno komunalno preduzeće „Gradska čistoća uz podršku Skupštine grada Beograda organizuje prvo republičko takmičenje Eko kviz „Prljavo ili čisto – nije isto“, u saradnji sa gradovima saučesnicima Vranjem, Zrenjaninom i Gornjim Milanovcem. Takmičenje je počelo u 11:30 u SRC „Pionirski grad“, a Beograd će predstavljati OŠ „Stevan Sremac“ iz Borče koja je osvojila prvo mesto\nPrenosimo vam preporuke „Turističke organizacije Beograda“ i šta treba posetiti u našem glavnom gradu ovog vikenda.\nU nedelju, 25. juna, sa početkom u 12 časova održava se peta tradicionalna manifestacija „Višnjijada“ u Ovči u sali „Đurđevdan.\nObjavljeno 2. juna 2017. 2. juna 2017.\nZbog izvođenja planiranih radova na električnoj mreži, danas će bez snabdevanja električnom energijom ostati sugrađani u tri naselja na levoj\nU subotu je održano takmičenje u kuvanju gulaša u naselju Preliv, kod Besnog Foka. Treći po redu, „Prelivački kotlić 2018“\nManifestacija „Živeo raspust“ za osnovce sa Palilule\nU okviru programa „Naša kuća Palilula“, Opština Palilula u subotu, 3. juna, za učenike osnovnih škola sa svoje teritorije, organizovaće edukativno-zabavnu manifestaciju pod nazivom „Živeo raspust“. Osnovni cilj ove manifestacije je da se kroz igru promovišu nova znanja i razvija takmičarski duh kod osnovaca, rekao je predsednik Opštine Aleksandar Jovičić. Tom prilikom učenici će odmeriti\nKako bi opremili dvorište za dečije radionice vrtić ,,Ježurko“ u Borči organizovao je ,,Prolećnu vašarijadu”. Porodice i rodbina na vašaru su kupovali mnogobrojne ručno rađene proizvode napravljene u okviru vaspitno obrazovnog programa sa decom. Dok će deo novca od kupljenih proizvoda biće doniran u humanitarne svrhe. Gosti Vašarijade, među kojima su i čelnici grada, opštine\nPrethodno 1 … 28 29 30 31 32 … 45 Sledeće


U čast kralja romske muzike: Festival "Me sem Šaban" u Nišu\nU čast kralja romske muzike: Festival „Me sem Šaban“ u Nišu\nFestival muzike pod nazivom „Me sem Šaban“ (Ja sam Šaban) u čast kralja romske muzike Šabana Bajramovića biće održan 7. i 8. juna u Nišu.\nFestival muzike „Me sem Šaban“ u Nišu: Foto: Jupiters Rings, Nenad Petrović\nOve godine će festival biti na Letnjoj pozornici u Tvrđavi i u Niškom kulturnom centru.\nPrvog dana festivala predviđena je tribina o muzičkoj zaostavštini kralja romske muzike, Šabana Bajramovića, dok će druge večeri nastupiti orkestar Crne mambe i Nebojša Saitović, koji je jedan od pokretača festivala.\nNoseća muzička snaga ovog festivala je orkestar „Crne mambe“ na čelu sa Nebojšom Saitovićem, a ove godine će publika u Nišu po prvi put uživo čuti bend „Apsolutno romantično“ iz Novog Sada koji je poznat po svojim autorskim delima, ali i po tome što su bili stalna pratnja poznatog kantautora Đorđa Balaševića.\nFestival će otvoriti trubač Nebojša Sejdić, unuk čuvenog Feata Sejdića što će biti poseban užitak za sve posetioce manifestacije.\n„Festival nam je prošle godine pokazao pravac kojim da se vodimo. Svojim specifičnim repertoarom na keju okupili smo nekoliko hiljada građana. Zato ćemo ove godine, pored čuvanja od zaborava kompozicija Šabana Bajramovića, promovisati još jednu vrstu romske pesme i igre“ – kaže Nebojša Saitović, frontmen „Crnih mambi“ i jedan od organizatora festivala.\n„Plan nam je da 7. juna imamo kulturni deo programa festivala gde se u Niškom kulturnom centru planira tribina o Šabanovoj zaostavštini. Za 8. jun smo planirali otvaranje uz Nebojšu Sejdića, a onda će jedan za drugim da nastupe „Apsolutno romantično“ i „Mambe“ – napominje Alijević.\nOrganizator festivala je Federacija romskih osnovaca, srednjoškolaca i studenata (FROS) i Niški kulturni centar.\nfestival romske muzike\nPrethodni tekstKraljevačko pozorište sa predstavom „Sumnja“ na sceni niškog pozorišta\nSledeći tekstKutak za nove ljubavi i nova komšijska ogovaranja u Nišu


Спона науке и привреде биће јача и боља | Министарство просвете, науке и технолошког развоја\nSpona nauke i privrede biće jača i bolja\nmar 9, 2017 | Vesti, Strategijski ciljevi\nProblemi u oblasti obrazovanja su brojni, ali konačno se neko setio da Srbija treba da se industrijalizuje i namera nadležnih je da unapredi situaciju u toj oblasti, rekao je danas ministar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Mladen Šarčević na Kopaonik biznis forumu.\nOn je, na panelu „Obrazovanje i naučna politika – uhvati korak“, poručio i da će spona nauke i privrede biti jača i bolja, kao i da je jedan od prioriteta upravo finasnsiranje nauke. Međutim, ministar je istakao da skoro 95 odsto budžeta Ministarstva odlazi na plate, tako da ostaje jako malo za ulaganje u razvoj, i to je dugogodišnja praksa.\n”Sada se, konačno, neko setio da Srbija treba da se industrijalizuje, i sada smo na novom početku. Moj zadatak je da nađem dobre timove,da pokrenemo sva polja obrazovanja, od predškolskog do visokog”, poručio je Šarčević.\nMinistar je istakao važnost dualnog obrazovanja, koje je u javnosti shvaćeno u užem smislu, a ono to nije. Dualno obrazovanje podrazumeva jaku povezanost privrede i obrazovanja, pojasnio je Šarčević. ”Obišli smo više od 40 gradova, opština i sa 140 kompanija smo razgovarali. Mi smo kao lepak, zalepili smo lokalne samouprave, privredne komore, druga ministarstva”, rekao je ministar, i dodao da ćemo ako sve zacrtano i ostvarimo brzo uhvatiti korak.\nKao dobrar primer u sistemu Šarčević je naveo Institut ”Mihajlo Pupin”, koji ostvaruje 30 miliona evra godišnje od izvoza.\nEmitovanje nastave na daljinu dogovoreno 13. marta sa RTS-om 09.04.2020.\nPreporuke za rad Komisija za procenu potreba za dodatnom obrazovnom, zdravstvenom i socijalnom podrškom detetu, učeniku i odraslom 08.04.2020.\nRIZNICA IGARA – za decu i odrasle 08.04.2020.\nVeliki značaj Takmičenja za najbolju tehnološku inovaciju i u trenutnoj situaciji 06.04.2020.\nVodič za škole: Ka sigurnom i podsticajnom školskom okruženju 06.04.2020.\nPotvrđeno prisustvo koronavirusa kod troje zaposlenih u Ministarstvu 05.04.2020.\nObrazovno-vaspitne aktivnosti realizovane kroz različite kanale i oblike komunikacije 03.04.2020.\nUčenicima osmog razreda koji pohađaju nastavu na jezicima manjina biće dostupan prevod za časove koji su emitovani na srpskom jeziku 03.04.2020.\nZloupotreba javnosti i širenje lažnih vesti 02.04.2020.\nUPUTSTVO ZA UNOŠENjE AKTIVNOSTI U SVRHU FORMATIVNOG OCENjIVANjA 02.04.2020.


Dodik: Odluka o prebivalištu će biti provedena – Zvornik Danas\nNaslovna/VIJESTI/Politika/Dodik: Odluka o prebivalištu će biti provedena\nZvornik Danas Send an email 30. aprila 2014\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik rekao je danas da odluka Vlade Srpske o prebivalištu ne ugrožava vitalne interese bošnjačkog naroda, te da niko ne treba da sumnja da će biti provedena.\nDodik je ponovio da su bilo kakva eventualna nametanja od visokog predstavnika u BiH po pitanju ove odluke neprihvatljiva i da neće biti objavljena u „Službenom glasniku“.\nPredsjednik Srpske je naglasio da u ovim uslovima gotovo da i nema potrebe za donošenjem bilo kakvog zakona o prebivalištu na nivou BiH, te da u Domu naroda parlamenta BiH mogu da sa njegovim donošenjem odugovlače koliko god hoće.\n„Jasno smo poručili da ovu situaciju u vezi s prebivalištem nećemo tolerisati i predložili po hitnoj proceduri zakon na nivou Republike Srpske. Međutim, činjenica je da bi neko u Sarajevu mogao, nakon usvajanja zakona, da pokrene ustavno pitanje i tada bi to bilo u nadležnosti visokog predstavnika“, rekao je Dodik novinarima u Banjaluci.\nPrema njegovim riječima, visoki predstavnik bi zakon, vjerovatno, zabranio dok se ne donese odluka Ustavnog suda BiH. „A otići na Ustavni sud BiH je kao da idete na gubilište, jer tamo imate tri sudije stranca i dva Bošnjaka, koji uvijek donesu odluku kako dogovore sa OHR-om. Zato smo donijeli odluku koja ima iste elemente kao i zakon i koja je provodiva“, pojasnio je Dodik.\nDodik je podsjetio da je zakon o prebivalištu na nivou BiH donesen za vrijeme Vlade Mladena Ivanića 2002. godine.\n„Vlada, koju su činili SDS i PDP, prihvatila je da se ta nadležnost prenese na nivo BiH, govoreći da zakon neće biti moguće mijenjati. Mi smo vjerovali da je to moguće i u prethodnih sedam godina pokušavamo da ga mijenjamo“, istakao je predsjednik Srpske.\nOn je napomenuo da je jedan pokušaj promjena propao prije dvije-tri godine u Savjetu ministara BiH, da bi sada Dom naroda blokirao zakon koji je rađen u dogovoru sa EU i koji je prošao konsultacije radnih grupa, Savjet ministara i Predstavnički dom parlamenta BiH.\nPredsjednik Srpske je istakao da o ispravnosti tog zakona govori i podatak da su Bošnjaci upućivali pitanje zaštite vitalnog interesa Ustavnom sudu BiH, koji je odgvorio da prijedlog zakona ne ugrožava interese bošnjačkog naroda.\ndodik odluka o prebivalištu snsd srpska zakon\nOtvorena izložba fotografija Stanislava Tomića "Analogija"\nPovećava se broj poginulih u Ukrajini


Bez izjave o dobrosusedstvu sa KiM - B92.net\nBez izjave o dobrosusedstvu sa KiM\nBeograd -- Uprkos tvrdom zahtevu Berlina, Vlada Srbije ne priprema izjavu o dobrosusedstvu sa Kosovom, pišu "Novosti".\nIzvor: Veèernje novosti sreda, 19.09.2012. | 21:45\nIzvori "Novosti" iz vrha vlasti otkrivaju da Berlin tvrdo zahteva da Beograd i Priština do poèetka pregovora Srbije sa EU potpišu zajednièku izjavu, a da na kraju tog procesa “dve zemlje” overe i ugovor o dobrosusedskim odnosima.\nSrpskim zvaniènicima je jasno stavljeno do znanja i da se ovi zahtevi ne smeju ignorisati, jer odluku o otpoèinjanju pregovora o ulasku u EU donosi Evropski savet, i to jednoglasno, a Nemaèka je vezana za odluke svoje skupštine.\nZato nije odluèujuæe šta predlaže EU, pošto se pita i Bundestag, piše ovaj list.\nGoran Bogdanoviæ, bivši ministar za KiM, procenjuje da nije realno da nam Brisel zatraži potpisivanje zajednièke izjave sa Prištinom, ali smatra da su novi zahtevi veoma opasni. "Naša vlada se borila da ne doðemo u situaciju da nam na tako eksplicitan naèin postavljaju uslove. Ali izgleda da su naši naslednici rešili da ispunjavaju i ono što mi nismo hteli."\nPotpredsednica vlade za evropske integracije Suzana Grubješiæ ne uzima zdravo za gotovo ovakve scenarije na našem putu ka evropskoj porodici.\n"Neæu da se bavim nagoveštajima, veæ zvaniènim dokumentima Evropske komisije i Evropskog saveta. Oni su dostupni na sajtovima obe ove institucije i u njima ne postoji zvanièan uslov o potpisivanju izjave sa Prištinom," ocenila je Grubješiæeva za “Novosti”.\nPrema saznanjima ovog lista u briselskoj administraciji, Evropska komisija bi u svom izveštaju sredinom oktobra trebalo da ostavi rezervu da može da preporuèi utvrðivanje datuma za poèetak pregovora èim se ispuni jedini kljuèni uslov, koji podrazumeva normalizaciju odnosa s Prištinom.\nTo znaèi da bi, èim bi se primetili vidljivi znaci u ispunjavanju ovog uslova, Evropski savet mogao da bude pozvan da odluèi o utvrðivanju termina za poèetak pregovora. Takvom formulacijom bi se izbeglo da se sve automatski produži do jeseni 2013. Ali sve ovo zavisi od nastavka dijaloga.\nMilica Deleviæ, predsednica skupštinskog Odbora za evropske integracije, kaže da su iz Brisela veæ jasno pobrojali koje poteze žele da vide od Srbije.\n"Takoðe, jasna je i namera EU da se normalizuju odnosi Beograda i Prištine do izvesne taèke. Uostalom, u predstojeæem izveštaju, Evropska komisija sigurno æe navesti i šta se oèekuje u nastavku dijaloga," rekla je Deleviæeva.\nCIA: Nekoliko meseci od moguænosti napada na SAD


Time je okončana jednogodišnja bitka premijera Naredne Modija za privatizaciju finansijski posrnule avio-kompanije, koja se održavala na površini korišćenjem sredstava poreskih obveznika.\nTransakcija za preuzimanje Er Indije završena je danas tako što je vlada dobila oko 360 miliona dolara kapitala, a Tata je preuzela više od dve milijarde dolara duga kompanije, saopštilo je Ministarstvo finansija.\nUgovor uključuje tri preduzeća - Er Indiju kao prevoznika sa ful servisom, njenu niskotarifnu podružnicu Er Indiju Ekspres, i firmu AI Sats koja pruža aerodromske i kargo usluge.\nKupovina Er Indije koja je opterećena dugovima omogućiće Tati momentalni pristup dragocenim pravima letenja i aerodromskim slotovima, ali rukovodioci u avio-industriji kažu da će borba za finansijski preokret i vraćanje kvaliteta usluga tog prevoznika na nekadašnji visok nivo biti teška.\nAvio-kompanija, čija je maskota maharadža, nekada je bila poznata po svojim raskošnim putničkim kabinama u avionima i vrhunskoj usluzi za šta se zalagao njen osnivač JRD Tata. Er Indija je osnovana 1932. godine, a nacionalizovana je 1953.\nEr Indija Konglomerat Tata Akvizicija


Televizija Kanal9 - Na današnji dan 1996. "Oružari" pokrenuli proteste\nNa današnji dan 1996. "Oružari" pokrenuli proteste\nNa današnji dan, pre 20 godina, 19. avgusta 1996. u Kragujevcu su počeli protesti radnika "Zastava Namenski proizvodi", danas "Zastava oružje".\nProtesti su trajali do 27. oktobra te godine, odnosno Svete Petke, koju kragujevački oružari obeležavaju kao Dan fabrike. Tog dana, davne 1853. godine, u ovdašnjoj Topolivnici izliveni su prvi topovi u Srbiji.\nNeprekidni tromesečni oružarski protesti u leto i jesen 1996., prema oceni domaćih i inostranih hroničara, bili su i ostali najveće radničke demonstracije u istoriji Srbije i nekadašnje SFRJ. U protestima je učestvovalo više hiljada, ne samo kragujevačkih radnika, već i žitelja Šumadije.\nUlične demonstracije radnika Zastavine fabrike oružja, predvođene njihovim ondašnjim sindikalnim liderima Zoranom Nedeljkovićem Medom i Dragutinom Stanojlovićem Bajom, ne samo da su najveće radničke demonstracije u istoriji Srbije, već se smatra da su i trasirale put kasnijim građanskim protestima.\nI radnički i građanski protesti iz 1996. godine označili su, ocenjuju analitičari, početak kraja Miloševićevog režima.\nOružarske proteste iz 1996, pored lidera opozicije, Vuka Draškovića, Zorana Đinđića, Nenada Čanka, pa i tadašnjeg srpskog radikala Tomislava Nikolića, podržao je i tada već bivši guverner Narodne banke Jugoslavije Dragoslav Avramović.\nOn je, tim povodom, iz Vašingtona, gde je bio na lečenju, došao u Kragujevac.


Pravi pristup digitalnom - Saga\nPravi pristup digitalnom\nNew Frontier Group metodologija fokusira se prvo na dizajn strategije, nakon čega sledi planirano tehničko investiranje.\nŠta je pravi pristup?\nUmesto da se startuje od tehnologije i odatle sa poboljšanjima ili izgradnjom mobilnih, big data i cloud mogućosti, važno je da se udaljimo od kompanijske strategije i da je konstantno nadograđujemo kada novi digitalni deo postane dostupan. Imajte u vidu da ovakav pristup ne znači zamenu postojeće strategije novom. To je unapređenje, ekstenzija i poboljšanjje postojeće stregije zasnovano na digitalnom. U cilju da pomognemo klijentima da izvrše takav zadatak razvili smo metologiju za ocenu, poboljšanje i proširenje kompanijskih strategija dodavanjem digitalnih elemenata. Ova metodologija se prezentuje i koristi na našim radionicama digitalne strategije.\nCiljevi radionice digitalne strategije su:\n1. Zajednički rad sa menadžmentom kompanije u cilju izgradnje nove strategije koja će uključiti digitalne mogućnosti preduzeća.\n2. Planiranje za digitalnu transformaciju - kako da se uvedu ili poboljšaju digitalni i kombinovani poslovni pristupi i kako da se dostignu željeni rezultati upotrebom novih strateških okvira.\nNFG metodologija za digitalnu strategiju\nKao što smo objasnili, cilj je da zajedničkim radom sa menadžmentom kompanije izgradimo plan za rast zasnovan na digitalnim mogućnostima. Rezultat takvog pristupa biće apdejtovana strategija koja u sebi sadrži viziju digitalnih poslovnih mogućnost u naradnih pet godina i konkretno "korak-po-korak" uputstvo kako da se postigne uspeh i kompletira proces digitalne transformacije. Osnovni posao koji se završava na našim radionicama je analiza postojeće strategije. Mi proveravama da li je digitalan pristup pravilno uzet u obzir, jer po našem iskustvu digitalne mogućnosti su zanemarene u većini kompanija u Centralnoj i Istočnoj Evropi. Nakon toga, krećemo sa prikupljanjem podataka za analizu tekućeg stanja, kako bismo bolje razumeli poslovne procese i identifikovali profitabilne i manje profitabilne poslove. Faza pripreme završava se kada prikupimo podatke o digitalnom pristustvu brenda: proveravamo sve sajtove, mobilne i društvene aplikacije, kao i njihove veze sa osnovnim sistemom i poslovnim procesima. Na osnovu informacija koje prikupimo u toj inicijalnoj fazi, odvijaju se sledeći koraci:\nOva analiza ima za cilj da razume targetiranje grupe korisnika, proizvodnih linija ili porftolija, kao i kompletnog poslovnog sistema, uključujući finansijske performanse i profitabilnost.\n2. Analiza digitalnog prisustva\nEvaluacija komppanijskog digitalnog prisustva, uključujući originalan sadržaj koji proizvode, online aplikacije, online prodaju, isporuku, podršku i saradnju, kroz društvene i mobilne kanale.\n3. Analiza najboljih praksi digitalnog prisustva\nPrikaz primera uspešnih digitalnih poslovnih aktivnosti u industriji u kojoj posluje preduzeće.\n4. Analiza poslovnog modela\nAnaliza postojećeg poslovnog modela stvara osnovu za inovacije. U njoj otkrivamo načine za poboljšanje procesa iz digitalne tačke gledišta. Brejnstormingom se dolazi do novih ponuda, proizvoda i servisa, novih segmenata poslovanja i tržišta na kojima postojeći proizvodi mogu da se konvertuju u servise (kako bismo rekli - "iz atoma u bitove").\nPoslednji korak naše radionice za digitalnu strategiju fokusira se na viziju. Gde želite da vaša kompanija bude u narednih pet godina? Sanjarenje sa rokovima omogućava promene i rast upotrebom digitalnog pristupa.\nNakon završetka radionice, dobijaju se okviri novog strategijskog plana za digitalnu transformaciju, koji služi kao osnova za organizacione promene, prateći planove i mere za konkretnu integraciju IT sistema i poslovnih procesa. New Frontier Group može da nastavi sa podrškom vašoj kompaniji i nakon završetka radionice i postavljanja nove digitalne strategije. Konsultantskim poslovima i implementiranjem servisa, merenjem i evaluiranjem progresa, kao i finim podešavanjem planova, našim klijentima pomažemo da i nakon inicijalne promene strategije budu još uspešniji u novostvorenim poslovnim mogućnostima.


Vesti, 30.11.2020, 10:30 AM\nHakeri iz Severne Koreje pokušali su da provale u sisteme britanskog proizvođača lekova AstraZeneca, kompanije koja je trenutno u žiži javnosti kao jedan od proizvođača vakcine za COVID-19, objavio je Rojters.\nPrema izvorima Rojtersa, hakeri su se na LinkedInu i WhatsAppu predstavljali kao ljudi koji traže stručnjake, nudeći zaposlenima u kompaniji AstraZeneca posao. Zatim bi poslali dokumente koji su izgledali kao da sadrže opise poslova koji se nude, a zapravo su bili naoružani zlonamernim kodom dizajniranim da se dobije pristup računaru žrtve.\nHakeri su ciljali „širok krug ljudi“, uključujući osoblje koje radi na istraživanju o COVID-19, rekao je jedan od izvora, ali se ne smatra da su bili uspešni.\nSevernokorejska misija pri Ujedinjenim nacijama u Ženevi nije odgovorila na zahtev za komentar.\nAstraZeneca, koja je trenutno poznata kao jedan od prva tri proizvođača vakcina protiv COVID-19, odbila je da komentariše ove informacije.\nIzvori Rojtersa koji su insistirali na anonimnosti, rekli su da su alati i tehnike korišćeni u napadima deo tekuće kampanje hakovanja koju su američki zvaničnici i stručnjaci za sajber bezbednost pripisali Severnoj Koreji.\nIsti napadači su prethodno bili usresređeni na sektor odbrane i medijske organizacije, ali je poslednjih nedelja njihova misija okrenuta ka ciljevima povezanim sa COVID-om.\nSajber napadi na zdravstvene ustanove, naučnike koji se bave vakcinama i proizvođače lekova porasli su tokom pandemije COVID-19, dok se državne ali i privatne kriminalne hakerske grupe trude da dođu do rezultata najnovijih istraživanja i informacija o epidemiji.\nSve ukradene informacije mogle bi se prodati, iskoristiti za iznudu ili stranim vladama pružiti dragocenu stratešku prednost u borbi sa virusom koji je ubio 1,4 miliona ljudi širom sveta.\nMicrosoft je ovog meseca saopštio da su primećeni napadi dve severnokorejske hakerske grupe na proizvođače vakcina u više zemalja, i da su napadači „slali poruke sa opisima izmišljenih poslova“. Microsoft nije imenovao nijednu od napadnutih kompanija.\nI Južna Koreja je prošle nedelje rekla da je obaveštajna agencija zemlje sprečila neke od tih pokušaja.\nHakeri iz Irana, Kine i Rusije ove godine su pokušali da hakuju neke od vodećih proizvođača lekova, pa čak i i Svetsku zdravstvenu organizaciju. Teheran, Peking i Moskva su negirali ove navode.\nNeki od naloga koji su korišćeni u napadima na AstraZenecu registrovani su na ruske email adrese, rekao je jedan od izvora, objašnjavajući da je moguće da su napadači pokušali da istražitelje dovedu u zabludu.


Uprkos požaru, propupeo 750-godišnji hrast\nTema: Uprkos požaru, propupeo 750-godišnji hrast\n24.03.2015., 17:50 #1\nVARSSAVA, 24. marta 2015. (Beta) - Uprkos prošlogodišnjem požaru koji su vatrogasci jedva savladali, najveći i jedan od najstarijih hrastova u Poljskoj "Hrabri", na radost Poljaka propupeo je ovih dana, a na društvenim mrežama Poljaci su mu odmah otvorili profil podrške "Hajde, 'Hrabri', hajde".\n"Neizmerno smo srećni. Najraznovrsnijim metodama smo mu pomagali da se oporavi od požara. Prvi znaci oživljavanja ne garantuju ipak definitivni uspeh. Najteže je pogodjena centralna grana i moguće je da je hrast jako oslabljen. Držimo mu palčeve", kazao je u utorak televiziji TVN24 šumar Ježi Vilanovski.\nHrast "Hrabri" dobija nakon prvih mladih izdanaka čestitke od poljske dece koja mu žele puno zdravlja, a na portalu "Hajde 'Hrabri', hajde" Poljaci navijaju i prate kako se stari hrast budi ovog proleća.\n"Hrabri" je proglašen za spomenik prirode i zaštićen 1966. godine, ali taj hrast iznikao oko 1.250 godine u današnjem prirodnom parku blizu Pjotrovica, štićen je još pre Drugog svetskog rata.\n"Hrabri" je visok 28 metara, raspon krošnje dostiže 16 metara, obim stabla 10, te je najveći hrast u Poljskoj, a treći po veličini u srednjoj Evropi.


“KAMO SREĆE DA SAM IMAO PARA DA TE RAKETOM POŠALJEM U SVEMIR”: Brutalan sukob ČEDE I ŠEŠELJA, ovakav haos u Skupštini se ne pamti - Infosvijet\nČedomir Jovanović na kraju nije mogao da se sudrži i onda je odbrusio Vojislavu Šešelju.\nU Skupštini Srbije danas je oko 16 časova počela posebna sjednica na čijem je dnevnom redu izvještaj o Kosovu i Metohiji koji poslanicima predstavlja predsjednik Srbije Aleksandar Vučić.\nPoslanici se javljaju da komentarišu izvještaj koji je iznio Vučić. Prvi je riječ dobio lider Jedinstvene Srbije Dragan Marković Palma, a potom je riječ dobio lider Liberalno-demokratske partije Čedomir Jovanović, koji je kritikovao dio opozicije koji je dočekao Vučića ispred Skupštine, a ne prisustvuje posebnoj sjednici.\nTokom izlaganja Čedomira Jovanovića, Vojislav Šešelj nije mogao da se suzdrži od komentarisanja i podbadanja lidera Liberalno demokratske stranke, pa ga je tako napao za “krađu novca” a ne ulaganje u auto-puteve i privredu.\n“Kamo sreće da sam imao dovoljno para da te raketom pošaljem u svemir. Ali kakav si, i od tamo bi te vratili, jer te nigde neće” , izjavio je on, na šta se Šešelj samo nasmijao.\nAKO IMATE VISOK PRITISAK, OVO DODAJTE U HRANU! Ova namirnica koja…\nOVO MU SE NIMALO NEĆE DOPASTI – Filip zaprosio Prijovićku, a ona…\nOvo su ključne rečenice koje otkrivaju hoće li Bajević vratiti…


Bijeljina: Novi nameti građanima - taksa za održavanje sistema vodomjera :: Dešavanja u Bijeljini ::\n07. april 2020. / 15:48\nBijeljina: Novi nameti građanima - taksa za održavanje sistema vodomjera\nU Bijeljini novi nameti za građane – ovaj put za vlasnike kuća u kojima niko ne živi. Preduzeće "Vodovod i kanalizacija" uvelo im je naknadu za održavanje sistema, od 6,32 KM. Dok građani negoduju i većina isključuje vodu, u "Vodovodu i kanalizaciji" tvrde da su u skladu sa zakonom uveli taksu samo na one vodomjere gdje nema potrošnje vode, da bi obezbijedili nesmetano poslovanje i vraćanje kredita za izgradnju kanalizacione mreže.\nSkoro četvtrtina korisnika ne živi u Bijeljini. Broj potrošača je povećan, a prihodi su ostali isti, pa Vodovod ne može više vlastitim sredstvima održavati sistem.\nVlasnike napuštenih kuća neprijatno su iznenadili januarski računi za vodu. Osim 2,87KM, koliko su plaćali za vodomjernu jedinicu, uvedena im je i naknada za održavanje sistema, pa je krajnja cifra četvorostruko uvećana.\nDušanka Topalović koja je nakon smrti sestre i zeta preuzela brigu o napuštenoj kući jer su nasljednici u inostranstvu, pita na osnovu čega je uveden još jedan namet, kada nema potrošnje vode.\nU Vodovodu joj je rečeno da može da odjavi vodomjer, ali ponovno prijavljivanje se plaća.\nNovouvedena naknada iznenadila je i Udruženje potrošača, jer nije predočena Savjetu za zaštitu potrošača ekonomskih usluga grada Bijeljina, koji daje saglasnosti na povećanja cijena.\n- Niko ne poštuje član 49 Zakona o zaštiti potrošača, a on je decidan ikaže da potrošač može da plati samo ono što se očita na mjernom instrumentu, i nema obavezuništa drugo- ističe Јovan Vasilić, Udruženje potrošača "Zvono".\nOdbornici opozicionog SNSD-a tražiće da se preispita zakonitost uvođenja ove naknade.\n- Postavlja se pitanje kakav je pravni osnov te odluke i da li je to isti princip povišenja cijene na jedan perfidniji i drugačiji način- kaže Dragan Knežević, šef Kluba odbornika SNSD-a u Skupštini grada Bijeljina.\nU Vodovodu, međutim, tvrde da je sve u skladu sa zakonom. Od 33.000 korisnika, taksom je obuhvaćeno 7.000, čija je potrošnja vode ravna nuli. Oni su, kažu, do sada plaćali samo zakonom određene takse, koje se prosljeđuje drugim institucijama.\nOdržavanje sistema neophodno je da bi se obezbijedila pitka voda 365 dana u godini, a Vodovod to više ne može vlastitim sredtsvima.\n- Svi oni građani koji troše vodu, naravno da neće plaćati taksu zato što plaćaju kroz ostale usluge, samo je u pitanju održavanje sistema i račun koji se odnosi na pružanje te vodne usluge. Sve je urađeno uskladu sa zakonskim odredbama ali opet svako ima pravo da pita i da dobije odgovor, a svi oni građani koji žele da dobiju odgovor na pitanje o čemu se radi, poznat im je naš broj telefona, na koji se jave, dobiju odgovror i korisnici koji budu trošili vodu, neće plaćati tu taksu - ističe Ivana Stanišić, izvršni direktor tehničkog sektora preduzeća "Vodovod i kanalizacija".\nIako građani plaćaju najskuplju vodu, čija je cijena po kubiku marku i 30 feniga bez PDV-a, u Vodovodu tvrde da štite potrošače i da im je krajnji cilj da imaju što više korisnika.\nMeđutim, njihov broj će se izgleda smanjivati, jer će većina vlasnika napuštenih kuća odjaviti vodomjere.


Objediniti cjelokupnu izbornu materiju u jedinstveni zakonik\nSve propise koji se odnose na izbornu materiju trebalo bi kodifikovati u okviru jedinstvenog izbornog zakonika, poručeno je na današnjoj zajedničkoj konferenciji za medije DEMOS-a, Demokrata i poslanika Neđeljka Rudovića.\nČlan Glavnog odbora DEMOS-a Vuko Vlahović istakao je da "DEMOS nastavlja da podržava rad Odbora za sveobuhvatnu reformu izbornog i drugog zakonodavstva jer smatramo da je to, uprkos teškoćama, najbolji put da se u Crnoj Gori konačno dođe do adekvatnog ambijenta za demokratsko ispoljavanje volje građana".\nOn se posebno osvrnuo na činjenicu da se ovo tijelo nalazi pod lupom značajnih međunarodnih adresa, u prvom redu Evropske unije. To bi, prema njegovim riječima, trebalo iskoristiti za postizanje konkretnih rezultata, kako se ne bi dozvolilo da vlast, po već oprobanom receptu iz prethodnih reformi, obesmisli čitav proces, odnosno da onemogući bilo kakve suštinske promjene u izbornim uslovima. "Zato moramo iskoristi ovu šansu i spriječiti još jednu njihovu prevaru.", poručio je Vlahović. Ocijenio je i da je izborna materija stvar od opšteg društvenog i državnog interesa i da zato nikako ne bi smjela biti povod za unutaropozicione obračune, sa ciljem osvajanja jeftinih političkih poena.\nVlahović smatra da, u pogledu normativnih rješenja za poboljšanje izbornog zakonodavstva, jedan od temeljnih iskoraka treba da bude kodifikacija izbornih propisa, kako bi se objedinila cjelokupna izborna materija, odnosno svi segmenti izbornog procesa.\n"Pored zalaganja za unaprijeđenje pravnog okvira, ostajemo privrženi modelu tehničke vlade, kao modalitetu implementacije usvojenih rješenja, sa jasnom sviješću da nam ni idealan pravni okvir ne znači mnogo ukoliko ga sprovodi DPS.", zaključio je Vlahović.\nPoslanik Demokrata Momo Koprivica istakao je da pitanje izbora mora biti sistemski riješeno putem kodifikacije izbornog zakonodavstva, odnosno, "objedinjavanja u jedan akt kompletne regulative o izbornom procesu i one regulative koja je od značaja za ostvarivanje biračkog prava". On je objasnio da bez regulacije biračkog spiska nema zaštite evropskog principa opšteg prava glasa, kao i da bez odgovarajuće regulacije finansiranja izborne kampanje, nije moguće obezbijediti pravo političkim subjekatima da budu birani pod jednakim uslovima. “Ovo je način da se to zakonodavstvo na jedinstven način uredi,...da se modernizuje pravni poredak i da se konačno obezbijedi sveukupni legitimitet izbornog zakonodavstva.”, zaključio je Koprivica.\nPoslanik Neđeljko Rudović napomenuo je da “prvi problem koji detektuje Evropska komisija u svim izvještajima o Crnoj Gori su sumnjivi i sporni izbori. Ako ponovo budemo imali sumnjive izbore, Crna Gora će nastaviti da stagnira ili čak da nazaduje kada je u pitanju proces pridruživanja EU.” On smatra da bez prihvatljivih izbora nema političke stabilnosti, a time ni ekonomskog razvoja. "Mislim da to nije ničiji interes, osim onih koji Crnu Goru vide kao plijen i koji misle da država treba da služi njihovim dzepovima i kompleksima", istakao je Rudović.\nPoslanik Demokrata Danilo Šaranović posebno se osvrnuo na pitanje uporedne prakse u pogledu kodifikacije izbornog zakonodavstva. Šaranović smatra da je u tom smislu naročito upotrebljiv primjer Sjeverne Makedonije, gdje je nakon usvajanja izbornog zakonika došlo do smirivanja tenzija u društvu, te uspostavljanja povjerenja u izborni proces i sprovođenja prvih slobodnih i fer izbora.\nPrevious Article "Bolje funkcionisanje Evropske unije i nova metodologija prijema mogli bi biti u korist zemalja Zapadnog Balkana"\nNext Article Ksenija Milović predsjednica Opštinskog odbora u Nikšiću: U razmatranjima opcije bojkota izbora treba imati u vidu i nikšićko iskustvo\nDEMOS\tVuko Vlahović\tNeđeljko Rudović\tMomo Koprivica\tDanilo Šaranović


NSinfo: Kvalifikovani radnici odlaze tamo gde mogu više da zarade - rastu dnevnice i u Srbiji\nKvalifikovani radnici odlaze tamo gde mogu više da zarade - rastu dnevnice i u Srbiji\nRazvijene ekonomije deficit radne snage nastoje da nadoknade\nvećim platama od onih koje kvalifikovani kadrovi, a mahom je reč o zanatlijama, imaju u matičnim državama.\nNo, pokazalo se da sada ni to što su nudile nije dovoljno da sačuvaju kvalifikovane radnika koji im trebaju, pa su prethodnih meseci Bugarska, Hrvatska, Rumunija, Poljska, Mađarska, Slovenija i neke druge države povećale dnevnice i to između 20 i 40 odsto od one koja je bila prošle godine, piše Dnevnik.\nKako su plate u Srbiji u odnosu na druge evropske države u velikom zaostatku naši kvalifikovani radnici odlaze tamo gde mogu više da zarade iako i ovde lako mogu da nađu posao. Otuda se sve češće čuje da u narednom periodu u Srbiji neće imati ko da vozi autobuse i kamione, da zida i gradi već naručene građevinske radove ili da lepi pločice u kupatilu.\nSindikati u Srbiji tvrde da je pravi „lek“ za ovu boljku znatno povećanje plata, a poslodavci odgovaraju da to sada ne mogu da ispune.\nSaradnik bečkog Instituta za ekonomske nauke ekonomista Vladimir Gligorov nije optimista ni kada je reč o većem povećanju plata u Srbiji niti o mogućnosti zaustavljanja odliva radnika iz naše države.\nPo njemu Srbija još uvek ima visoku stopu nezaposlenosti i relativno nisku stopu zaposlenosti, a pored toga posebno se teško zapošljavaju mladi i oni koji su ostali bez posla.\n"Zato nema prostora na tržištu rada za značajan rast plata, a kojim bi se mogli zadržati radnici u Srbiji. U Mađarskoj ili Rumuniji stanje na tržištu rada je bolje, a i više je investicija, tako da plate rastu naprosto zbog ponude i tražnje".


SportDC - Vesti - Ostalo BiH - Juriš na “Mance kup”\nSubota, 24.07.2021 16:09\nNa tradicionalnom petom po redu međunarodnom omladinskom turniru “Mance kup 2021” koji će se održati od 18. do 20. juna u Sportskom centru Zemunelo u Beogradu u konkurenciji dečaka rođenih 2009. godine učestvovaće i reprezentacija Republike Srpske.\nSelektor Veljko Cvijetinović izabrao je 16 dečaka koji će braniti boje Republike Srpske, a na spisku su, golmani: Andrej Bobar (Borac, Banjaluka), Luka Dukić (Rudar Prijedor), te fudbaleri: Damjan Berak, David Janković (Leotar, Trebinje), Nikola Tešić, Miljan Kecman, Matej Deket, Andrija Pejaković (Borac Banjaluka), Aleksandar Šarčević (Sloga, Doboj), Stefan Šešlija (Zenit, Bijeljina), Matej Strika, Veljko Savanović (Željezničar, Banjaluka), Ognjen Vukelić (Kozara, Gradiška), Jovan Plisnić (Tekstilac, Derventa), Aleksandar Ciganović (Radnik, Bijeljina) iMatej Grahovac (Željezničar Sport tim, Banja Luka).\nOkupaljenje reprezentativaca je danas u hotelu “Novak” u Karakaju kod Zvornika, a polazak za Beograd u četvrtak u poslepodnevnim časovima. Ekspedicija iz Republike Srpske biće smeštena u hotelu “Oazis” u Zemunu.\n-Pre odlaska u bazu u Zemunu odradićemo dva treninga u Karakaju, u sredu poslepodne i četvrtak pre podne, a polazak za Srbiju planiran je posle ručka. Finalni spisak igrača dobili smo kroz niz akcija selektoranja i nadamo se da će ova talentovana generacija pokazati svoje pravo lice na jednom od najkvalitetnijih turnira u regionu – istakao je Veljko Cvijetinović, selektor “U-12” reprezentacije Republike Srpske.\nPored njega u stručnom štabu su još pomoćnici Oleg Ćurić, Milan Ozren i Vedran Sofić, trener golmana Marko Reljić, doktor Rajko Dodik, fizioterapeut Igor Cvjetković i sekretar Zoran Vujat. Ekspediciju Republike Srpske na “Mance kupu 2021” predvodi Branimir Tulić, koordinator svih omladinskih selekcija Fudbalskog saveza Republike Srpske.


Miodrag Kostic | MK IT Busines Solutions\nAdministracija SAP servera\nCEO MK Group\nMiodrag Kostić , predsednik MK Group , rođen je 25. avgusta 1959. godine. Diplomirao je na departmanu za Informacione tehnologije na Ekonomskom fakultetu u Novom Sadu 1983. godine. U vreme kada su mnogi diplomci sigurnost tražili u državnim firmama, odlučno je ušao u neizvesan svet privatnog preduzetništva i kombinacijom promišljenih i pravovremenih odluka postepeno stvorio jednu od najuspešnijih srpskih kompanija – MK Group Holding. Pionirskim usvajanjem najmodernijih tehnologija u različitim delatnostima, kompanija koju je osnovao Miodrag Kostić i posle 30 godina nastavlja da raste i osvaja nova tržišta.\nZato nije slučajno da je upravo MK Group prva privatna kompanija u Srbiji koja je 2004. godine implementirala poslovni informacioni sistem SAP. Uz pomoć naprednog IT sistema nove firme su se brže integrisale u postojeći poslovni sistem, a svaka kompanija dobila tačan i transparentan uvid u poslovanje svake članice Grupe. Zato je 2006. godine, nakon uspešne primene SAP ERP u svim poslovnim aktivnostima, Miodrag Kostić odlučio da osnuje firmu MK IT Business Solutions . Tim stručnih IT profesionalaca razvio je kompaniju za internu i eksternu primenu i razvoj SAP-a.\nZahvaljujući timu koji je Miodrag Kostić okupio, MK Group može da se pohvali da raspolaže sa jedinstvenim modulom na svetu ZAGA koji je razvio MK IT Business Solutions. ZAGA je pravo pionirsko delo u visokoj tehnologiji agrarne industrije i koristi se kako za upravljanje dnevnim aktivnostima, tako i kao podrška u donošenju upravljačkih odluka. Zahvaljujući ZAGA SAP modulu, MK Group precizno zna svaku stavku u ceni koštanja svakog pojedinačnog proizvoda sa svojih oranica. Kada raspolaže tako organizovanim proceduralno-informaciono-organizacionim sistemom, kompanija nema bojazan za uspeh na tržištu. Miodrag Kostić se držao principa da dobro razumeti biznis, znači razumeti svoju cenu koštanja, kroz ZAGU je dobio svoje praktično opravdanje i tehničku realizaciju.\nKonstantnim praćenjem trendova i usavršavanjem i modernizacijom svih delatnosti, poslovni sistem MK Group danas broji 40 preduzeća i zapošljava više od 7.000 radnika u Srbiji. Da vizija i strast ka uspehu mogu uroditi plodom, dokaz je sistem koji je danas jedan od najvažnijih stubova srpske privrede. MK Group je nastala iz male privatne firmi za trgovinu, uvoz-izvoz i proizvodnju, osnovane 1983. godine. Uspešne kompanije koje posluju u oblasti poljoprivredne proizvodnje, trgovine, bankarstva, brokerskih investicija i konsaltinga, Miodrag Kostić je uspešno okupio pod istim krovom, formirajući MK Group.\nOsnivač i vlasnik MK Grupe više decenija jedan je od vodećih privrednika u našoj zemlji i uživa veliko poštovanje poslovnih partnera u čitavom regionu Istočne Evrope. Postavljanjem visokih standarda, Miodrag Kostić stekao je ugled jednog od najvećih eksperata u agrobiznisu i poznavaoca menadžmenta u agrarnoj i šećernoj industriji. Kao preduzetnik koji je na čelu trenutno najveće vertiklano integrisane poljoprivredne kompanije u celoj Evropi, Miodrag Kostić ima ozbiljne planove za proširenje tržišta.\nOsnivanjem kompanije MK Mountain Resort, vlasnik MK Grupe pronašao je veliko zadovoljstvo u rekonstrukciji GENEX hotelskog i apartmanskog kompleksa na Kopaoniku, koje je privatizovao 2009. godine. U okviru nove kompanije nalaze se hoteli Grand i Angella, kao i apartmansko naselje Konaci „Sunčani Vrhovi”. Pored turizma, nove investicije usmerene su i u razvoj obnovljivih izvora energije. Osnovna delatnost firme MK Fintel Wind je proizvodnja „zelene“ električne energije korišćenjem energije vetra. Važan deo MK Group, sredinom novembra 2011. godine, postala je i domaća kompanija Carnex , vodeća kompanija na teritoriji Srbije u oblasti proizvodnje mesa i prerađevina od mesa, sa svim omiljenim brendovima.\nPored poljoprivrede, šećera i proizvodnje mesa, turizma, obnovljivih izvora energije, MK Group je 2015. godine kupila AIK banku u Srbiji i postala akcionar Gorenjske banke u Sloveniji, a članica MK Grupe - M&V Investment je jedna od najvećih brokerskih kuća u Srbiji u poslednjih 10 godina.\nVlasnik MK Grupe veoma je aktivan i u poslovnim udruženjima i javnom životu, a svoje znanje i sposobnosti dokazao je učešćem u radu upravnih odbora najvećih i najuspešnijih banaka u Srbiji, kao i najpoznatijih brokerskih kuća na ovim prostorima. Predsednik je upravnog odbora AIK banke, član Srpske Asocijacije Menadžera, član Kluba Privrednik, član UO i skupštine Privredne Komore Srbije, kao i predsednik skupštine Društva za podizanje Hrama Svetog Save na Vračaru.\nBiti uspešan, između ostalog, znači i imati svest o potrebama i mogućnostima drugih. Zbog toga Miodrag Kostić uvek apeluje da je potrebno zajedničkim naporom da pokažemo solidarnost prema onima kojima je pomoć najpotrebnija. Tokom 2013. godine osnovana je Zadužbina porodice Kostić, koja je postala Roditeljska kuća pri „Institutu za zdravstvenu zaštitu, dece i omladine Vojvodine“, i izgrađena je kuća za mlade u SOS Dečijem selu u Kraljevu, krajem 2012. godine.\nKompanija na čijem je čelu Miodrag Kostić više puta je proglašavana najuspešnijom kompanijom u Srbiji i regionu, dok je on lično dobitnik mnogobrojnih priznanja za poslovni uspeh i doprinos razvoju srpske privrede. Među njima su: „Poslovni čovek godine”, „Najuspešniji čovek Vojvodine”, „Najuspešniji privrednik”, „Najbolji menadžer Jugoistočne Evrope 2011”,„Zlatni dinar cara Dušana - kompanija decenije”, „Beogradski pobednik” i „Biznis partner godine”.\n© 2018 MK IT Business Solutions. Sva prava zadržana. Designed by Milan Barbir. Joomla! je Slobodan softver objavljen pod GNU/GPL Licencom.


13.05.2020. / 10:03\nNeto dobit Centralne banke Bosne i Hercegovine iznosila je 5,9 miliona KM za prvi kvartal 2020. godine.\nPrihodi “Autoputeva Republike Srpske” u prva četiri mjeseca ove godine smanjeni su zbog posljedica virusa korona za oko 270.000 KM u odnosu na isti period prošle godine\n05.05.2020. / 16:25\nKvartalna dobit iznosila je dva miliona KM, što je tri miliona KM manje u odnosu na isti period prošle godine\n05.05.2020. / 13:32\n„Hidroelektrane na Vrbasu“ u prvom kvartalu ove godine ostvarile su dobit u visini od pola miliona KM, što je skoro četiri puta manje nego u istom periodu prošle godine\n06.03.2020. / 13:55\nPreduzeće „Rudnik i Termoelektrana Gacko“ prošlu godinu završilo je u minusu od čak 13,5 miliona KM, te povećalo broj radnika za 51.


- Ovde je, uz svu želju, nemoguće prebaciti odgovornost na nekog drugog, stoga mislim da ovde ne može da postoji takav cilj - odgovorio je Peskov na pitanje da li je moguće da tekst „Volstrit džurnala“ o navodnom odbijanju Rusije da dozvoli Sjedinjenim Američkim Državama da razmeste svoje oružane snage u regionu imalo za cilj prebacivanje odgovornosti za stanje u Avganistanu na Moskvu.\nPrema rečima Peskova, o Avganistanu i povlačenju američkih snaga odatle zaista su razgovarali predsednici Rusije i Sjedinjenih Američkih Država, Vladimir Putin i DŽo Bajden na sastanku u Ženevi 16. juna.\n- Još tada, dok se nije desio ovaj avganistanski kolaps, razgovaralo se o temi Avganistana i u tom trenutku predstojećem povlačenju (američkih) snaga iz Avganistana, ali mi po pravilu nismo to objavljivali - rekao je portparol Kremlja.\nOTET UKRAJINSKI AVION U KABULU: Neidentifikovani napadači ga preusmerili na novo odredište - praktično "ukraden"\n24. 08. 2021. u 11:32\nRanije je „Volstrit džurnal“, pozivajući se na visoke zvaničnike dveju zemalja, javio da je Bajden na junskom rusko-američkom samitu u Ženevi zatražio od Putina da rasporedi američke snage u zemljama Srednje Azije koje se graniče sa Avganistanom nakon povlačenja trupe iz ove zemlje. Prema navodima lista, američke vlasti su želele da postave baze sa bespilotnim letelicama, kao i sa protivterorističkim jedinicama u regionu nakon povlačenja iz Avganistana, ali je Moskva to odbila.\nRusija SAD Vladimir Putin Kremlj DŽo Bajden Dmitrij Peskov Avganistan talibani Rusija vesti Avganistan vesti


Remi Orlića na Farskim Ostrvima - slika i prilika izgubljenih kvalifikacija - Izazov\nRemi Orlića na Farskim Ostrvima – slika i prilika izgubljenih kvalifikacija\nRadio-televizija Srbije\t 7. juna 2022. 19:40\nDrugi put zaredom mlada reprezentacija Srbije neće učestvovati na Evropskom prvenstvu, pošto je kvalifikacije za Evro 2023. godine u Rumuniji i Gruziji završila na trećem mestu u Grupi H.\nI pre meča na Farskim Ostrvima bilo je jasno da Orlići neće igrati na završnom turniru, pa je duel u Klaksviku bio borba za treće mesto na tabeli.\nEkipa Gorana Stevanovića, koji je preuzeo kormilo reprezentacije kada je već bilo jasno da Orlići neće igrati na Evru, bila je bolji rival od vršnjaka sa Farskih Ostrva, ali je još jednom pokazala da joj je neefikasnost najveća boljka.\nŠrvo poluvreme u Klaksviku proteklo je u kruženju lopte oko gola Farana, ali bez konkretnog udarca na gol koji je solidno branio Rejnatrod, da bi najbolju opriliku u tom delu meča imala domaća ekipa u 39. minutu.\nU tri navrata je intervenisao kapiten Miloš Gordić, koji je verovatno najzaslužniji što na poluvremenu nije bilo pogodaka.\nOrlići su i u nastavku imali posed, ovoga puta stvorili i idealnu priliku, ali je Rejnatrod izašao kao pobednik iz duela sa Andrejem Ilićem.\nNa drugoj strani stigla je kazna. Posle centaršuta Jakobsena Nilsen je nekako uputio loptu ka golu Srbije, a golman Gordić užasno intervenisao i dozvolio da lopta pređe gol-liniju.\nDo kraja meča gledali smo napade Srbije, koji su mahom kretali od jedine svetle tačke na ovom meču, fudbalera Čukaričkog Kristijana Belića.\nUpravo je Belić bio asistent kod izjednačujućeg pogotka Srbije, a strelac je bio mladi Stefan Mitrović, koji je snažnim udarcem gotovo iz mrtvog ugla zatresao mrežu Rejnatroda.\nFarani su uspeli u nameri da do kraja meča zadrže remi, dok je Srbija želela pobedu. Ipak, Orlići su osvojenim bodom zadržali treče mesto na tabeli Grupe H, sa 12 osvojenih bodova iz 10 odigranih mečeva.\nSamo tri pobede, uz isto toliko remija i čak četiri poraza zabeležili su Orlići u grupi koja ne bi trablo da predstavlja problem, uz svu čast reprezentacijama Francuske i Ukrajine.\nOd selekcije od koje smo navikli da redovno igra na završnim turnirima, pa čak i da se bori za prvo mesto, došli smo do ekipe koja se bori sa Faranima za treće mesto u grupi.\nOčajan rezultat ove generacije sigurno će se odraziti i na budućnost srpskog fudbala, pošto je malo ko od srpskih mladića zaslužio da se nađe na spisku selektora Stojkovića u narednom periodu.\nSrbija je jedan ciklus propustila, neće igrati na Evru 2023. u Gruziji i Rumuniji, ali ostaje nada da će neki novi klinci vratili mladu nacionalnu selekciju na nivo na koji smo navikli, odnosno u sam vrh evropskog fudbala.


Dačić: Klintonova bila korektna, Tramp poznaje Srbiju - Sputnjik Srbija\n09:48 06 Avgust 2020\n02:43 09.11.2016 (osveženo 06:33 09.11.2016) Preuzmite kraći link\nPrvi potpredsednik Vlade i ministar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić rekao je povodom predsedničkih izbora u SAD da će Srbija „pružiti ruku ko god da pobedi“.\n„Sa Hilari (Klinton) sam imao prilike da sarađujem dok je bila državni sekretar kod Obame. Uvek je bila korektna, a njene odluke su bile povoljne po Srbiju. Sa Trampom sam se sreo jednom prilikom i uopšte nismo govorili o politici“, rekao je Dačić za „Kurir TV“.\nKako je dodao, Tramp zna mnogo o Srbiji jer mu je žena iz ovog regiona, a opčinjen je lepotom Ane Ivanović za koju tvrdi da je najlepša žena na svetu.\nNa pitanje na koga bi se kladio kad je reč o predsedničkim kandidatima, Dačić je odgovorio da se ne bi kladio uopšte i da će Srbija pružiti ruku ko god da pobedi.\n„Ne bih se kladio ni na koga, u ovom slučaju je teško predvideti. Ko god da pobedi — pružamo ruku i spremni smo na saradnju sa Amerikom“, zaključio je Dačić.\namerički izbori, Hilari Klinton, Donald Tramp, Ivica Dačić, Srbija


Завод за заштиту природе Србије - Kroz igru o prirodi na Beogradskom festivalu cveća\nKroz igru o prirodi na Beogradskom festivalu cveća\nZavod za zaštitu prirode Srbije već tradicionalno je učestvovao u manifestaciji Beogradski festival cveća, koji je održan od 20. do 22. septembra u beogradskom parku Manjež, peti put po redu.\nZavod je u okviru svojih radionica pod zajedničkim nazivom „„Igram se i družim sa prirodom“, privukao najmlađe posetioce Festivala, koji su se sa zadovoljstvom uključili u aktivnosti osmišljene kako bi se kroz igru i zabavu bliže upoznali sa životom i zaštitom ugroženih vrsta Srbije. Beloglavi sup, šarka, veliki tetreb, pančićev skakavac... predstavili su se na Festivalu i u ime ugroženih i retkih vrsta ukazali na značaj očuvanja prirode. Kao i prethodnih godina, veći broj dece sa radoznalošću i zadovoljstvom se odazvao na poziv Zavoda da u igri nauče nešto o prirodi, da bi je čuvali.\nU okviru programa, Zavod je realizovao radionicu „Igram se i družim sa divljim životinjama“ za decu najmlađeg uzrasta, radionicu „Ko je viši“ za mlađu decu, i radionicu za decu školskog uzrasta „Ko više o prirodi zna, dalje stigne“. Kao i svake godine, Zavod je učesnicima radionica podelio nagrade u svidu svojih izdanja obrazovnog karaktera.\nOrganizacija Beogradski festival cveća i ove godine je privukla brojne posetioce u park Manjež sa svojom multimedijalnom manifestacijom, kako bi nastavila sa svojom misijom „iniciranja obnove, zaštite i vrednovanja zelene infrastrukture Beograda kao važnog dela naše svakodnevnice“.


Povećan iznos PDV-a za kupljenu hranu i opremu za bebe koji se refundira\n03.02.2019 Povećan iznos PDV-a za kupljenu hranu i opremu za bebe koji se refundira\nNa sajtu Poreske uprave objavljeno je saopštenje da je povećan iznos PDV-a za kupljenju hranu i opremu za bebe koji se refundira, kao i limiti koji se odnose na neto prihod i ukupnu imovinu roditelja, odnosno staratelja.\nZahtevi za refundaciju PDV-a za kupljenu hranu i opremu za bebe mogu se podneti do 18. februara 2019. godine nadležnoj organizacionoj jedinici Poreske uprave Republike Srbije.\nPoreska uprava će posle sprovedenog postupka kontrole zahteva, u roku od 30 dana, izdati rešenje kojim se utvrđuje pravo na refundaciju PDV-a, ili rešenje kojim se zahtev odbija.\nPovećan je iznos PDV koji se refundira kao i limiti koji se odnose na neto prihod i ukupnu imovinu roditelja odnosno staratelja. U skladu sa izmenama Zakona o porezu na dodatu vrednost, propisano je da se pravo na refundaciju PDV-a može ostvariti do iznosa od 78.825,55 dinara za bebu starosti do dve godine, i to u prvoj godini starosti do 45.043,17 dinara, a u drugoj do 33.782,38 dinara, navodi se u saopštenju.\nPravo na refundaciju PDV-a za hranu i opremu za bebe može da ostvari roditelj, odnosno staratelj, ukoliko je njegov ukupan neto prihod u godini koja prethodi godini u kojoj se podnosi zahtev za refundaciju manji od 1.081.036,19 dinara, a ukupna imovina na koju plaća porez na imovinu manja od 26.350.256,84 dinara.\nInformacije u vezi sa refundacijom PDV-a za opremu i hranu za bebe, nalaze se na sajtu Poreske uprave- http://www.poreskauprava.gov.rs, a mogu se dobiti i putem telefona Kontakt centra, na broj 011/331-01-11.\nBroj posetilaca na mreži: 49\nVi ste posetilac br: 18 330 868


GV Grada Sarajeva podržalo Nacrt budžeta za 2021. u iznosu od 16.071.784 KM @ StartBiH.ba\nGradsko vijeće Sarajeva danas je na sjednici, nakon razmatranja, prihvatilo Nacrt budžeta Grada Sarajeva za 2021.godinu u iznosu od 16.071.784 KM, a javna rasprava će trajati do 11. decembra.\nUkupni planirani prihodi iznose 16.071,784 KIM, a rashodi 15.673.310 KM iz čega proizilazi pozitivan tekući bilans budžeta u iznosu od 398.474 KM.\nSredstva su raspoređena na tekuće izdatke, a planirani nivo sredstava za bruto plaće iznosi 3.205.000 KM i utvrđen je na osnovu plana za 2021. godinu, koji predviđa 124 uposlena.\nNaknade troškova zaposlenih planirane su u iznosu od 450.000 KM.\nNeophodna sredstva za materijal i usluge predložena su u ukupnom iznosu od 2.442.910 KM, to predstavlja smanjenje u odnosu na 2020. godinu za 0,66 posto.\nPored toga, sredstva se izdvajaju i za protokolarne reprezentacije (ugostiteljske usluge). Grad Sarajevo na godišnjem nivou, u prosjeku ugosti između 70 i 90 delegacija pobratimskih i prijateljskih gradova, predstavnika diplomatskog kora u BiH, predstavnika domaćih i međunarodnih organizacija i institucija, uglednih domaćih i stranih građana kojima se u okviru posjeta pružaju i ugostiteljske usluge. Najveći dio troškova ugostiteljskih usluga realizira se za organizaciju proslave 6. aprila - Dana grada Sarajeva kada su gosti Grada Sarajeva visoke delegacije.


Na danas održanoj sednici lokalnog parlamenta, odbornice i odbornici su usvojili odluku o drugom rebalansu budžeta Grada Subotice za ovu godinu, čime je njegov obim povećan sa 7,2 milijarde dinara u septembru na 7,4 milijardi dinara, što će omogućiti da Grad izmiriti dugovanja vezana za kupovinu vojnih objekata – Doma vojske u centru grada i kasarne “Kosta Nađ” na Palićkom putu.\nGradonačelnik Subotice Stevan Bakić rekao je novinarima da je rashodovana strana uvećana za 217 miliona dinara i da je najveći deo tih sredstava, 211,6 miliona dinara, opredeljen za javna i javna komunalna preduzeća u cilju poboljšanja kvaliteta uslugu korisnicima, dok su dodatna sredstva opredeljena za izmirenje duga za Kasarnu “Kosta Nađ” i Dom vojske.\n„Tih 212 miliona izmireno je prema Ministarstvu odbrane i Republičkoj direkciji za imovinu, a Grad će u narednoj godini biit vlasnik ovih objekata. Kasnije će biti osmišljeno i kakva će dalje biti namena ovih objekata“, kazao je Bakić.\nObjekat Doma vojske možda postane IT centar\nPrema najavama gradonačelnika Subotice, u toku su razgovori sa predstavnicima IT Subotica 2030 o mogućnosti da ovaj prostor postane IT centar.\n„Imali smo dva sastanka sa IT sektorom i ponudio sam im jednu vrstu partnerskog odnosa, s obzirom na to da je njima potreban prostor ovakvih dimenzija. To je ozbiljan tim IT stručnjaka koji su odgovorni. Smatram da će i grad imati velike koristi od njihovog rada i uspeha“, rekao je Bakić.\nDodao je da je unutrašnjost zgrade Doma vojske u centru grada u veoma lošem stanju i da je sam prilaz tom objektu neadekvatan zbog čega smatra da je ova investicija bila „promašaj veka“.\nKada je u pitanju kasarna “Kosta Nađ”, Bakić je naveo da postoje tri zainteresovane kompanije za taj prostor i da se čeka procena sudskog veštaka – kada će biti određena početna cena za ceo kompleks.\nPredsednik Odborničke grupe Saveza vojvođanskih Mađara (SVM) Janoš Nagel rekao je da su prihodi budžeta ostvareni u meri preko iznosa koji je bio prvobitno planiran.\n„Tako smo kod prvog rebalansa budžeta u septembru povećali budžet za 900 miliona dinara, a ovim rebalansom se primanja budžeta još povećavaju za 171 milion dinara i ta dodatna sredstva su omogućila da se prvobitno planirani budžet od 6,2 milijardi dinara poveća na 7,4 milijarde dinara“.\nOpozicija glasala protiv rebalansa\nOpozicija je glasala protiv drugog rebalansa budžeta, a predsednik Odborničke grupe Pokreta građanske Subotice (PGS) Miroslav Milojević rekao je da su oni zadovoljni realizacijom budžeta, ali da su protiv toga da se ta sredstva distribuiraju prema javnim preduzećima.\n„Tu ima jedan paradoks. Oni im sada dodaju ova sredstva, a pred kraj godine očekuju da ta ista preduzeća uplate deo dobiti nazad u budžet. To znači da jednom rukom dajete, a drugom uzimate nazad, pa se postavlja pitanje da li javna preduzeća treba iz svojih prihoda da uplaćuju određena sredstva u budžet ili ta sredstva treba da koriste za nove investicije“, pita Milojević.\nPrema njegovom mišljenju, nedovoljno se ulaže u infrastruktura koja bi trebalo da je prioritet gradske vlasti.\n„Vidimo da su neki putevi, kanalizaciona i vodovodna mreža u okolnim i prigradskim naseljima u lošem stanju i da bi trebalo više sredstva uložiti u rešavanje tih problema nego ranije“, ocenjuje Milojević.\nOdbornici su usvojili i odluke o izradi Plana detaljne regulacije za deo prostora između ulice Jovana Mikića i koridora železničke pruge od Segedinskog puta do Tesline ulice, kao i Plana detaljne regulacije solarne elektrane „Bikovo“ na teritoriji grada Subotice.\nPlan detaljne regulacije solarne elektrane “Bikovo” izrađuje se za potrebe naručioca i finansijera izrade projekta, preduzeća Untermolo d.o.o. Novi Sad. Reč je o delu parcele bivše “Azotare”, a obuhvat je 70 hektara zemljišta i planira se izgradnja solarnog postrojenja za proizvodnju električne energije.\nPoslednja sednica Skupštine grada Subotice za ovu godinu, na kojoj će se raspravljati o budžetu za 2022, trebalo bi da bude održana pre katoličkog Božića.\nBudžet Grada Subotice Janoš Nagel Miroslav Milojević Skupština Grada Subotice Stevan Bakić


Na denverskom aerodromu nema murala koji je „1994. predvideo koronu“ - FakeNews Tragač\nNa denverskom aerodromu nema murala koji je „1994. predvideo koronu“\nMural iz Denvera iz 1994. godine koji dokazuje da su nas ’decenijama pripremali za koronu’ u stvari je slika iz februara ove godine i uopšte se ne nalazi na denverskom aerodromu. Domaći mediji koji su preneli ovu vest čak su je i sami demantovali, ali nisu propustili priliku da ipak svesrdno ukažu na svetske teorije zavere.\nNovosti Magazin, Republika, Kurir, Informer, Alo, Mondo, Srbija Danas, Espreso, Nacionalist – svi su preneli tekst o muralu na kome su naslikana deca sa maskama u bojama različitih zastava. Međutim, predstavljeni mural uopšte nije mural već je je u stvari slika filipinskog umetnika CJ Trinidada, nastala februara ove godine (1, 2), a koja je naslikana kao odgovor na pojavu korone.\nOva lažna vest se prvo pojavila na društvenim mrežama na engleskom govornom području (1, 2) i već je bila demantovana i pre objave u srpskim medijima.\nI većina domaćih medija je uz zavere, masone, iluminate i novi svetski poredak uspela da u tekst umetne i pasus koji dokazuje da je ova vest lažna: „Pošto je mural sa decom koja nose maske brzo stigao do medija odmah je demantovano i objašnjeno da je reč o slici filipinskog umetnika CJ Trinidada koju je naslikao kao deo serijala ’Makskomunikacija’ sa ciljem da se sakupi novac za učitelje na Filipinima. Trinidad kaže da je slika završena u februaru ove godine.”\nMeđutim, to ove medije nije sprečilo da šire strah i da u naslovima navedu pogrešne informacije. Na aerodromu Denver postoji mural umetnika Lea Tangume, koji je spomenut u objavljenim tekstovima, ali na tom muralu iz 1994. prikazana deca sveta su bez maski i nemaju veze sa koronom. Denverski aerodrom je već bio predmet raznih stranih teorija zavera, koje nemaju veze sa koronom, a neke od tih teorija zavera su spomenute i navedenim tekstovima naših medija.\nAlo Espreso Informer Kurir Mondo Nacionalist Novosti magazin Srbija danas Srpski telegraf


24-09-2018 22:31 Svet Planeta\nTeroristički napad u Iranu jedan je od najsurovijih, sa najstrašnijim posledicama u poslednjih nekoliko godina, ali svakako ima i ozbiljnu simboličku težinu, pošto je izveden na velikoj vojnoj paradi organizovanoj povodom 30. godišnjice završetka iračko-iranskog rata, kaže istoričar Nemanja Starović.\nSagovornik podseća da je iračko-iranski rat u bitnoj meri odredio sadašnjost iranske države i društva, s obzirom da ga je pokrenuo Sadam Husein kako bi sprečio tekovine Islamske revolucije u Iranu.\nU jednom momentu je odgovornost preuzela i tzv. Islamska država, što se međusobno ne isključuje kad govorimo o afilijaciji postojećih terorističkih grupa, dodaje Starović.\nIran može i mora u ovom trenutku da pokuša da utvrdi kako je do tako krupnih bezbednosnih propusta došlo, budući da se napad dogodio tokom velike vojne parade i da su sve nužne mere bezbednosti zakazale.\nOno što smo čuli od zvaničnog Teherana jeste da je napad koordinisan i sproveden uz podršku inostranih elemenata, ciljajući, verovatno, na sve one političke i bezbednosne pritiske koje Iranu dolaze iz pravca SAD.\n„Mi koji posmatramo sa strane, nemamo konkretnih podataka, Teheran ih još uvek nije izneo u javnost, ali može se pretpostaviti da će zvanični Teheran pokušati da dovede ovaj surovi teroristički napad u vezu sa delovanjem SAD, koje su relativno skoro, tokom prošle godine, organizovale specijalnu jedinicu, odnosno radnu grupu u okviru CIA, a nedavno je i Stejt department organizovao specijalnu radnu grupu vezanu za Iran“, kaže Starović.\nOn smatra da se i napad i posledice napada koje ćemo u narednim danima videti, mogu dovesti u vezu sa opštim previranjima unutar iranskog društva.\n„Podsetićemo da od decembra prošle godine imamo čitav niz različitih protesta i nemira širom Irana, koji su podstaknuti kako ekonomsko-socijalnim pitanjima, pa čak i ekološkim, do protesta etnoseparatističkih pokreta. Iransko društvo se nalazi pred velikim izazovima ako se uzmu u obzir ekonomske teškoće kojima je izloženo, a nesumnjivo je da inostrani faktor, u određenoj meri, pokušava to nezadovoljstvo da podstakne“, kaže Starović.\nSagovornik podseća da se sukob Irana i SAD već duže vreme nalazi u „negativnoj spirali“ i on se ogleda kako u ekonomskim tako i u političkim i bezbednosnim pritiscima kojima je Teheran izložen i, nažalost, „ne postoje izgledi da bi u skorije vreme moglo doći do poboljšanja“.\n„Zasad je isključen bilo kakav scenario vojne intervencije, ali mi se čini da će Vašington na sve načine pokušati da dovede do smene režima u Teheranu, bilo političkom, bilo drugom vrstom pritisaka. Ono što bi Vašington voleo da vidi je neki scenario promene režima u Teheranu, uključujući čak i državni ili vojni udar. Tako da, čini mi se, sve ove pritiske, pa čak i organizaciju tragičnog terorističkog napada, trebalo bi posmatrati kroz tu prizmu“, kaže Starović.\nOn podseća da se trenutno na ključnim pozicijama političke vlasti u Vašingtonu nalaze ljudi koji su izrazito negativno nastrojeni prema Iranu, počevši od šefa diplomatije Majka Pompea i savetnika za nacionalnu bezbednost DŽona Boltona.\nPročitajte OVDE šta je Putin rekao Netanijahuu u vezi sa S-300 koje će dati Siriji?\nDanašnji izveštaj iz Sirije vezan je za Idlib.