Energetska slika Srbije: Veliko spremanje - Biznis i Finansije\nHome\tTekstoviB&F Plus\tEnergetska slika Srbije: Veliko spremanje\nU domaćem naftnom sektoru velikih iznenađenja nema: NIS Gaspromnjeft zadržao je dominantan položaj. Pred najvećim preduzećima u elektroenergetskom i gasnom sektoru, EPS-om i Srbijagasom, međutim, mnogo je izazova – od borbe za tržište i potrošače, do bitke sa navikama koje su taložene godinama.\nNajveće kompanije iz energetskog sektora tradicionalno zauzimaju sam vrh liste preduzeća rangiranih prema poslovnim prihodima. Zbog važnosti za funkcionisanje privrede i građana, njihovo poslovanje pod stalnom je lupom javnosti. Rad nekih od sistema, javnih preduzeća Elektroprivreda Srbije i Srbijagas pre svih, već mesecima budno prate i predstavnici Međunarodnog monetarnog fonda. Osim Puteva Srbije i Železnica Srbije, reorganizacija upravo ta dva velika preduzeća iz energetskog sektora biće, naime, prema najavama srpskih zvaničnika, pokazatelj uspešnosti ukupnih reformi koje sprovodi Vlada Srbije i trebalo bi da doprinese boljim rezultatima cele privrede.\nNa domaćem tržištu nafte i naftnih derivata dominantni položaj iz prethodnih godina zadržala je kompanija NIS Gaspromnjeft. Istovremeno, reč je i o jednoj od najvećih vertikalno integrisanih energetskih kompanija u jugoistočnoj Evropi. Iako je 2014. poslovao u teškom ekonomskom okruženju, NIS je uspeo da godinu završi sa neto dobiti od oko 30,5 milijardi dinara.Osnovna delatnost NIS Gaspromnjefta je istraživanje, proizvodnja i prerada nafte i gasa, kao i trgovina derivatima nafte, a podizanjem kapaciteta za proizvodnju struje ovaj sistem postao je, pored Elektroprivrede Srbije, i proizvođač električne energije. Inače, ukupna potrošnja sirove nafte i poluproizvoda iz domaće proizvodnje, uvoza i zaliha u 2014. u Srbiji je, prema godišnjem izveštaju Agencije za energetiku Republike Srbije (AERS), iznosila oko 3,1 milion tona.\nProizvodnjom sirove nafte na domaćim naftnim poljima bavi se isključivo NIS. Prošle godine u zemlji je proizvedeno oko 1,31 miliona tona nafte, dok je oko 1,65 miliona tona obezbeđeno iz uvoza, pretežno iz Rusije.\nIzveštaj AERS pokazuje da je u 2014. NIS obezbedio oko 78 odsto potreba srpskog tržišta za derivatima nafte. Ta kompanija poseduje najveću maloprodajnu mrežu koja pokriva oko 25 odsto tržišta, mereno brojem benzinskih stanica, kao i najveće skladišne kapacitete za sve vrste motornih goriva i sirove nafte. U maloprodaji motornih goriva, značajniji udeo imaju i Lukoil, MOL, OMV i EKO-Srbija. Za maloprodaju derivata nafte, motornih i drugih goriva, do kraja 2011, u Srbiji je bilo licencirano 370 energetskih subjekata, dok je krajem 2014. taj broj povećan na 432. “Porast broja licenci za obavljanje ove delatnosti je posledica nastavka višegodišnjeg trenda davanja u zakup velikog broja stanica iz sistema NIS i Lukoil novim zakupcima, čime se broj učesnika na tržištu povećao uz praktično isti, odnosno blago uvećan broj stanica za snabdevanje vozila, kao i pojačane aktivnosti sektora kontrole ministarstva nadležnog za poslove trgovine”, kažu u Agenciji za energetiku.\nEkstremne vremenske pojave – prolećne poplave ogromnih razmera i ledene kiše početkom godine – ugrozile su u 2014. sigurnost snabdevanja električnom energijom, ali i poslovne rezultate najvećeg preduzeća iz ovog sektora. Termoelektrane su zbog poplava, odnosno smanjene proizvodnje uglja, proizvele za 23 odsto električne energije manje nego prethodne godine, tako da su potrebe potrošača, tačnije oko šest odsto ukupne potrošnje krajnjih kupaca, pokrivene uvozom oko 2.000 gigavat časova. Potrošnja struje u Srbiji smanjena je za 1,2 odsto, a tranzit preko Srbije porastao je za 17 odsto. Kada je, pak, o finansijskom rezultatu reč, Elektroprivreda Srbije je 2013. završila sa profitom od 18,8 milijardi dinara. “Da nije bilo poplava, izvesno je da bi dobit bila zabeležena i u 2014. godini”, ocenjeno je u jednom od saopštenja za javnost ove kompanije.\nCene električne energije u 2014. nisu menjane. Nivo regulisanih cena, srazmerno učešću potrošnje na regulisanom tržištu, prema oceni Agencije za energetiku nije bio dovoljan da omogući održivi razvoj elektroenergetskog sektora – zato što s jedne strane ne obezbeđuje finansijsku stabilnost i neophodna sredstva za investicije postojećih energetskih preduzeća, dok sa druge strane ne deluje stimulativno na nove investitore i ne podstiče dovoljno veoma nisku energetsku efikasnost.\nPrvog dana avgusta ove godine struja je za domaćinstva poskupela oko 12 odsto, i to zbog povećanja cene od 4,4 odsto i uvođenja akcize na električnu energiju. Uticaj pomeranja cene struje na poslovni rezultat EPS-a biće vidljiv kada budu obrađeni i obelodanjeni finansijski izveštaji za 2015. Na buduće rezultate bi, prema najavama čelnika ove kompanije,trebalo pozitivno da utiče i reorganizacija EPS-a čija je prva faza završena sredinom ove godine. Umesto dosadašnjih 14 društava, EPS od 1. jula čine tri pravna subjekta: matično preduzeće, EPS Distribucija i EPS Snabdevanje. Nekadašnja privredna društava za proizvodnju uglja i električne energije pripojena su matičnom javnom preduzeću EPS, a četiri preduzeća za distribuciju električne energije Elektrodistribuciji Beograd. Jedan od rezultata novog načina organizovanja trebalo bi da bude „transparentnije, efikasnije i profitabilnije“ poslovanje EPS-a, kažu u toj kompaniji.\nDruga faza reorganizacije predviđa da do leta 2016. EPS iz statusa javnog preduzeća pređe u akcionarsko društvo.\nIstovremeno, dobit preduzeća za prenos električne energije Elektromreža Srbije povećava se iz godine u godinu. U 2014. godini, najuspešnijoj od osnivanja firme, dobit EMS-a premašila je tri milijarde dinara, i gotovo je duplirana u odnosu na 2013. godinu.\nRazdvajanjem do efikasnosti\nOdustajanje Rusije od izgradnje gasovoda Južni tok, svakako, nije bila dobra vest za Srbiju, pre svega zbog izgubljenog alternativnog pravca za snabdevanje prirodnim gasom. Sigurnost snabdevanja ovim energentom, ipak, prema izveštaju Agencije za energetiku, “u velikoj meri poboljšana je povećanjem kapaciteta i radom podzemnog skladišta Banatski Dvor”, sa kapacitetom istiskivanja od pet miliona kubnih metara gasa dnevno. Nadalje, prema analizi stručnjaka AERS, “najvažniji uslov za obezbeđenje sigurnog snabdevanja prirodnim gasom i razvoja tržišta i izbegavanje rizika sa kojima se Srbija suočavala i koji su mogući i koji mogu biti i veći u budućnosti” je nova gasna interkonekcija. Gasovod Niš – Sofija je u sadašnjim uslovima projekat sa najvećim stepenom izvesnosti i pripremljenosti, kažu u Agenciji.\nGlavne karakteristike gasnog sektora u Srbiji su nizak stepen gasifikacije domaćinstava (oko 10 odsto) i usitnjenost distribucija. Transportnim sistemom gasa upravljaju javno preduzeće Srbijagas i Jugorosgas a.d. Za distribuciju i upravljanje distributivnim sistemom, pored ove dve kompanije, licencirana su još 32 preduzeća od kojih je najveći broj u vlasništvu opština i gradova, deo je u mešovitom, a deo u privatnom vlasništvu.\nKao i EPS-u, restrukturiranje sleduje i Srbijagasu. Krajem 2014. Vlada Srbije je utvrdila polazne osnove za taj proces, koji je predvideo pravno izdvajanje operatora transportnog i distributivnog sistema u okviru holdinga JP Srbijagas. Ovo preduzeće je u nekoliko godina do 2013. zbog negativne razlike u nabavnoj i prodajnoj ceni prirodnog gasa, poslovalo sa negativnim finansijskim rezultatom. Još veći problem je nizak stepen naplate gasa. Reorganizovani Srbijagas trebalo bi da bude efikasniji nego ranije, obećava rukovodstvo tog preduzeća.\nDalji razvoj sektora zavisiće od porasta potrošnje prirodnog gasa u narednim godinama, a koji je u većoj meri moguć tek nakon ublažavanja posledica ekonomske krize. Stope rasta će svakako zavisiti i od cena gasa, ističu u Agenciji za energetiku, a rast potrošnje će podstaći i izgradnja novih distributivnih mreža u do sada negasifikovanim područijima. Značajniji rast potrošnje je moguć i u slučaju izgradnje novih kogenerativnih postrojenja ili elektrana na gas, koja bi koristila prirodni gas, ali i za to će cena biti važan faktor.


LAŽNU DRŽAVU NE PRIZNAJE 100 DRŽAVA: Prvog dana od aplikacije Prištine za članstvo u Savet Evrope Beograd preduzeo mere i uzvratio udarac - EMBARGO 011\nAMERIKA i Velika Britanija prednjače u lobiranju kako bi se izdejstvovala nova priznavanja lažne države Kosovo, a u pružanju pomoći Prištini da zaokruži svoju nelegalnu nezavisnost ne zaostaje ni zvanična Ankara – saznaju „Novosti“.\nS druge strane, ni Beograd ne sedi skrštenih ruku, pa je samo dan nakon što je ministarka spoljnih poslova privremenih institucija u Prištini Donika Gervala podnela zahtev za članstvo u Savetu Evrope, obelodanjeno da su četiri zemlje povukle priznavanje Kosova. Prema našim informacijama, reč je o državama iz Afrike i iz karipskog regiona.\nBeograd će nastaviti da se žestoko bori i radi na otpriznavanju jednostrano proglašene nezavisnosti Kosova, a „u rukavu“ imamo još najmanje 10 zemalja koje su spremne to da učine.\nPREDSEDNIK Evropskog saveta Šarl Mišel sledeće nedelje je na „balkanskoj turneji“, tokom koje će posetiti Beograd, Tiranu i Sarajevo. U Srbiju stiže 19. maja, a dan kasnije odlazi u Albaniju, potom i u BiH.\nDAČIĆ: RUŠIMO IM KONCEPT\nNASTAVAK akcije povlačenja priznavanja Kosova je logični odgovor na to što Priština ne poštuje Vašingtonski sporazum. Taj odgovor ih i najviše boli. Siguran sam da će sve zapadne zemlje osuditi našu akciju povlačenja priznavanja, a niko ni reč nije rekao protiv zahteva Prištine za prijem u Savet Evrope. Akcija Beograda ruši njihov koncept da je sve gotovo i da Srbija samo treba da prizna Kosovo. Ništa nije gotovo, niti će Srbija da prizna Kosovo – poručio je u petak šef parlamenta Ivivca Dačić.\nPRIŠTINSKA „ofanziva“ na međunarodna tela, kako sada stvari stoje, neće se zaustaviti na Savetu Evrope, već će sledeća „meta“ biti Partnerstvo za mir (PzM). Potencijalno potpisivanje ovog sporazuma značio bi najviši stepen saradnje sa NATO članicama, a Priština je za ovaj korak već dobila podršku od SAD.\nPOVODOM još jednog grubog kršenja Vašingtonskog sporazuma od strane Prištine, iz Stejt departmenta su ocenili da su „Kosovo i Srbija suverene zemlje koje imaju pravo da odrede sopstvene spoljnopolitičke prioritete“. Priština se u Beloj kući 2020. obavezala na moratorijum na traženje članstva u međunarodnim organizacijama, a Beograd da neće voditi kampanju otpriznavanja Kosova.\nRUSKI ambasador u Beogradu Aleksandar Bocan-Harčenko izjavio je da se Moskva nada da Srbija neće promeniti stav o uvođenju sankcija Rusiji. On je naveo da „sankcije nisu prijateljski korak, posebno ne sankcije ovih dimenzija“.


Evropska komisija i Europa Nostra objavili su dobitnike ovogodišnje EU nagrade za kulturno naslijeđe – nagrade Europa Nostra, najveće evropske nagrade u oblasti naslijeđa. Dvadeset i osam laureata iz 16 različitih zemalja Evrope prepoznati su po zapaženim dostignućima u oblasti konzervacije, istraživanja, posvećenosti poslu, te obrazovanja, treninga i podizanja svijesti o naslijeđu. Nezavisni ekspertski žiriji procjenjivali su ukupno 187 aplikacija koje su poslali pojedinci ili organizacije iz 36 zemalja širom Evrope, te izabrali pobjednike. Građani cijelog svijeta sada mogu glasati online za Public Choice Award i dati podršku nagrađenim projektima iz vlastite ili neke druge evropske zemlje.\nProjekti koje je izabrao žiri predstavljaju izvrsne primjere kreativnosti, inovacije, održivog razvoja i društvene participacije u sektoru naslijeđa širom Evrope. Među izvanrednim inicijativama nagrađenim 2016. godine nalaze se: renoviranje staze na strmim stranama klisure koja je posjetiocima otvorila pogled na fenomenalne prirodne ljepote, a time i novi val turizma u regionu (Španija); razvoj industrijske digitalizacije, čiji je rezultat digitalizacija skoro devet miliona zooloških, botaničkih i geoloških uzoraka, iz cijele Evrope i šire, što je od ogromne vrijednosti za istraživače iz cijelog svijeta (Holandija); predanost uposlenika i aktivista Zemaljskog muzeja BiH, koji su tri godine vrijedno radili bez plaća i doprinosa želeći sačuvati Muzej uprkos teškoj političkoj situaciji (Bosna i Hercegovina); i projekt koji podstiče građane da “usvoje” spomenike od kulturnog i historijskog značaja za njihovu lokalnu zajednicu, da se brinu za njih, te da ih ponovo vrate u upotrebu (Finska). Prvi put, nagrada je također dodijeljena i izvanrednom projektu s Islanda: rehabilitacija i pretvaranje francuske bolnice u Faskrudsfjorduru u muzej.\n“Svi ovi nagrađeni projekti potvrđuju da je naslijeđe relevantno za Evropu i njene građane. Kulturno naslijeđe je pokretač održivog ekonomskog razvoja i kohezivna sila u našim multikulturnim društvima, kako je to priznato od EU institucija i jasno pokazano u nedavnom izvještaju ‘Kulturno naslijeđe je važno za Evropu’. Oduševljen sam što se ovogodišnja ceremonija dodjela nagrada Europa Nostra održava u mom rodnom Madridu, a naročito na tako specijalnom mjestu za kulturno naslijeđe kao što je Zarzuela teatar”, dodao je Plácido Domingo, uvaženi operski pjevač i predsjednik organizacije Europa Nostra.\nDobitnici Evropske nagrade za naslijeđe 2016. bit će proslavljeni tokom događaja visokog profila pod pokroviteljstvom EU komesara Navracsicsa i maestra Plácida Dominga 24. maja navečer u historijskom Zarzuela teatru u Madridu. Evropska nagrada za naslijeđe okupit će oko hiljadu ljudi, uključujući profesionalce u oblasti naslijeđa, volontere i prijatelje iz cijele Evrope, a također i najviše predstavnike EU institucija, zemlje domaćina i ostalih zemalja članica EU. Tokom ceremonije bit će proglašeno sedam dobitnika Grand Prixa, od kojih će svaki dobiti nagradu u vrijednosti od 10.000 EUR, kao i dobitnik Public Choice Award.\nDobitnici nagrada će također imati priliku da predstave svoje sjajne projekte u oblasti naslijeđa tokom Sajma izvrsnosti (Excelence Fair), 24. maja ujutro, u sjedištu Udruženje arhitekata Madrida, a moći će i prisustvovati različitim networking događajima koji će se održati tokom Evropskog kongresa naslijeđa u Madridu (22- 27. maja) u organizaciji Europa Nostra i u okviru network projekta “Mainstreaming Heritage”, koji podržava Kreativna Evropa.\n(abecednim redom, po zemljama)\n▪ Čuvanje podvodnih arheoloških nalazišta, evropski projekt koordiniran u Kopenhagenu, DANSKA\n▪ Prahistorijski Picture Projekt. Pitoti: Digital Rock-Art, Cambridge, VELIKA BRITANIJA\n▪ Gđa Giulia Maria Crespi, Milan, ITALIJA\nNagrada Europa Nostra predstavlja također i sjajan uspjeh za evropsku državu koja nije članica EU programa Kreativna Evropa – projekt iz Bjelorusije:\nNapor uposlenika i aktivista Zemaljskog muzeja Bosne i Hercegovine da u teškom političkom kontekstu održe svoj muzej aktivnim, predstavlja impresivan primjer predanosti profesiji i očuvanju kulturnog naslijeđa. Zbog specifičnog adminstrativnog ustroja Bosne i Hercegovine, Zemaljski muzej BiH ostao je bez riješenog pravnog statusa, a time i adekvatnog finansiranja. Muzej je 2012. godine zatvoren za posjete, što iz nužde, što iz protesta zbog nezavidne pozicije u kojoj se našao. No, iza zatvorenih vrata, Muzej je nastavio živjeti. Uposlenici su nastavili dolaziti na posao svaki dan tokom naredne tri godine. U teškim uslovima, danonoćno su čuvali Muzej štiteći zbirke od provalnika, čuvajući predmete i zgradu od propadanja najbolje što se moglo s ograničenim resursima.\n“U iznimno teškim vremenima, zaposleni Zemaljskog muzeja Bosne i Hercegovine radili su neprestano i bez naknade gotovo tri godine. Posvećenost instituciji i profesiji, na koju je pažnju skrenula kampanja «Ja sam Muzej», osvojila je široku podršku građana i medija. Konačno, kampanja radnika i aktivista potakla je i konkretne pomake u odnosu politike prema Muzeju, što ovu pobjedu za kulturno naslijeđe, uz čvrstu predanost uposlenika njihovom poslu, čini uistinu izvanrednom”, istaknuo je žiri nagrade Europa Nostra.\nNagradu Evropske unije za kulturno naslijeđe / Europa Nostra Nagrade pokrenula je 2002.\nEvropska komisija, i od tada je dodjeljuje organizacija Europa Nostra. Nagrada slavi i promoviše najbolje prakse u vezi s konzervacijom, istraživanjem, upravljanjem, volontiranjem, obrazovanjem i komunikacijom kulturnog naslijeđa. To je važan doprinos široj javnoj prepoznatljivosti kulturnog naslijeđa kao strateškog resursa za evropsko društvo i ekonomiju. Nagradu podržava program Kreativna Evropa Evropske unije.\nU posljednjih 14 godina, organizacije i pojednici iz 39 zemalja predali su ukupno 2.540 aplikacija za nagrade Europa Nostra. Najviše aplikacija je imala Španija (480), zatim Velika Britanija (276), Italija (239), Njemačka (190) i Francuska (114). U pogledu kategorija, Konzervacija je imala najviše aplikacija (1.524), slijede Obrazovanje, treninzi i podizanje svijesti (378), zatim Istraživanja (319), te konačno Posvećena služba naslijeđu (297).\nOd 2002. godine, nezavisni ekspertski žiri izabrao je 426 nagrađenih projekata iz 34 zemlje. U skladu sa brojem aplikacija, Španija ponovo vodi na listi sa 59 dobijenih nagrada. Na drugom mjestu je Velika Britanija sa 58 nagrada, Italija je treća (33 nagrade), Njemačka četvrta (28 nagrada), a Grčka peta (25 nagrada). U pogledu kategorija, Konzervacija ima najviše nagrađenih (256 nagrada), a slijedi je kategorija Posvećena služba naslijeđu (63 nagrade), Obrazovanje, treninzi i podizanje svijesti (55 nagrada) i konačno, kategorija Istraživanja (52 nagrade).\nMeđu nagrađenim projektima, izaberu se inicijative od posebnog značaja i dodijeli im se nagrada Grand Prix u novčanoj vrijednosti od 10.000 EUR. Do sada je dodijeljeno ukupno 88 nagrada Grand Prix.\nEU Nagrada za kulturno naslijeđe/Evropa Nostra Nagrade ojačava kapacitete sektora kulturnog naslijeđa u Evropi na način da mapira najbolje prakse, ohrabruje prekograničnu razmjenu znanja i povezivanje različitih aktera u široke mreže. Ta nagrada je donijela i svim pobjednicima višestruku dobrobit – od veće međunarodne vidljivosti, preko ostvarivanja novih izvora finansiranja i povećanja broja posjetilaca. Osim toga, u generalnoj javnosti povećala je svijest da dijelimo zajedničko naslijeđe, potcrtavajući istovremeno njegov svojevrsni evropski karakter.\nKreativna Evropa je EU program za podršku kulturnom i kreativnom sektoru. S budžetom od 1,46 milijardi EUR za period 2014–2020, program podržava organizacije u oblasti naslijeđa, izvedbenih umjetnosti, vizuelnih umjetnosti, interdisciplinarnih umjetnosti, izdavaštva, filma, TV, muzike i video igara, a istovremeno i desetine hiljada umjetnika, profesionalaca u sektoru kulture i audiovizuelnom sektoru. Ovo finansiranje omogućava im da djeluju širom Evrope, dođu do novih publika i razviju vještine neophodne u digitalnom dobu.


PAPRENO LETOVANJE NA DOMAĆEM TERENU\nPAPRENO LETOVANJE NA DOMAĆEM TERENU\nZa letovanje u Srbiji treba bar 200 evra\nProsečnu četvoročlanu porodicu bi tako odmor od 10 dana na Adi Ciganliji mogao da koštao oko 200 evra, pod uslovom da pored parkinga dnevno popiju po jedno piće, pojedu pljeskavicu ili giros, a deca se zaslade sladoledom. Nišlijama bi trebala približno ista suma za desetodnevno brčkanje na gradskom bazenu uz zakusku, dok bi porodica s dvoje dece u Kraljevu mogla da prođe sa 165 evra.\nNaime, dok kupanje na beogradskim bazenima košta između 250 i 400 dinara, za "beogradsko more" nije potrebna ulaznica, ali da biste bili pod suncobranom, morate platiti piće, a sokovi koštaju od 150 do 250 dinara, kafa od 120 do 250, dok je pivo između 200 i 380 dinara. I bazeni i kupališta su puni mamipara, koje ćete, ako idete s porodicom, teško izbeći.\nDeca će vam sigurno tražiti sladoled, koji košta od 70 do 150 dinara. Kada dođe vreme za ručak, ako niste poneli nešto od kuće, najbolje rešenje je pljeskavica koja je oko 250 dinara, a ako baš hoćete da se osećate kao na moru u Grčkoj, giros je 300 dinara. Tako prosečna četvoročlana porodica za parking, piće i hranu potroši oko 2.500 dinara.\nSlična situacija je i u Nišu, gde karte za bazen koštaju između 150 i 300 dinara. Među mladima su popularni takozvani mali bazeni, kojih u Nišu ima desetak, a na kojima se uveče organizuju žurke do jutra. Na svim mestima sokovi koštaju od 120 do 270 dinara, dok je pivo 140 dinara, a roštilj do 250 dinara.\nCene su dosta niže u Kraljevu - ulaz na gradski bazen košta 200 dinara, dok na kupalištima kafa košta od 50 do 60 dinara, espreso od 80 do 120, sokovi od 100 do 120 dinara.\nZa pljeskavicu treba izdvojiti od 150 do 200 dinara, dok kugla sladoleda košta između 20 i 40 dinara. Dakle, dnevno oko 1.600 dinara za četiri osobe. Pored bazena, Kraljevčani se ovih dana rashlađuju i na tri reke - Ibru, Zapadnoj Moravi i Ribnici. Neki rado posećuju i Vrnjačku Banju, gde ulaznice za neki od otvorenih bazena koštaju od 200 do 1.000 dinara.\nČačani, međutim, zbog zagađenja Zapadne Morave, ne mogu da koriste kupalište na gradskoj plaži, pa da bi se rashladili, idu na bazen, za koji ulaznica košta 200 dinara, ili putuju 15 kilometara do Ovčar Banje ili na reku Kamenicu u obližnji Prijevor.\nNajpopularnija lokacija Novosađanima je Štrand na Dunavu, za koji dnevna karta košta 50 dinara, dok deca do sedam godina ne plaćaju ulaz.\nRoditeljima sa dvoje dece za ulaz na bazen Sajmište je potrebno 1.000 dinara, plus za hranu i piće, dok je 4.900 dinara potrebno onim roditeljima koji žele decu da odvedu u akva-park u Bačkom Petrovcu.\nULAZNICE ZA KUPALIŠTA (u dinarima)\nNovi Sad 50-250\nBački Petrovac 1.110-1.350\nVrnjačka Banja 200-1.000\nSKUPO ZA LJUDE PROSEČNIH PRIMANJA\nPetar Bogosavljević iz Pokreta za zaštitu potrošača nije iznenađen visokim cenama na "beogradskom moru":\n- Kod nas važi slobodno formiranje cena, a pošto su gradske plaže profitabilno tržište, tu dolazi dosta sugrađana i turista, pa prodavci i vlasnici kafića povećavaju cene. Poznato je da su cene, na primer na Adi, znatno veće nego u centru grada, gde su takođe visoke. Jasno je da je za ljude koji imaju prosečna primanja skupo da idu na ovakva mesta. Ako žele da uštede nekako, savetujem im da zaobiđu sve ono što se plaća.


Rođendan Kancelarije za mlade: Dvanaest godina rada i nova koordinatorka - Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nRođendan Kancelarije za mlade: Dvanaest godina rada i nova koordinatorka\nBečejska kancelarija je jedna od retkih koje rade neprekidno od formiranja\nKancelarija za mlade opštine Bečej je proteklog petka svečanom sednicom u skupštinskoj sali opštine obeležila 12 godina rada. Bečejska Kancelarija za mlade je, prema onome što se moglo čuti na svečanoj sednici, jedna od najaktivnih u Vojvodini, pa i širom zemlje, ali i ona, među retkima, koja radi od osnivanja, u kontinuitetu.\nTo su u svojim izlaganjima naglasili, kako dugogodišnji koordinator Kancelarije Dane Mandić, danas pomoćnik predsednika opštine Bečej zadužen za pitanja mladih, kao i član Opštinskog veća zadužen za sport i mlade Nikola Džigurski, te pomoćnik pokrajinskog sekretara za sport i omladinu Dragan Milić.\nKancelarija za mlade opštine Bečej formirana je 2006. godine, a aktivnosti koji se sprovode, kaže Mandić, osmišljene su i sproveđene, prema Lokalnom akcionom planu za mlade opštine Bečej, koji je prošle godine revidiran.\nNa svečanom skupu, kom su prisustvovali i predstavnici đačkih parlamenata, te organizacija civilnog društva sa kojima kancelarija sarađaju, zvanično je predstavljena nova koordinatorka – Dijana Peter.\nPored svečane sednice povodom rođendana, nešto kasnije iste večeri, u okviru slavljeničkog programa, u Galeriji Krug postavljena je izložba fotografija sa konkursa „Sreća je za mene…“, gde su najuspešniji i nagrađeni.\nOznake: BečejKancelarija za mladerođendan


16.05.2021 u 10:39\nNa današnji dan 1992. JNA je uništila aerodrom „Željava”, ponos SFRJ\nNa današnji dan 1992. godine Jugoslovenska narodna armija (JNA), prilikom povlačenja iz Bosne i Hercegovine, uništila je aerodrom „Željava” kod Bihaća. Bili su to dramatični dani raspada SFRJ, rat u BiH se nezadrživo rasplamsavao, a JNA se povukla u Srbiju i Crnu Goru koje su ostale u Saveznoj Republici Jugoslaviji (SRJ). Aerodrom se nalazio na granici BiH i Hrvatske, na padinama planine Plješevice, i bio je najveći takav objekat u Jugoslaviji, simbol njene vojne moći ali i građevinskog umeća u godinama Hladnog rata. Pre svega zbog podzemne kompletne podzemne infrastrukture, uključujući prostor za smeštaj aviona, goriva i sve prateće opreme i naravno pilota, vojnika i drugog osoblja. Koliko je koštala njegova izgradnja zvanično nije poznato, ali se u procenama pominju milijarde dolara.\n15.05.2021 u 14:36\nObeleženo 29 godina od stradanja vojnika JNA u Tuzli\nBIJELjINA - Predsednik Vlade Republike Srpske Radovan Višković danas je, povodom 29 godina od napada na kolonu nekadašnje JNA prilikom povlačenja iz Tuzle, položio venac kod spomen-kosturnice na groblju Pučile u Bijeljini. Cveće je položio i predsednik Boračke organizacije Republike Srpske Milomir Savčić i odao poštu za 54 pripadnika JNA koji su stradali prilikom napada na kolonu JNA. Cveće su položili i pripadnici JNA, koji su preživeli napad, delegacije grada Bijeljina, sa gradonačelnikom Ljubišom Petrovićem na čelu, gradske Boračke organizacije, kao i predstavnici Trećeg pešadijskog (RS) puka. Pripadnici tadašnjeg MUP-a, Teritorijalne odbrane Tuzla i paravojnih formacija „Zelene beretke” napali su 15. maja 1992. godine kolonu JNA u Tuzli koja je, na osnovu prethodno postignutog\n10.05.2021 u 14:03\nObeležena godišnjica stradanja vojnika JNA u Dobrovoljačkoj ulici\nU Istočnom Novom Sarajevu danas se obeležava 29 godina od napada na kolonu ĐNA 3. maja 1992. godine u Dobrovoljačkoj ulici. Napad na ;kolonu JNA koja se povlačila iz Sarajeva su izršili pripadnici tadašnje Armije BiH, Patriotske lige, Zelenih beretki i drugih paravojnih muslimanskih formacija. Prema podacima MUP-a Republike Srpske 2. i 3. maja je ubijeno osam vojnika i oficira, a ukupno krajem aprila i početkom maja 42 pripadnika ĐNA raznih nacionalnosti, više od 70 je ranjeno, a 207 zarobljeno. Obeležavanje stradanja pripadnika JNA je počelo ;služenjem pomena, a potom su položeni venci i cveće kod spomen-krsta na groblju u Miljevićima. U dogovoru sa SPC obeležavanje je ove godine pomereno sa 3. na 10. maj, jer se parastosi ne služe sedam dana pre i posle Uskrsa, prenosi Beta.\n19.04.2021 u 14:57\nIzložba u Kopru uznemirila ratne veterane – poginule pripadnike JNA ne treba pominjati\nKOPAR - Izložba koju priprema muzej u Kopru, povodom 30 godina nezavisnosti Slovenije, izazvala je negodovanje nekih ratnih veterana, koji smatraju da u postavci ne treba da se pominju poginuli pripadnici Jugoslovenske narodne armije. Iz muzeja odgovaraju da će događaji u vezi sa sticanjem nezavisnosti, proglašene 25. juna 1991. godine, na izložbi biti predstavljeni na objektivan i sveobuhvatan način. Udruženje za očuvanje vrednosti slovenačke nezavisnosti, kome je na čelu ministar unutrašnjih poslova Aleš Hojs, smatra „planiranom provokacijom” nameru muzeja da izložba obuhvati i slučaj vojnika JNA poginulih na graničnom prelazu Škofje, prema Italiji, u junu 1991. Iako kaže da „iskreno žali zbog gubitka bilo kojih ljudskih života, uključujući i živote pripadnika agresorske vojske”, to\n13.01.2021 u 09:00\nLažni svedoci u istrazi za napad na Banske dvore\nDan posle zemljotresa u Petrinji i dva dana pred Novu godinu, svi hrvatski mediji preneli su kao udarnu vest da je njihovo državno tužilaštvo podnelo optužnicu protiv generala JNA Ljubomira Bajića i još petorice okrivljenih za vazdušni napad na Banske dvore, 7. oktobra 1991. godine. Neuobičajeno opširnim saopštenjem hrvatsko „odvjetništvo” kao da se pravda pred javnošću što je istraga trajala godinama, a optužnica podignuta tri decenije posle događaja. Beogradski advokat Dušan Bratić, koji zastupa generala Bajića i sve okrivljene u slučaju „Banski dvori”, ukazuje da su dokazi optužbe na staklenim nogama, a da su glavni svedoci lažni i potkupljeni. Jedan od svedoka je Mustafa Čandić, oficir JNA sa činom majora, koji je radio za Kontraobaveštajnu službu Vojne bezbednosti, a kasnije je bio\n11.01.2021 u 09:22\nPoslednje suđenje oficiru JNA u Sloveniji\nČAČAK – Kapetan prve klase Dragomir Grujović (60) iz Čačka poslednji je oficir Jugoslovenske narodne armije kojem eksjugoslovenska republika još sudi pod optužbom za ratni zločin, ali ni tri decenije kasnije ne odmakoše od početka. On je krajem juna 1991, kao stariji vodnik u skladištu JNA gde je čuvano 7,5 miliona litara goriva, u Mokronogu kod Novog Mesta u Sloveniji, zapretio da će pola dežele dići u vazduh ako bude bio napadnut od strane Teritorijalne odbrane Slovenije, i u vatrenom dvoboju ranio pretpostavljenog kapetana Branimira Furlana, Slovenca. Grujović je sačuvao i skladište i vojsku (45 vojnika iz raznih jugoslovenskih republika), Furlan je ostao živ i kasnije postao načelnik Generalštaba Vojske Slovenije, a Grujović živi svoje penzionerske dane u rodnom Čačku. I ne\n30.12.2020 u 19:30\nHrvatska danas podigla optužnicu protiv pripadnika JNA zbog Banskih dvora\nZAGREB - Županijsko državno tužilaštvo u Zagrebu podiglo je danas optužnicu protiv šestorice nekadašnjih pripadnika ratnog vazduhoplovstva bivše JNA zbog raketiranja Banskih dvora u oktobru 1991. godine. Optužnica ih tereti za navodni pokušaj ubistva visokih državnih predstavnika kao i za ratni zločin, prenosi Hina. Optužnice su podnete protiv tadašnjeg zapovednika 5. vazduhoplovnog korpusa Ljubomira Bajića (81), načelnika za vazdušnu podršku Slobodana Jeremića (71), načelnika 105. lovačko-bombarderskog puka Đure Miličevića (65), referenta tadašnje kontraobaveštajne službe pri nekadašnjem ratnom vazduhoplovstu i protivvazdušnoj odbrani Čedomira Kovačevića (69) i dva pilota koji su izvršili napad, Ratka Dopuđe (63) i Damira Lukića (62). „Optuženi se terete da su 7. oktobra 1991.\n30.09.2020 u 09:54\nSećanje na vojnika Stojadina Mirkovića, saborca majora Tepića\nVALjEVO – Na porodičnom groblju u Gornjim Leskovicama kod Valjeva obeležena je godišnjica pogibije Stojadina Mirkovića, devetnaestogodšnjeg heroja sa Povlena, koji je 1991. zajedno sa majorom Milanom Tepićem položio život braneći kasarnu u Bedeniku kod Bjelovara. Tokom rata na prostoru bivše Jugoslavije major Tepić je 29. septembra 1991. suočen sa opsadom kasarne u kojoj se nalazilo vojno skladište naredio svojim vojnicima da napuste objekat koji je planirao da digne u vazduh. Mladi Stojadin Mirković prvi put se oglušio o komandu pretpostavljenog i do poslednjeg trenutka ostao uz svog majora. Tepić je aktivirao eksploziv, strahovita detonacija je u trenutku odnela i njega i skladište, a hrabri vojnik iz Gornjih Leskovica poginuo je kada je neprijateljskom „zoljom” pogođen\n29.09.2020 u 08:22\nDo danas, kada se navršava se 29 godina od zločina nad oficirima i vojnicima JNA u kasarni u Bjelovaru, niko nije osuđen. Bjelovar 29. septembra slavi Dan grada. Pripadnici Zbora narodne garde su tog datuma 1991. godine teškim naoružanjem napali kasarnu „Božidar Adžija”. Posle teške borbe, pukovnik JNA Rajko Kovačević je naredio polaganje oružja. Pripadnik ZNG, u svojstvu predsednika Kriznog štaba Bjelovara, Jure Šimić, postrojava vojnike i oficire, pukovnike Rajka Kovačevića, Dragišu Jovanovića i kapetana prve klase Miljka Vasića izvodi iz stroja, odvodi ih 50 metara dalje i lično ih ubija sa po dva hica. Šestoricu vojnika zarobljavaju i vode u policijsku stanicu, a zatim odlaze do skladišta „Barutana” u mestu Bedenik, koje je bilo minirano sa 170 tona eksploziva. Kada su zenge ušle u\n13.06.2020 u 10:23\nSlovenija opet odložila suđenje Grujoviću\nČAČAK - Okružni sud u Novom Mestu još jednom je odložio suđenje oficiru iz Čačka Dragomiru Grujoviću (59) koje je trebalo da bude održano u četvrtak u 9.30 sati, pod optužbom da je počinio ratni zločin protiv civilnog stanovništva i pokušaj ubistva. Grujovićev branilac po službenoj dužnosti, advokat Borut Škerlj iz tog slovenačkog grada, saopštio je juče za „Politiku” da je novi početak glavnog pretresa zakazan za 1. oktobar ove godine, dodajući: ‒ Sudu ću odmah poslati zahtev da poništi rešenje o pritvoru Grujovića, kao i poternicu. Jer te mere postale su nesrazmerne zbog velikog proteka vremena, mada nisam siguran šta će sud odlučiti. Suđenje Grujoviću u Novom Mestu počelo je novembra prošle godine ali je odmah prekinuto pošto se on nije pojavio, i advokat Škerlj mu je savetovao da


Profesor Tomić: Referendumski rezultat je upozorenje za političku vrhušku\nBeta 17. januara 2022. 10:50\nProfesor Pravnog fakulteta Univerziteta u Beogradu, Zoran R. Tomić izjavio je danas da referendumska „Pirova pobeda“ za političku vrhušku ne bi smela da bude signal da nastavi da nekontrolisano radi šta hoće.\nTomić je za agenciju Beta kazao da je procenat izlaznosti za organizatora referenduma zabrinjavajući znak.\n„S premalom bezscenzuskom izlaznošću, gradjani su ipak većinski potvrdili Akt o promeni Ustava. Nisam siguran da je glasanje na mnoštvu punktova proteklo regularno i mirno, što u ovdašnjim okolnostima političke nekulture nije iznenadjenje“, ocenio je profesor.\nPo njegovim rečima, politički je referendum trebalo da bude shvaćen kao gradjanska ocena postojećeg društvenog stanja i dosadašnjih učinaka aktuelne vlasti.\n„Tako, ako gro izašlih, aktivnih gradjana zaista oseća da im je danas sve potaman, usvajanjem amandmana biće im ‘jednako dobro’. Ali ako im je sada zbiljski loše, postignuto većinsko referendumsko ‘da’ neće dovesti do toga da im bude bolje. Smatram da se jedan broj gradjana izjasnio sa ‘da’ po instrukcijama, partijskoj disciplini, možda i nekim ozbiljnim pretnjama, a neki po inerciji, iz naivnosti, ili iz neobaveštenosti. Mnogima je pak psihološki bilo teško da glasaju protiv nominalne, tobože projektovane ‘nezavisnosti sudstva’ i ‘samostalnosti javnog tužilaštva’. U svakom slučaju, procenat izlaznosti je za organizatora referenduma zabrinjavajući znak da na ‘referendumnskom stolu’ za širu publiku nije bilo primamljivih plodova“, naveo je Tomić.\nVladajuća garnitura je, dodao je on, za ustavne promene dobila podršku samo oko petine glasova biračkog tela, a odnos „da“ i „ne“ u Beogradu i u još nekim većim gradovima pokazuje da se stvari polako, ali sigurno menjaju.\n„Cenim da predstoji širenje tog svežeg talasa po celoj Srbiji. I da bi proleće 2022. moglo da bude politički prekretničko, bar u izrazito urbanim sredinama. Rezultat referenduma ne mora nužno da nagoveštava ishod aprilskih izbora, ali nekih indikacija ipak ima“, istakao je profesor Tomić.\nNaveo je da srazmera „da“ i „ne“ na referendumu ne predstavlja odnos snaga vlasti i opozicije.\n„Pritom, raste broj mladih, partijski nesvrstanih, koji shvataju da se od lažnih obećanja vladajuće garniture ne može živeti, da nemaju perspektivu ako svojevoljno odlučno ne krenu putem sistemskog preobražaja države i društva. Stoga će na aprilskim izborima u igri biti drugačiji i razudjeniji interesi i jači motivi od ovih amandmanskih. Pa će i izlaznost biti osetno veća, što bi dovelo do razudjenijeg, pa time i legitimnijeg sastava parlamenta i slabljenja moći aktuelnih vladajućih stranaka“, zaključio je profesor Zoran R. Tomić.\nPrema poslednjem izveštaju Republičke izborne komisije (RIK) na osnovu prebrojanih 27,95 odsto listića, za „da“ je glasalo 61,84, a za „ne“ 37,1 odsto gradjana koji su izašli na referendum.


Vučić: Formiraćemo dva krizna štaba, od 1. aprila zdravstvenim radnicima 10 odsto veće plate | Radio Kosovska Mitrovica\nVučić: Formiraćemo dva krizna štaba, od 1. aprila zdravstvenim radnicima 10 odsto veće plate\n13. March, 2020 00:28 |\nPredsednik Aleksandar Vučić je rekao da će plate svim zdravstvenim radnicima biti povećane za 10 odsto. Zdravstvene ustanove trpe veliki pritisak u borbi protiv koronavirusa, naglasio je predsednik. Poručio je da se sa izazovom koji je postavio koronavirus treba izboriti organizovano i solidarno.\nAleksandar Vučić je u obraćanju javnosti povodom širenja koronavirusa u Srbiji rekao da će, od prvog aprila, plate biti povećane svim zdravstvenim radnicima – od vozača do stomatologa i lekara specijalista.\nNaveo je da je to dogovoreno na sastanku sa premijerkom Anom Brnabić, da bi zdravstvenim radnicima država zahvalila na, kako je rekao, veličanstvenom radu u borbi sa virusom.\n“Takvu odluku doneli smo u skladu sa činjenicom da su nam zdravstvene ustanove pod najtežim pritiskom i kako bi smo očuvali motivaciju ljudi koji u ovim okolnostima doživljavaju strašne pritiske, neki čak i pretnje”, rekao je predsednik.\n“U prvom kriznom štabu su svi lekari koje ste ovih dana viđali i koji predvode borbu protiv koronavirusa, najumnija lica naše medicine i našeg zdravstva, koji će, zajedno sa nama, svojim znanjem i autoritetom, izneti najteži teret ove borbe”, rekao je Vučić.\nNajavio je da će javnost na dnevnom nivou biti upoznata sa svim novim merama koje se preduzimaju.\n“Tri puta više respiratora nego 2009. godine”\nIstakao je da je to tri puta više nego što je Srbija imala 2009. godine za vreme “svinjskog gripa”, kada ih je bilo 350 i kada smo izgubili 137 ljudi.\nTri ustanove koje će se posebno baviti koronavirusom\nOd sutra će samo tri ustanove u Srbiji biti nadležne za lečenje od koronavirusa – Infektivna klinika u Beogradu, Klinički centri u Novom Sadu i Nišu, najavio je Vučić.\n“To su tri mesta koja će posebno da se bave koronavirusom, a Infektivna klinika u Beogradu baviće se samo koronavirusom”, dodao je predsednik.\nVučić je naveo da do sada nije želeo da govori o broju respiratora i da je on za to kriv, jer je želeo da predstavi da ih imamo manje, kako bismo mogli da nabavimo više respiratora na raznim stranama, jer neke zemlje, kao npr. Nemačka, ne žele da ih izvoze.\nIstakao je da je za sada od dvadeset četvoro zaraženih 15 pacijenata u bolnicama, jedan od njih je na respiratoru. Od ponedeljka, kaže, neki će moći da napuste bolnicu.\n“Spremnije smo dočekali izazove nego najveći broj zemalja”\nUkazao je na to da se Srbija, kao i ceo svet, danas nalazi u izuzetno složenoj situaciji.\nUkazao je da je ovo prvi put da postoji zabrana letova iz Evrope ka SAD. “Večeras je na pustom njujorškom aerodromu ‘Er Srbiji’ valjda bila jedini avion iz ovog dela Evrope. To govori o dubini krize, koju ćemo morati da prebrodimo”, rekao je Vučić.\nOno što građane najviše brine, rekao je, to je zdravlje. “Mnogo novca smo uložili i ove izazove dočekali spremnije nego najveći broj zemalja”, naglasio je predsednik.\n“Biće sve više slučajeva oboljenja”\nVučić je napomenuo da će biti i više slučajeva infekcije i oboljenja, a nesumnjivo i više onih koje ćemo da izgubimo, kao što smo izgubili u sezonskom gripu, kardiovaskularnim oboljenjima i drugim bolestima.\n“Sve možemo da prebrodimo samo ako budemo jedinstveni i solidarni”, rekao je Vučić.\nPredsednik je naglasio da predstoje dve vrste bitaka povezanih sa širenjem koronavirusa u kojima moramo da pobedimo, uz ocenu da je najvažnije da slušamo struku, a ne političare i medije.\n“Jedna je bitka za očuvanje zdravlja naših ljudi, pre svega najstarijih, koji su najugrožniji ali i najdisciplinovaniji i najodgovorniji, koje koronavirus pogađa najbrže i, nažalost, najefikasnije”, rekao je Vučić.\nPredsednik je upozorio da su građani u poslednja tri dana kupili u trgovinama više nego u poslednjih 30 dana i da to ne bi mogle da izdrže ni jake ekonomije, kao što su ekonomije SAD i Nemačke.\nPredsednik navodi da pojedini traže da se zatvore škole, ali da stručnjaci kažu da ne treba i da ni Slovenija nije zatvorila škole, iako ima sedam ili osam puta više zaraženih nego mi, da nije ni Hrvatska zatvorila škole, niti Velika Britanija, koja ima daleko veći broj zaraženih od Srbije.\nKaže da će država se država pobrinuti da prodavnice budu pune.\n“Mi smo danas napravili neku vrstu obaveze i za Galenika faramaciju, koji veliki posao za našu zemlju prave, da ne rade preko nekih drugih kompanija i za same maske, imaćemo dovoljno i epidemijskih maski i običnih i svega drugog, ali ne možemo kada neko kupi 100 asepsola i 100 litara alkohola”, ističe predsednik.\nRazgovaraće, kaže, i sa Merkelovom u ponedeljak i posle toga će znati tačno šta rade Nemci i Kinezi.\nSrbija će tražiti i dodatnu pomoć od EU, da se ona ne odnosi samo na 27 zemlja članica, već i na one koji se nalaze na evropskom putu, naveo je Vučić.


Velog - Aluminijumske Lajsne - Aluminijumska Lajsna 5353 O - Prelazni Profil sa žlebovima 40mm 2,7m Zlatna\nAluminijumska Lajsna 5353 O - Prelazni Profil sa žlebovima 40mm 2,7m Zlatna\nRavni profil sa žlebovima spaja podne površine u istom nivou. Aluminijumska prelazna lajsna sa sakrivenim sistemom instalacije, za spajanje podnih površina u istom nivou. Postavlja se naknadno između dve podne obloge. Skriven sistem instalacije pomoću adekvatnih pričvršćivača. Ako želite da vaš poslovni enterijer ili stambeni prostor izgleda potpuno savršen i sa jednom diskretnom eksluzivnom notom u detaljima, svakako ćete to postići ugradnjom naših lajsni koje vam nudimo.\nPogodna je za koriščenje na spojevima površina iste visine, istih ili različitih materijala. Aluminijumske lajsne – podni profili za pod postavljaju se pri ugradnji laminata, keramičkih pločica ili druge vrste podova, i štite isti od habanja, vlage i samim tim mu produžavaju vek trajanja.


SA PAŠNJAKA JEFTINIJA TELAD | Agroservis\n> SA PAŠNJAKA JEFTINIJA TELAD\nSA PAŠNJAKA JEFTINIJA TELAD\nStara Planina, 15. april 2011.\nOdgajivači tovnih rasa goveda u sistemu „krava-tele” u Srbiji imaju na pašnjacima oko 2.000 grla i ovaj vid stočarenja ne dobija podsticaje iz Agrarnog budžeta, kao što je slučaj u okruženju.\nNa satanku na Staroj Planini, na imanju Miodraga Lilića Šilje, koji gaji oko 200 krava u tipu simentalca i domaćeg šarenog govečeta i gde je jedini proizvod – tele, usvojili su Nacrt uredbe za podsticaje.\nPorodica Lilić ovim vidom stočarstva uspešno ce bavi 20 godina i za celu liniju proizvodnje i čuvanja hrane imaju savremenu mehanizaciju. Oni su uputili poruku Vladi Srbije i stočarima u Srbiji da je ovo najbolji vid korišćenja i čuvanja pašnjaka u brdsko-planinskim predelima.\nU pomenutom predlogu uredbe se predlaže da se po jednoj kravi godišnje izdvoji 35.000 dinara, što je znatno manje od iznosa koji dobijaju proizvođači mleka.\nOvi farmeri uglavnom koriste pašnjake i procenjuju da za ovaj uzgoj u Srbiji postoji prostor za oko milion goveda. Ovakav model proizvodnje tovne teladi konačno bi omogućio izvoz kvalitetnog junećeg mesa, čiju kvotu od 10.000 tona ostvarujemo već pet godina, a izvezli smo svega 3.000 tona.\nFarmeri očekuju da će se ova uredba naći u proceduri Vlade Srbije do kraja maja, jer su za ovaj vid stočarstva namenjena sredstva u iznosu od 50 miliona dinara.


Potpisano šest međudržavnih sporazuma sa Grčkom\nSrbija i Grčka potpisale su danas u Solunu šest međudržavnih sporazuma, a tom činu prisustvovali su predsednik Srbije Aleksandar Vučić, koji predvodi visoku državnu delegaciju naše zemlje, kao i premijer Grčke Aleksis Cipras.\nMinistri spoljnih poslova dveju zemalja Ivica Dačić i Nikos Kocijas potpisali su Memorandum o razumevanju u oblasti kulture između Ministarstva kulture i informisanja Srbije i Ministarstva kulture i sporta Grčke za period od 2017. do 2021. godine.\nTakođe, oni su potpisali i Memorandum o razumevanju između Ministarstva spoljnih poslova Srbije i Ministarstva spoljnih poslova Grčke o saradnji u oblasti diplomatske obuke.\nLjajić je potpisao i Sporazum između Vlade Srbije i Vlade Grčke o saradnji u oblasti turizma sa ministrom turizma Grčke Elenom Kundurom.\nZahvaljujući tom sporazumu, čije su potpisivanje inicirali MUP Srbije i Stefanović, naši državljani koji žive u Grčkoj moći će da zamene važeće vozačke srpske dozvole za iste grčke dokumente bez prethodnog polaganja teorijskog i praktičnog dela vozačkog ispita, a isto će važiti i za državljane Grčke koji žive u našoj zemlji.\nOvaj dogovor ima veliki značaj za Srbe koji žive i rade u Grčkoj, a posebno one čiji je svakodnevni posao vezan za upravljanje motornim vozilom.\nU Solunu će se danas održati prva sednica Visokog saveta za saradnju Srbije i Grčke.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić predvodi delegaciju u kojoj su prvi potpredsednik Vlade i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić, potpredsednik Vlade i ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović, potpredsednik Vlade i ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić, ministar privrede Goran Knežević, ministar rudarstva i energetike Aleksandar Antić i ministar odbrane Aleksandar Vulin.\nDogovor o zasedanju Visokog saveta postignut je prilikom posete premijera Ciprasa Beogradu početkom godine, kako bi se tradicionalno prijateljstvo i ekonomski interesi povezali u čvršću formu saradnje, zajedničkih investicija i projekata, određenih okvirima zajedničke evropske budućnosti dveju zemalja.


Das Experiment je nemački film inspirisan Zimbardovim najpoznatijim eksperimentom, Stenfordovim zatvorskim experimentom. Film se fokusira na ispitanika broj 77, od trenutka kada vidi oglas o istraživanju u novinama, preko preliminarnog testiranja do ulaska u eksperiment i njegovog kraja.\nS obzirom da film nije zasnovan čvrsto na činjenicama Zimbardovog eksperimenta, neki elementi su dodati i izmišljeni kao na primer ljubavna priča i kompjuterizovani nadzorni sistem. Pored priče o socijalnoj izolaciji, konformizmu, poslušnosti, neposlušnosti, igranju uloga, socijalnoj kogniciji i drugim suptilnim psihološkim procesima i principima, film se bavi i etičkim pitanjima.\nPostoji zanimljiva dinamika među stražarima i zatvorenicima, pa zbog ovoga a i zbog same teme, pretpostavljamo da će ovaj film više ceniti psiholozi od laika.\nJoš da napomenemo da je ove godine izašao i rimejk filma na engleskom jeziku (u glavnoj ulozi Adrien Brody), međutim, Psihobrlog predlaže da se ipak držite originalne nemačke verzije!\nTaggedadrien brodydas experimenteksperimentetikafilmkonformizamposlušnostsocijalna psihologijastanford prison experimentthe experimentulogezimbardo\nPrevious Article Lazarusov refleks\nNext Article Darvinov inspirativni put\n0 Comments on “Das Experiment”\nSvaka cast za predlog, film je zastrasujuc, ali odlican!


"Mali" sportovi sa velikim rezultatima\nONA: Sam svoj majstor: Kako okrečiti zid ... VESTI: POBESNELI STAFORD IZUJEDAO MLADIĆA: ... BIZNIS: Ivan Simič: Kada bi potrošači uzi ... SPORT: Pogodite ko je među prvima čestita ... VESTI: MUŠKARAC (30) UBIJEN U ŽARKOVU: Nož ... ZABAVA: Novi okršaj na "Farmi": "Fizički k ... VESTI: PUTOVANJE IZ SNOVA SE PRETVORILO U P ... VESTI: Pod istragom i bivši direktor "Gale ... BIZNIS: Nađite joj manu: Upravo gledate u n ... ONA: Udavače obratite pažnju: Otkrijte ... SPORT: Đokoviću olakšan put ka pobedi na ... VESTI: Jednočasovni štrajk upozorenja pro ... VESTI: MAJKA BOLESNOG DETETA: "Da je moj si ... ONA: Šta morate znati ako želite "zdrav ... VESTI: Đorđe Prelić: Nemam ništa sa smrć ... TOP\nTekst 28.12.2011 00:42 Tweet\n"Mali" sportovi sa velikim rezultatima Sve retrospektive 2011. godine moraju da krenu od odbojke, pošto Srbija prvi put u svojoj istoriji ima objedinjene titule prvaka Evrope u muškoj i ženskoj konkurenciji.\nMuškarci su u Beču osvojili svoju drugu titulu šampiona "starog kontinenta", ostavivši iza sebe Italiju i Poljsku, ali će sa ovog šampionata u sećanju ostati fantastično polufinale sa Rusijom, u kojem su izabranici Igora Kolakovića spasili četiri meč lopte.\nBled oproštaj istinskog asa\nDevojke su razgalile navijače u Srbiji donevši našoj zemlji prvo evropsko zlato, a pravi šlager prvenstva bio je finalni duel sa Nemačkom u prepunom "Pioniru", u kojem su Srpkinje stigle prednost Nemica od 2:1 u setovima i 6:0 u četvrtom periodu.\nDa je u ovom trenutku odbojka prva perjanica srpskog sporta govori i treća uzastopna zlatna medalja odbojkašica u Evropskoj ligi, odnosno zlatna medalja muške kadetske selekcije, koja je u finalu Evropskog prvenstva savladala Francusku 3:2.\nOd vaterpolista smo uvek navikli na medalje, a taj niz nije prekinut ni u ovoj godini. Druga uzastopna zlatna medalja u Svetskoj ligi upotpunjena je srebrom sa Svetskog prvenstva u Šangaju, a nepremostiva prepreka na putu ka svetskom tronu bili su Italijani, koji su u finalu slavili nakon produžetaka. Do bronze su stigli Hrvati savladavši Mađare, koji nisu uspeli da se oporave od polufinalnog poraza od Srbije i prokockana četiri gola prednosti. A da "delfini" imaju dostojne naslednike dokazali su juniori koji su pobedom nad Španijom osvojili titulu prvaka sveta u Grčkoj.\nJavno izvinjenje za neuspeh\nSkromnost u rezultatima nije vrlina\nNa krov Evrope popeli su se i vaterpolisti Partizana koji su u finalu bili bolji od Pro Reka 11:7 i Beogradu i Srbiji doneli prvu titulu prvaka Evrope posle 35 godina.\nSjajne rezultate u godini na izmaku ostvarivali su i srpski strelci. Na Evropskom prvenstvu u Breši Andrija Zlatić je u disciplini vazdušni pištolj osvojio srebrnu medalju, dok je Srbija u sastavu Andrija Zlatić, Damir Mikec i Dimitrije Grgić osvojila bronzu. Na istom šampionatu pozlatile su se Jasna Šekarić, Zorana Arunović i Bobana Veličković, ostavivši iza sebe selekcije Belorusije i Francuske.\nSrbija se od ove godine konačno može podičiti i stonoteniskom medaljom osvojenom u singlu, a fanstatičan rezultat ostvario je Aleksandar Karakašević na Evropskom prvenstvu u Gdanjsku. Uz ovo odličje, Karakašević se iz Poljske vratio sa još jednom medaljom, takođe bronzanom, osvojenom u paru sa Slovencem Bojanom Tokičem.\nGodina se svela na četiri kluba\nMože li neko da svrgne Katalonce?\nPlivači su se takođe potrudili da ova godina ostane upamćena i po njima, ali ovoga puta u glavnoj ulozi nije bio Milorad Čavić. Iako je najbolji srpski plivač nedavno na Otvorenom prvenstvu Italije osvojio dva zlata, u centru pažnje je bio Velimir Stjepanović. 18-ogodišnjak je najpre na mitingu na Novom Zelandu oborio 11 godina star državni rekord Vladana Markovića, zatim je na juniorskom Evropskom prvenstvu u Beogradu osvojio dva zlata da bi se potvrdio i u seniorskoj konkurenciji osvajanjem medalja u Svetskom kupu. Time je u potpunosti opravdao priznanje za najboljeg mladog sportistu Srbije u 2010. godini dodeljeno od strane Olimpijskog komiteta.\nSvoj povratak na veliku scenu u 2011. godini imala je i atletika, Ivana Španović je na Evropskom prvenstvu za mlađe seniorke u Ostravi osvojila srebrnu medalju u troskoku, a Amela Terzić postala dvostruka juniorska prvakinja Evrope, u trkama na 1.500 i 3.000 metara. Nešto slabiji rezultati ostvareni su na Evropskom dvoranskom prvenstvu u Parizu, a jedino finale na ovom takmičenju upisao je Goran Nava. Jedini svetski rekord u Parizu delo je Francuza Tedija Tamgoa, a njegov novi najbolji rezultat u troskoku glasi 17,92 metra. Osvaja i kad ne očekujete\nKonačno, neophodno je pomenuti još nekoliko dostignuća, najpre zlatnu medalju kajakašice Antonije Nađ na Evropskom prvenstvu u Beogradu, takođe zlato džudiste Dmitrija Gerasimenka na Svetskom kupu u Bakuu, odnosno titulu evropskog prvaka Nenada Borovčanina u kruzer kategoriji u verziji Svetske bokserske organizacije, koju je pre nekoliko dana i odbranio. I na samom kraju i srpski fudbal i to onaj mali (futsal), zaslužuje da se nađe u rubrici uspeha, pošto je Srbija izborila baraž za plasman na Svetsko prvenstvo u Tajlandu.\nPretraga po temi: novogodišnji pregled, oreprezentacija, žoreprezentacija, ivana španović, nenad borovčanin, amela terzić, velimir stjepanović, antonija nađ, andrija zlatić, vreprezentacija POVEZANE VESTI\nBivši selektor Srbije preuzima SAD Srpski strelci osvojili srebro, žal za pojedinačnim medaljama Možemo samo da zavidimo: Njegove ruke su u "opasnoj zoni" Ivane Španović FOTO Obavljen žreb za SP u vaterpolu: "Delfini" opet na Mađare Aleksandar Šapić: U koridi ludnica, a samo mi Srbi navijali za bika! FOTO FACEBOOK KOMENTARI


Mjanmar: Novinaru Fensteru nove optuzbe za pobunu i terorizam – Krstarica\nMjanmar: Novinaru Fensteru nove optuzbe za pobunu i terorizam\nTanjug 10. novembra 2021. 11:57\nNEJPJIDO – Američki novinar uhapšen i optužen za podstrekavanje u Mjanmaru, kojim vlada hunta, suočava se sa novim optužbama za pobunu i terorizam.\nDeni Fenster (37), koji je bio glavni urednik „Frontijer Mijanmar“, jednog od vodećih nezavisnih novinskih sajtova u zemlji, priveden je na međunarodnom aerodromu 24.maja u Jangonu dok je pokušavao da odleti iz zemlje.\nNakon toga on je optužen za podstrekivanje, delo za koje bi mogao da bude osuđen na kaznu zatvora do tri godine,a na osnovu novih optužbi ako bude proglašen krivim, mogao bi biti osuđen na do 20 godina zatvora po zakonu o terorizmu i 20 godina za pobunu, rekao je njegov advokat Tan Zau Aung, prenosi Rojters.\nSAD su više puta tražile oslobađanje Fenstera koji se nalazi u Jangonovom ozloglašenom zatvoru Insein, ali vlasti ga nisu pomilovale u nedavnoj amnestiji za stotine ljudi privedenih zbog protesta protiv hunte, među kojima je bilo i nekoliko medijskih radnika.\nFenster je jedan od stotinak novinara koji su uhapšeni nakon što je vojska svrgnula izabranu vladu Aung San Su Ći u februaru, a više od polovine je od tada oslobođeno, dok je sloboda govora i dalje strogo ograničena, pri čemu su nezavisni mediji primorani da rade ilegalno ili izvan zemlje.


Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave | SIGMA: SRBIJA JE LIDER PROMENA NA OVIM PROSTORIMA\n5. juna 2019. SIGMA: SRBIJA JE LIDER PROMENA NA OVIM PROSTORIMA\nMinistar državne uprave i lokalne samouprave Branko Ružić sastao se sa koordinatorkom SIGMA za Srbiju Anikom Udelep sa kojom je razgovarao o poslednjem izveštaju ove međunarodne organizacije, koji predstavlja osnov za izradu Izveštaja Evropske komisije o napretku reforme javne uprave.\n„Srbija je napravila veliki napredak u svim oblastima“, istakla je Udelep ističući da SIGMA vidi našu zemlju kao lidera promena na ovim prostorima. Ona se zahvalila na vidljivoj posvećenosti i doprinosu Ministarstva i ostalih uključenih institucija da obezbedi sve informacije i podatke koje su važne za kvalitet izveštaja.\nOna je istakla da joj je drago da je javna uprava puna kvalitetnih ljudi i da Vlada Srbije sve više kako unapređenjem zakonodavnog okvira, tako i određenim aktivnostima, čini da se kvalitetni kadrovi zadrže i da im se obezbede uslovi za razvoj karijere. Istovremeno, važno je da se još više radi na implementaciji donetih propisa.\nMinistar Ružić kazao je da to ministarstvo koordinira reformom javne uprave i da izveštaj SIGMA predstavlja dobar presek učinjenog kada se definišu dalji pravci razvoja reforme javne uprave.


Evropska komisija odobrila inicijativu evropskih građana Pravo na vodu - Dijalog.net\nNaslovna Politika Evropska unija Evropska komisija odobrila inicijativu evropskih građana Pravo na vodu\nPostavljeno 23. March 2014.\n„Moje kolege i ja smo odlučili da odobrimo prvu uspešnu inicijativu evropskih građana, Pravo na vodu. Saslušali smo razloge za zabrinutost naših građana koji su se odlučili na ovu akciju i odgovaramo listom obaveza u narednim mesecima i godinama”, rekao je Šefčovič u saopštenju.\n“Kao direktni rezultat ovog sveevropskog vršenja demokratije koje su pokazali građani, ljudi u Evropi ali i u zemljama u razvoju dobiće bolji kvalitet vode, infrastrukture, sanitarni kvalitet i tranparentnost”, dodao je komesar. EU već radi na ovome, kaže Šefčovič i kao primer navodi da je, zahvaljujući finansijskoj pomoći EU, od 2007. snabdevanje pijaćom vodom poboljšano za više od 2,6 miliona ljudi širom devet zemalja članica EU.\nOpširnije o usvajanju inicijative evropskih građana Pravo na vodu možete pročitati na sajtu Delegacije Evropske Unije u Republici Srbiji.\nPrethodno Zabrinjavajući rezultati nadzora nad operatorima interneta\nSledeće Google objavio – Gmail sigurniji nego ikad ranije\nTop Tags istraživanje OCD ljudska prava lokalna samouprava Evropska unija Civilno društvo mediji Srbija i Evropska unija mladi Evropska komisija konkurs Vlada Republike Srbije evropske integracije Društvo vladavina prava


Koji su najbolji klubovi u Beogradu koje obavezno morate posetitiSrbija Za Tebe\nSrbija/Blog/Ostalo/Koji su najbolji klubovi u beogradu koje obavezno morate posetiti\nKoji su najbolji klubovi u Beogradu koje obavezno morate posetiti\nNije velika tajna da beogradski klubovi nude noćni provod na kom nam mogu pozavideti i najzahtevniji klaberi iz celog sveta. Jednostavno, ništa se ne može meriti sa pozitivnom energijom, širokim osmesima, vrhunskom muzikom i uslužnim osobljem koji vas zagarantovano očekuju na prestoničkoj klupskoj zabavi. Takođe, ne smemo zanemariti ni zavodljive lepotice, koje plene svojim izgledom i veče čine još egzotičnijim i zanimljivijim. Da stvar bude još bolja, popularni klubovi sada su unapređeni, te svojim modernim ambijentom i vrhunskim svetlosnim efektima zadovoljavaju čak i najprobirljivije posetioce.\nKlubova u Beogradu ima na pretek i zaista je teško odlučiti se koji zaista vredi posetiti. Ako nemate ideju gde bi veče trebalo da vas odvede, za vas smo izdvojili tri najbolja kluba koje nikako ne smete zaobići:\nDa je klub Bank jedan od najboljih u gradu garantuje vam i Trip Advisor, internet portal posvećen savetima i preporukama za turiste širom sveta. Na njihovoj listi „Najbolji klubovi u Beogradu“ našao se i Bank, a korisnici su kvalitet kluba ocenili sa 4,5 zvezdice. U teškoj konkurenciji izdvojio se kao mesto koje odiše odličnom atmosferom, gde se pušta kvalitetna muzika, a osoblje i gosti su uvek nasmejani i dobro raspoloženi. Kao glavna prednost kluba ističu se nastupi popularnih domaćih i stranih di-džejeva, koji provod dovode do usijanja i veče čine nezaboravnim. Neophodno je pomenuti i da je ovo jedno od retkih mesta gde ćete zasigurno čuti originalne i kvalitetne bitove RnB muzike. Bank je smešten u ekskluzivnom delu grada, Beton Hali, koja je trenutni epicentar vrhunske zabave u Beogradu.\nJoš jedan klub koji je za kratko vreme stekao ogromnu popularnost i postao sinonim za vrhunski provod u hedonističkom stilu. Klub Komitet , pored dobre muzike, nudi gastronomske specijalitete i kvalitetna pića za sve one koji vole da svoj izlazak podignu na viši nivo. Svoje veče možete provesti u delu kluba koji je rezervisan za uživanje u hrani, ali i onom gde možete plesati do ranih jutarnjih časova. Goste uveseljavaju izvođači iz samog vrha domaće estradne scene, a muzika koja dominira je u rok, pop i folk stilu. Još jedan plus klub Komitet dobija i zbog svoje odlične lokacije, koja je i u njegovom slučaju u popularnoj Beton Hali.\nKlub Baraka nije novijeg datuma te se sad već sa lakoćom može reći da je mesto tradicionalno dobrog provoda. Ono što se u međuvremenu promenilo jeste to da je stara Baraka srušena, a iz njenog pepela iznikla je nova, i to duplo veća. Simbolično je nazvana Nova Baraka ili Baraka na kvadrat, a posetioci se kunu da naziv nije jedino što je podignuto "na kvadrat". Jedna od glavnih prednosti kluba je njegov koncept, po kom je bina smeštena u centralni deo lokala, a stolovi i separei oko nje, te ne postoji loša pozicija sa koje nećete biti u prilici da vidite svoje omiljene izvođače. Svakog petka i subote očekuju vas nezaboravne svirke domaćih renomiranih bendova, koji atmosferu podižu rok i pop hitovima. Vrata kluba otvaraju se u 21h, ta ako dođete među prvima možete uživati u izvrsnim gastronomskim specijalitetima, a veče nastaviti u ritmu vrhunske zabave uz najbolje hitove popularne muzike.


Kanye West obećava da će "obnoviti" svoju porodicu sa Kim Kardashian\n26/11/2021 26/11/2021 Anđela Lekić 143925Leave a commenthttps%3A%2F%2Fwww.famoza.net%2Fkanye-west-obecava-da-ce-obnoviti-svoju-porodicu-sa-kim-kardashian%2FKanye+%22Ye%22+West+obe%C4%87ava+da+%C4%87e+%22obnoviti%22+svoju+porodicu+sa+Kim+Kardashian2021-11-26+14%3A00%3A00An%C4%91ela+Leki%C4%87https%3A%2F%2Fwww.famoza.net%2F%3Fp%3D143925\nYe se zavetujete da će biti tu za njegovu porodicu ove praznične sezone. U sredu, 24. novembra, reper, ranije poznat kao Kanye West, rekao je da želi da “povrati” svoju porodicu sa otuđenom suprugom Kim Kardashian i njihovo četvoro dece North, Saint, Chicago i Psalm. On je podelio svoje planove za moguće pomirenje tokom posete L.A. Mission, gde je održao strastveni govor o važnosti biti sa voljenima.\n„Sada je vreme da vratimo porodice na ovaj Dan zahvalnosti. Sve je u obnavljanju porodice“, podelio je on. „Jutros sam se osećao tako blagosloveno što sam se probudio, vežbao i što sam mogao da se vozim do kuće i vidim svoju ženu i decu.” Čini se da on namerava da se vrati Kim, koja je nedavno počela da izlazi sa komičarem Peteom Davidsonom. Veruje da se ljudi mogu promeniti, a pored toga priznao je da je radio neprihvatljive stvari kao muž, ali da to uvek može da popravi.\nKim i Ye su raskinuli ranije ove godine, ali je reper zadržao svoj dom Hidden Hills vredan 23 miliona dolara u postupku razvoda. Međutim, Ye je u svom govoru rekao da ima kuću odmah pored njihovog bivšeg zajedničkog boravišta kako bi mogao da bude “pored dece što je više moguće”.\nKim Kardashian zvanično prekida sve veze sa Kanyeom Westom\nRomantično: Karol Sevilla napisala veliku ljubavnu poruku Emiliu Osoriu


Kakvo je bilo učešće građana i građanki Leskovca u donošenju odluke o budžetu grada za 2022. godinu - JUGPRESS\nKakvo je bilo učešće građana i građanki Leskovca u donošenju odluke o budžetu grada za 2022. godinu\nGrad Leskovac uputio je 6. decembra javni poziv građanima i građankama da učestvuju u javnoj raspravi o budžetu za 2022. godinu koja se održavala 10. decembra u Sali Skupštine grada Leskovca. U isto vreme objavljen je nacrt odluke o budžetu grada. Dana 8. decembra objavljen je i građanski vodič kroz budžet, navodi Tim 42 u svooj analizi.\nUkoliko analiziramo do sada objavljene izveštaje o sprovedenim javnim raspravama za budžet grada videćemo da se o sadržini pojedinačnih predloga građana i građanki ne zna mnogo već se svi sumiraju i predstave u vidu liste. U izveštaju o javnoj raspravi za budžet grada za 2021. godinu se navodi i da su svi koji su dali predloge mogli uvidom u konačnu odluku o budžetu grada „videti da li su njihovi predlozi uvršteni u odgovarajuće programe“. Dakle po mišljenju nadležnih u ovom slučaju je bolje bilo uputiti građane i građanke da sami analiziraju celokupan budžet grada nego im obrazloženo odgovoriti na podnete predloge. Istinska želja za uključivanjem građana i građanski u proces donošenja odluka o budžetu vidi se kroz razne kampanje informisanja ali i edukacije o budžetskom ciklusu, osmišljavanjem mehanizama animiranja građana i građanki, obrazloženim odgovorima na njihove predloge, sugestije, komentare, omogućavanjem da sami odrede na koje projekt će se potrošiti određeni procenat lokalnog budžeta, transparentnošću budžetskog procesa i sl. Tačnije, kroz sve ono što gradu Leskovcu još uvek nedostaje, navodi se u ovoj analizi Tima 42


PREDSJEDNICA EVROPSKE KOMISIJE: MACRON OTVORIO RUSIJI VRATA ZAPADNOG BALKANA | Hayat.ba\nPREDSJEDNICA EVROPSKE KOMISIJE: MACRON OTVORIO RUSIJI VRATA ZAPADNOG BALKANA\nOna je pozvala lidere EU da smjesta započnu pregovore o pristupanju, jer bi “Rusija i Kina mogle da popune prazninu ukoliko se Unija ne utvrdi u regionu”.\n“Sada treba da održimo riječ i započnemo razgovore o pristupanju”, naglasila je von der Leyen.\nNovi predsjednik Evropske komisije podsjetila je da su lideri EU odgodili mogućnost članstva zemalja zapadnog Balkana još 2003. godine, piše britanski list “Express”.\nFrancuski predsjednik je u intervjuu za magazin “Economist” naglasio da Brisel mora da reformiše procedure pristupanja novih članica EU.\nOna je pozvala zemlje zapadnog Balkana da ne gube nadu, uz napomenu da je to “ekstremno važno i od strateškog interesa”.


Iz štaba zimske službe poručuju: OPREZNO U VOŽNJI!\nPočetak/Servisne informacije/Iz štaba zimske službe poručuju: OPREZNO U VOŽNJI!\nSaobraćaj u Nišu se odvija nesmetano bez obzira na veliku poledicu koja se stvara na kolovozu zbog niskih temperatura i inja kog je bilo u ranim jutarnjim časovima. Štab zimske službe ipak apeluje na građane da pažljivo voze i da se ponašaju u skladu sa zimskim uslovima, kako bi se izbegle eventualne nesreće.\nPrema informacijama iz Štaba zimske službe u Nišu, saobraćaj se odvija nesmetano i za sada nema nikakvih problema na putevima. Na terenu je pet ekipa Javno-komunalnog preduzeća Mediana i sve glavne ulice su posute solju. Za uslove na lokalnim putevima zadužene su tri ekipe “MD gradnje”, što je u ovom momentu sasvim dovoljno, kažu iz Štaba.\nJKP Mediana raspolaže sa 600 tona soli za čišćenje gradskih saobraćajnica, dok je preduzeće “MD gradnja” pripremilo rizlu i 40 tona soli za lokalne puteve, što je kako kažu dovoljna količina za održavanje saobraćajnica u zimskom periodu.\nIpak apeluje se na građane da smanje brzinu i oprezno voze da ne bi dolazilo do saobraćajnih nesreća. Savet pešacima je da pažljivo prelaze ulice, jer u trenutku kočenja može doći do proklizavanja.\nJKP Mediana MD gradnja poledica Štab zimske službe stanje na putevima


"NOVOSTI" SAZNAJU: Nestali niški hakeri čije izručenje zahtevaju SAD\n01. 09. 2021. u 14:22\nTROJE od devetoro optuženih iz Niša za digitalnu prevaru tešku 70 miliona dolara nije više dostupno našim pravosudnim organima.\nViši sud u Beogradu ukinuo im je pritvor 23. jula uz obaveznu meru javljanja policiji i zabranu napuštanja mesta boravka. NJihovo izručenje zahtevaju SAD, ali je postupak po preporuci suda u Strazburu odložen do 29.septembra.\nNestao je prvooptuženi, njegova supruga koja je inače strana državljanka i još jedan od optuženih....\nKako "Novosti" saznaju, Marko Pavlović se poslednji put javio 29. 7.\nHAKERI OSTAJU U SRBIJI? Sud u Strazburu zatražio odlaganje izručenja Nišlija osumnjičenih za digitalnu prevaru u SAD\n20. 07. 2021. u 21:32\nDok se bračni par Kristijan Krstić i Ksenija Fej Atilano Krstić poslednji put javio 5. 8.\nOstali se uredno javljaju. Inače, imaju obavezu da se javljaju policiji lično svakog ponedeljka i četvrtka.\nNiš nestali niški hakeri Niš vesti


Vučić dva dana u Nišavskom okrugu - Televizija Kopernikus TV K::CN\nVučić dva dana u Nišavskom okrugu\n28/07/2017 | Politika\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić boraviće u Nišavskom okrugu.\nOn će prisustvovati postavljanju kamena temeljca za izgradnju fabrike kompanije Cumtobel grupe, obići završne radove u KC u Nišu, radove na Koridoru 10 kod Dimitrovgrada, škola u Pirotu, kao i novu fabriku Leoni i puštanje u rad prve faze proizvodnje.\nPosetu Nišavskom okrugu Vučić će početi sastankom sa predstavnicima austrijske kompanije Cumtobel grupa, koja se, na osnovu usvojenog Memoranduma o razumevanju, obavezala da će zaposliti oko 1.100 radnika.\nAustrijski proizvođač rasvetnih uređaja i komponenti, za čiju fabriku će sutra biti položen kamen temeljac, okvirno će investirati u taj pogon oko 30 miliona evra i upošljavaće mahom inženjere, najavili su predstavnici lokalnih vlasti.\nPrema poslednjim finansijskim rezultatima u poslednjih godinu dana zarada Grupe, pre odbijanja kamate i poreza (EBIT), povećana je za 23,4 odsto na 72,4 miliona evra, dok je neto profit udvostručen sa 11,9 miliona evra na 25,2 miliona evra.\nCumtobel grupa ima 13 fabrika i prodavnica u skoro 90 zemalja, u kojima zapošljava 6.562 radnika, zaključno sa 30. aprilom ove godine.\nPredsednik Srbije obići će i završne radove u novom Kliničkom centru Niš, najmodernijem zdrastvenom kompleksu u ovom delu Evrope.\nVučić je rekao ranije da mu je žao što nije došao u Niš da ubrza te radove i da kašnjenje smatra neuspehom, medjutim i naglasio da će, kada se radovi privedu kraju gradjani ovog dela Srbije i Niša imati centar koji će biti ravan onima u Abu Dabiju ili Švajcarskoj na primer.\nNiško i srpsko zdravstvo u novosagrađenom i kapacitetima rekonstruisanog objekta dobijaju novih 50.000 kvadratnih metara korisnog prostora za zavode, institute i klinike, a uz kapacitete koji se već koriste na prostoru nekadašnje Gradske bolnice, novi centar će biti i jedan od najvećih u Srbiji.\nTakođe, biće to i medicinska i naučnoistraživačka ustanova u kojoj će na jednom mestu biti omogućena kompletna zdravstvena zaštita za oko dva i po miliona stanovnika tog dela naše zemlje.\nU kompleksu novog centra koji je sagradjen po modelu „pametnih zgrada“, biće i jedan od najvećih operacionih blokova u Srbiji i na Balkanu sa 16 najsavremenije opremljenih hirurških sala, tri angio sale, dva urgentna centra.\nPacijenti će biti smešteni u komfornim dvokrevetnim sobama sa kupatilima.\nUkupno je 613 standardnih ležajeva u stacionarnom delu i kapacitetima za intenzivnu negu, a prvi put u najrazvijenijim zdravstvenim ustanovama u Srbiji sagrađen je i zaseban centar za transplantaciju organa i praćenje stanja pacijenata u najmodernijim uslovima za zbrinjavanje stanovništva, ali i za rad medicinskih stručnjaka.\nEvropska investiciona banka (EIB) finansira gradnju KC Niš sa 35 miliona evra, a iz republickog budžeta izdvojeno je 17 miliona evra za opremanje niškog KC.\nPored nekoliko puta ponovljenih obećanja da će taj zdravstveni centar biti na raspolaganju pacijentima od kraja marta, to se neće dogoditi pre kraja ove godine, a taj rok je naveo direktor Kancelarije za upravljanje javnim ulaganjima Marko Blagojević.\nNarednog dana, u subotu, predsednik Srbije će obići radove na rekonstrukciji dve škole u Pirotu a posetu Nišavskom okrugu završiti obilaskom još jednoj velikoj stranoj investiciji, fabrici Leoni u Nišu gde će početi prva faza proizvodnje.\nReč je o investiciji nemačkog proizvodjača kablova, vrednoj 22 miliona evra.\nLeoni u Srbiji od 2009. godine proizvodi auto-kablove u Prokuplju i u Malošištu, kraj Doljevca, gde zapošljava više od 5.000 ljudi.


Pet građanskih udruženja uputilo je inicijativu nadležnim ministarstvima da pokrenu izmene Zakona o komunalnim delatnostima, kao i Zakona o energetici, kako bi se obezbedilo obavezno zaključenje ugovora između toplana i građana, odnosno definisali standardizovani uslovi pod kojima građani takve ugovore mogu raskinuti\nUdruženja su tražila da ministarstva izvrše inspekcijski nadzor nad gradovima i opštinama Srbije kako bi se utvrdilo da li su toplane zaključile ugovore o isporuci toplotne energije sa građanima, na šta su obavezne po Zakonu o energetici, koji je kao krajnji rok za to predvideo decembar 2016. godine\nOna su predložila ministarstvima i inspekcijski nadzor “Toplana Srbije” kako bi se utvrdilo da li su svojim delovanjem i odlukama povredile Zakon o zaštiti konkurencije\nInicijativa je upućena Ministarstvu rudarstva i energetike i Ministarstvu državne uprave i lokalne samouprave, a potpisala su je udruženja “Jasno i glasno” iz Požarevca, Građanski preokret iz Zrenjanina, “Pravo na pravo” iz Niša, Lokalna alternativa Vrbas i “Samo lokalno” iz Bečeja\nPet građanskih udruženja uputilo je inicijativu nadležnim ministarstvima da izvrše inspekcijski nadzor u gradovima i opštinama Srbije kako bi se utvrdilo da li su toplane zaključile ugovore o isporuci toplotne energije sa građanima, na šta su obavezne po Zakonu o energetici, koji je kao krajnji rok za to predvideo decembar 2016. godine.\nUdruženja su predložila ministarstvima i inspekcijski nadzor “Toplana Srbije” kako bi se utvrdilo da li su svojim delovanjem i odlukama povredili Zakon o zaštiti konkurencije.\nOna su inicirala ministarstvima da u okviru svojih nadležnosti pokrenu izmene Zakona o komunalnim delatnostima, kao i Zakona o energetici, kako bi se obezbedilo obavezno zaključenje ugovora između toplana i građana, odnosno definisali standardizovani uslovi pod kojima građani takve ugovore mogu raskinuti.\nInicijativa je upućena Ministarstvu rudarstva i energetike i Ministarstvu državne uprave i lokalne samouprave, a potpisala su je udruženja “Jasno i glasno” iz Požarevca, Građanski preokret iz Zrenjanina, “Pravo na pravo” iz Niša, Lokalna alternativa Vrbas i “Samo lokalno” iz Bečeja.\n– Važećim zakonodavstvom i podzakonskim aktima koji regulišu snabdevanje toplotnom energijom povređuje se načelo autonomije volje, zloupotreba prava ugovorno jače strane, zloupotreba minopolskog položaja, kao i druge povrede ustavnih ili zakonskih odredaba , te opštih pravnih načela- navode ova udruženja.\nU Inicijativi se podseća da Zakon o komunalnim delatnostima propisuje da se, ukoliko odlukom skupštine grada ili opštine nije predviđeno zaključenje pojedinačnih ugovora između vršioca i korisnika komunalnih usluga, “smatra da je ugovorni odnos o pružanju komunalne usluge nastao započinjanjem korišćenja komunalne usluge”.\nUdruženja ocenjuju da se takvim zakonskim rešenjem krše ustavne i zakonske odredbe, uz navođenje da se njime “uvodi fikcija o postojanju ugovora onda kada on realno ne postoji”, a da je ono suprotno opštim pravnim načelima i načelu autonomije volje ugovornih strana. Na ovaj se način se povređuje autonomija volje i mogućnost da kupac toplotne energije odluči hoće li uopšte zaključiti ugovor sa distributerom toplotne energije ili se odlučiti za drugi vid energije, na šta po Zakonu o energetici ima pravo, navode ona.\nOna navode da je drugi problem što je regulisanje raskida ugovora sa distributerima toplotne energije ostavljeno lokalnim samoupravama, koje u praksi postupaju potpuno šarenoliko. Gradovi i opštine predviđaju pravo kupca na jednostrani otkaz po sopstvenom nahođenju, ili ulaze u zloupotrebu prava, propisujući neprimerene i teško ostvarive uslove. Njihova rešenja su “neretko i nezakonita, te dovode do značajne neravnopravnosti građana po teritorijalnom principu”.\nUdruženja podsećaju da Zakon o obligacionim odnosima i Zakon o pravima potrošača “na primeren i dovoljno jasan način regulišu pravo na raskid ugovora zbog neispunjenja, promenjenih okolnosti, prekomernog oštećenja i drugo. Zakon o zaštiti potrošača precizira da kod usluga od opšteg ekonomskog interesa, kakva je i daljinsko grejanje, potrošač ima pravo da raskine ugovor “ako se ne slaže sa promenom cene, tarife ili promenom opštih uslova ugovora, navedenim u obaveštenju druge ugovorne strane, kao i u pogledu kvaliteta pruženih usluga”.\nU Inicijativi se kao ilustracija navode različita rešenja lokalnih samouprava za situacije kada građanin želi da raskine ugovor sa toplanom. Grad Zrenjanin u svojoj odluci predviđa da građanin koji zahteva isključenje sa mreže daljinskog grejanja mora da podnele dokaz o vlasništvu nad stanom, pisanu saglasnosz Skupštine stambene zajednice, dokaz o izmirenju svih računa za grejanje, kao i da izradi idejni projekat objekta kojim dokazuje da postoje tehničke mogućnosti za potpunu obustavu toplotne energije, izvede sve radove kojima se obezbeđuje obustava toplotne energije i snosi sve troškove radova i materijala koji nastaju usled takve obustave.\nGrad Niš postavlja malo blaže kriterijume, jer svojom odlukom predviđa da se ugovor sa toplanom može raskinuti pod uslovom da je korisnik daljinskog grejanja izvršio radove na fizičkom odvajanju dela grejne instalacije koja se nalazi u njegovom stanu od unutrašnje grejne instalacije zgrade, kao i da je obezbedio novi sistem grejanja u svom stanu.\nGrad Požarevac je, pak, predvideo najblaže kriterijume, pošto u svojoj odluci predviđa da “kupac može pismeno trajno otkazati ugovor o snabdevanju toplotnom energijom sa otkaznim rokom do 30 dana”, a da je jedini uslov za to da je izmirio račune.\nVažno “pravo na neću”\nOva inicijativa je pokrenuta u okviru realizacije projekta niškog udruženja “Pravo na pravo”, čiji je jedan od ključnih ciljeva da se korisnicima toplotne energije obezbedi „pravo na neću“, koje je važan tržišni regulator cene i kvaliteta daljinskog grejanja, kao i afirmacija daljinskog grejanja kao najpogodnijeg i najjeftinijeg načina grejanja. Cilj projekta je i ukazivanje građanima i nosiocima vlasti da se prava građana regulisana zakonom ne mogu osporavati. Projekat podržavaju British Council i Trag fondacija.


IGMANSKA INICIJATIVA: "Krivokapić da javno prizna genocid u Srebrenici" (foto) - IBALKAN\nIGMANSKA INICIJATIVA: “Krivokapić da javno prizna genocid u Srebrenici” (foto)\nIgmanska inicijativa pozvala je premijera Zdravka Krivokapića da se javno ogradi od izjave ministra pravde, ljudskih i manjinskih prava Vladimira Leposavića i negiranja činjenica počinjenih masovnih ratnih zločina, javno prizna genocid u Srebrenici…\nSARAJEVO: Regija, Crna Hronika, vijesti, utorak, 30.03…17.34… IGMANSKA INICIJATIVA: “Krivokapić da javno prizna genocid u Srebrenici” (foto)\nIz Igmanske inicijative oštro su osudili svaki vid poricanja i nepriznavanja zločina genocida učinjenih na teritoriji bivših jugoslovenskih republika, od strane Leposavića.\nOni su podsjetili da je crnogorski parlament u julu 2009. god pokazao svoj demokratski kapacitet i usvajanjem Deklaracije o prihvatanju Rezolucije Evropskog parlamenta (EP) o Srebrenici, osudio “masovni zločin u tom bosanskohercegovačkom gradu, kao i druga zlodjela počinjena tokom sukoba na prostorima bivše Jugoslavije”.\n“Crna Gora je bila prva država u regionu koja je prihvatila i verifikovala Rezoluciju EP o Srebrenici u kojoj se genocid jasno pominje”, navodi se u saopštenju koje potpisuju kopredsjednici Igmanske inicijative za Bosnu i Hercegovinu, Crnu Goru, Hrvatsku i Srbiju, Vehid Šehić, Branislav Radulović, Zoran Pusić i Milan Antonijević.\nČitaj još: ANA BRNABIĆ SLETJELA U MOSTAR: Evo ko je dočekao… (foto)\nOni su upozorili da izjave vladajuće strukture izvršne vlasti grubo ruše sve napore uložene po pitanju suočavanja s prošlošću i utvrđivanja istine i činjenica o žrtvama ratnih sukoba u regionu.\n“Ovako iznijeti stavovi u potpunosti ruše evropski put izgradnje Crne Gore kao demokratskog građanskog i odgovornog društva i zajednice zasnovane na poštovanju vladavine prava, te unaprjeđenje saradnje između zemalja regiona Zapadnog Balkana”, navodi se u saopštenju.\nIz Igmanske inicijative pozvali su Krivokapića da se javno ogradi od izjave Leposavića i negiranja činjenica počinjenih masovnih ratnih zločina.\n“Igmanska inicijativa poziva Krivokapića da prizna počinjeni genocid u Srebrenici i na taj način pokaže kapacitet očuvanja multietičog i multinacionalnog crnogorskog sklada”, zaključuje se u saopštenju.\nČitaj još: KLANJANA DŽENAZA SULJU HALALKIĆU, DOBROM ČOVJEKU, NAJVEĆEM DOBROTVORU IZ BIH U ŠVEDSKOJ- Odrastao u siromaštvu...\n“Izjavom da će na Samitu u Briselu sa liderima Evropske Read more\n"Rezolucija nije samo papir! To je veliki korak, ne samo Read more


Akcijom kompanije "Lidl" uklonjeno 14 tona otpada iz prirode - SRDA\nAkcijom kompanije “Lidl” uklonjeno 14 tona otpada iz prirode\nIzložbom na Kalemegdanu, kroz fotografije lokaliteta u Srbiji koje prikazuju stanje pre i posle akcija čišćenja, kompanija “Lidl Srbija” je obeležila kraj ovogodišnje ekološke akcije “Čisto iz ljubavi”, koju je sprovela uz podršku “Čepom do osmeha” i još 7 lokalnih organizacija.\nSvi posetioci beogradske tvrđave imaće priliku do 22. juna da pogledaju ovu izložbu na otvorenom, koja na slikovit način prikazuje kakva je naša okolina i kako zajedničkom akcijom možemo da naše okruženje učinimo boljim mestom za život.\nOrganizacija “Čepom do osmeha” je kao glavni partner “Lidl”-ove ekološke akcije “Čisto iz ljubavi” sprovela akcije čišćenja u 8 gradova Srbije tokom kojih je sakupljeno više od 12 tona otpada, od čega su čak 2 tone poslate na reciklažu. Paralelno sa tim, kompanija “Lidl Srbija” je obezbedila finansiranje nekoliko manjih, lokalnih akcija po Srbiji kojim je uklonjeno oko 2 tone otpada.\n– Kao društveno odgovorna kompanija nastojimo da svojim primerom motivišemo javnost i pokrenemo pozitivne promene u društvu, a ovom ekološkom akcijom podsećamo da ljubav prema prirodi treba da bude i ostane čista. Presrećni smo što smo okupili više od 600 učesnika i što se među njima našlo 40 naših kolega koji su pola svog radnog dana proveli na nekoj od akcija, čime su “Lidl” kao kompanija i oni kao pojedinci na jedinstven način pomogli zajednici – izjavila je Martina Petrović, rukovodilac sektora korporativne komunikacije i CSR u kompaniji “Lidl Srbija”.\nSvi posetioci koji budu šetali Kalemegdanom imaće priliku da vide kako su određeni gradovi u Srbiji izgledali pre “Lidl”-ove ekološke akcije čišćenja, a kako izgledaju sada, nakon uloženog truda svih organizacija i volontera koji su učestvovali u realizaciji projekta.\n– Htela bih da naglasim koliko nam je važno što smo bili partneri na projektu sa jednom tako društveno odgovornom kompanijom kao što je “Lidl”, što smo ujedinili snage da pošaljemo zajedničku poruku koliko nam je svima naša planeta važna i koliko je važno da svaki građanin Republike Srbije shvati da svojim ličnim izborima direktno utiče na ekosistem. U okviru akcije održali smo i edukativne radionice mališanima širom Srbije, jer su oni najvažniji, naša budućnost. Sredstvima od prikupljenog reciklabilnog otpada, obezbeđen je dodatan novac za kupovinu pomagala, što je naša osnovna delatnost. Ova ekološka akcija daje doprinos na više nivoa, za zdraviju i čistiju prirodu, za humanije društvo, ali i za sve one pojedince kojima je pomoć potrebna. Naravno, ovo nije kraj, već poziv i drugima da se aktiviraju, sa nama ili sami, čisto iz ljubavi, za bolje sutra – izjavila je Vanja Petković, predsednica udruženja “Čepom do osmeha”.\nTokom ovogodišnje kampanje “Čisto iz ljubavi” očišćeni su lokaliteti u 15 gradova Srbije, gde je “Čepom do osmeha” čistilo u Subotici, Bačkoj Palanci, Novoj Pazovi, Valjevu, Čačku, Nišu, Vranju i Novom Pazaru.\nOsim toga, udruženje “Eco Infinity” očistilo je delove Sjenice; Udruženje građana “Full House” Paraćin; Odred izviđača ,”Đorđe Simeonović” očistio je delove Zaječara; “Ekolibri” udruženje građana Obrenovac; Ekološko udruženje ,”Ožalj” Priboj na Limu, Udruženje “Češko selo” Belu Crkvu, dok je Udruženje građana “Banatski zaokret” čistilo u Zrenjaninu.\nOva akcija “Lidl”-a, proistekla je iz strategije “Švarc grupe” (Schwarz Gruppe) “REset Plastic”, za odgovorno upravljanje plastikom, koja je usmerena na pet oblasti delovanja: od izbegavanja upotrebe plastike, recikliranja i uklanjanja iz prirode, do podsticanja ekoloških inovacija i edukacije u ovoj oblasti. Na taj način “Lidl Srbija” smanjuje upotrebu plastike i zatvara njen krug, a sve “Za bolje sutra”.\nakcija čišćenja prirode Čepom do osmeha Čisto iz ljubavi Eco Infinity izložba fotografija Kalemegdan Lidl Martina Petrović otpad Vanja Petković


MINISTAR SPORTA - DRAGO MI JE ŠTO SAM POSETIO MLADE DŽUDISTE U TURIJI: Srbobran.net web portal\nPrilikom današnje posete, Udovičić je prisustvovao demonstracionom treningu mladih džudista i razgovarao i sa opštinskim rukovodiocima o budućoj saradnji i podršci koje klubovima i lokalnoj samoupravi može pružiti Ministarstva omladine i sporta. Dočekao ga je špalir građana i sportisti kluba domaćina ispred škole i sportske sale u Turiji, sa kojima se ministar pozdravio i razmenio nekoliko rečenica.\n- Drago mi je što sam posetio mlade džudiste u Turiji, jer je ovo klub koji je prošle godine proglašen za najbolji sportski kolektiv u opštini. Ovaj klub okuplja više od 70 dece, a na listi Džudo saveza Srbije, u konkurenciji preko 100 klubova ovaj mali ali uspešan klub nalazi se na sedamnaestom mestu. To pokazuje da jedna mala lokalna uprava sa domaćinskim poslovanjem i odgovornim pristupom, može da iznedri vrhunske šampione i da se bori sa najvećim lokalnim samoupravama i gradovima. Na ovaj način pokazujemo da ne pravimo razliku između velikih i malih sportkih klubova i da ne postoje prioritetne lokalne samouprave, kazao je u razgovoru sa novinarima Udovičić i dodao:\n- Zahvaljujem se predsedniku opštine Radivoju Paroškom, koji je ove godine skoro duplirao budžet za omladinu i sport. Time je pokazao koliko je 2020. godina važna za opštinu Srbobran, kada je reč o razvoju omladine i sporta, i koliko je u samom vrhu prioriteta kada je reč o strateškim ciljevima opštine, rekao je ministar Vanja Udovičić.\nNovinarima se obratio i predsednik opštine, Paroški:\n- U našoj opštini postoji veliki broj registrovanih sportista i sportskih klubova, imamo preko 1.200 sportista koji se takmiče u raznim disciplinama, pa s toga ministar ima dobar razlog da nas poseti. Lokalna samouprava podržava, pre svega, rad sa mladom generacijom, imamo puno selekcija, a posebno treba istaći da se sa mladim sportistima radi stručno i pedagoški. Džudo klub 'Turija' je veoma dobro organizovan sportski kolektiv, koji svake godine ima sve više mladih sportista koji pokazuju svoj kvalitet na brojnim takmičenjima. Dobar rad ovog kluba pokazuje i to što rukovodstvo kluba uspeva da organizuje međunarodne turnire, jedan od takvih turnira okupi više od 500 sportista iz nekoliko zemalja. Činimo maksimalan napor da naši sportisti imaju dobre uslove za rad i u tom smislu smo na zavidnom nivou, rekao je ovom prilikom Paroški.


Jojiću i Radeti sudiće se u Hagu zbog odbijanja svedoka da svedoče u Srbiji\nVjerica Radeta / Foto: FoNet/SRS\nSud UN za ratne zločine odbacio je zahtev da se suđenje članovima Srpske radikalne stranke Vjerici Radeti i Petru Jojiću preda pravosuđu Srbije zbog mogućeg uticaja na svedoke optužbe, saopštio je Međunarodni rezidualni mehanizam za ratne zločine.\nMehanizam, naslednik Haškog tribunala, naveo je u obrazloženju odluke da svedoci protiv Radete i Jojića ne žele da svoje lične podatke obelodane pred sudom u Srbiji, jer se boje za svoje živote, preneo je N1. Sudije Mehanizma smatraju da bi tužilaštvo imalo velike probleme oko dokazivanja optužnice pred srpskim pravosuđem, jer svedoci nisu voljni da se pojave pred sudom u Srbiji. Navedeno je da su izdati novi nalozi za hapšenje Radete i Jojića, a vlasti Srbije se pozivaju da ih prebace u Hag. Podsetimo, Haški tribunal optužio je Jojića, Radetu i Jova Ostojića, koji je u međuvremenu preminuo, za uticanje na svedoke u procesu protiv njihovog partijskog šefa Vojislava Šešelja. Međutim, u maju 2016. godine Viši sud u Beogradu saopštio je da postoji pravna obaveza Srbije da izručuje samo okrivljene za najteže ratne zločine, genocid i zločine protiv čovečnosti, dok za optužene zbog nepoštovanja suda ta obaveza ne postoji. Mehanizam je u junu 2018. doneo odluku da se slučaj prebaci srpskom pravosuđu, ali je ta odluka preinačena, jer sudijama nije predočeno da svedoci ne žele da se pojave pred sudom u Srbiji.\nKako se ističe, Jojić i Radeta terete se da su pretnjama i podmićivanjem uticali na svedoke optužbe da ne svedoče ili da promene iskaz i brane Šešelja. Jedan od svedoka, čiji je identitet zaštićen, opisao je kako je svedok iz procesa Šešelju 2008. doveden u sedište SRS, gde mu je Jojić rekao da zna da je on dao izjavu haškim tužiocima i da bi sada trebalo da “malu izjavu” da i Šešeljevoj odbrani. Po izjavi očevica, “Jojić je zatim izdiktirao svedokovu izjavu”, koja je bila “neistinita i sadržala lažne optužbe protiv haškog tužilaštva” i “obmane o Šešeljevoj ulozi i odgovornosti tokom rata”. Dodaje se da je istog svedoka Vjerica Radeta, pošto je pristao da sarađuje, više puta “podvrgavala pritisku” da napusti svoj tadašnji posao i prihvati da ga, umesto toga, redovno plaća SRS.\nRadeta je juče izjavila da ona i Jojić nemaju nameru da idu dobrovoljno u Hag i da ne postoji pravni osnov za njihovo izručenje. Kazala je da ne može da zamisli da postoji neko ko bi prekršio Ustav i izručio ih. “Šta će dalje da se dešava, kako će Srbija da reaguje, to nije moj problem, ali prosto ne mogu da zamislim da postoji neko ko bi bio u stanju da tako grubo prekrši Ustav Srbije i pravosnažno rešenje Višeg suda, ali svakako je to pitanje za predstavnike vlasti”, rekla je Radeta.\nPenzioneri u petak izlaze na ulice zbog odluke Ustavnog sudaIpsos: Evropljani svesni prednosti koje nudi EU, strahuju kojim putem ide\nIstinomer vesti © 2020. Sva prava zadržana.


Predsednik Skupštine grada Subotice dr Balint Pastor (Dr. Pásztor Bálint) danas je, u Velikoj većnici Gradske kuće, zajedno sa pokrajinskim zaštitnikom građana, ombudsmanom prof. dr Zoranom Pavlovićem bio domaćin okruglog stola na temu „Poverenje u institucije“ – Kome prijaviti nasilje? Skup je organizovan s ciljem celovitog sagledavanja problema, potreba i sačinjavanja zajedničkih zaključaka i predloga za unapređenje i adekvatnu zaštitu ljudskih prava i prava deteta.\nBalint Pastor je, obraćajući se medijima uoči skupa u Velikoj većnici, izrazio zadovoljstvo što je pokrajinski ombudsman upravo u Subotici organizovao skup o, kako je rekao, nažalost uvek aktuelnoj temi koja je prisutna u društvu, a ta tema je nasilje, poverenje u institucije, kome prijaviti nasilje.\nUz konstataciju da Subotica, kada je reč o nasilju, ne odudara mnogo od pokrajinskog i republičkog proseka, on je naveo da je vršnjačko nasilje, nasilje u porodici i svako drugo nasilje prisutno i u našem društvu, kao što je prisutno i u drugim društvima.\n„Ima puno frustracija u našem društvu, što je tipično za zemlje u tranziciji. Zato je dobro što imamo ovakve skupove na kojima su prisutni i predstavnici policije, tužilaštava, sudova, ustanova socijalne zaštite, zdravstva i obrazovanja, kao i predstavnike medija i organizacija civilnog društva. Mediji imaju ogromnu odgovornost, kakvu imaju i političari, povodom ovog pitanja bez obzira da li je reč o lokalnom, pokrajinskom ili republičkom nivou“, istakao je Pastor.\nJedna konferencija, dodao je, ne može da umanji priusustvo nasilja u društvi, ali svakako može da ukaže na postojanje ovog problema.\n„U našem zakonodavstu učinjeni su pomaci, mislim da imamo relativno dobre zakone koji regulišu ovu oblast, ali kao što je to i u drugim sferama našeg života, imamo problem u primeni tih zakona. Verujem da ćemo u saradnji sa relevantnim državnim organima, institucijama, ustanovama i organizacijama uspeti u nekoj meri da smanjimo prisustvo nasilja, kao i da ćemo doći do toga da žrtve nasilja u većem broju prijavljuju ove slučajeve nadležnim organima, jer bez toga se ne može boriti protiv pojave nasilja“, naglasio je dr Balint Pastor.\nPokrajinski ombudsman Zoran Pavlović rekao je da je Subotica za njega, profesionalno, prvo mesto gde je progovorio o ovoj temi kada je promovisao i svoju „životnu temu“ – „Zaustavimo nasilje i nulta tolerancija nad nasiljem“, pre više od deset godina.\n„Ovo je jedan kontinuirani rad, moj lično, ali i institucije na čijem sam trenutno čelu. Bez saradnje svih nas zajednički, počevši od sredstava javnog informisanja, profesionalaca i organizacija civilnog društva nećemo moći da dođemo do tog rezultata, a to je nulta tolerancija na nasilje. Da bismo mogli da donesemo zajedničke zaključke moraćemo zajednički na tome da radimo. Ovo nije nova tema, ovo nije ništa spektakularno što se nije i ranije govorilo, ali je činjenica da se mora raditi preventivno. Rezultata rada neće biti bez preventivnog rada i pripremanja procedura po kojima ćemo svi morati da postupamo ne samo državni organi nego i svi oni kojima je stalo do dobrobiti, ne samo odraslih već i onih koji su naša budućnost, a to su naša deca“, poručio je Zoran Pavlović.\nNakon skupova u Novom Sadu i Subotici, pokrajinski zaštitnik građana organizovaće okrugli sto na istu temu i u Sremskoj Mitrovici, nakon čega će na plenarnom skupu, koji ombudsman planira da organizuje na jesen, zaključci sa sva tri održana okrugla stola biti sumirani, a biće donete i preporuke i predlozi čija bi realizacija doprinela jačanju poverenja u institucije, efikasnijoj koordinaciji i saradnji relevantnih aktera, s ciljem zaštite i unapređenja ljudskih prava.


Rusija razmatra slanje dodatnih trupa?\nRuske snage u Siriji\nVisoki američki obaveštajni zvaničnici izražavaju zabrinutost da Rusija možda nije u potpunosti posvećena mirnom rešenju sukoba u Siriji.\nDirektor Nacionalne obaveštajne službe Džejms Kleper rekao je na pretresu u Kongresu da je Rusija „zaokupljena“ svojim angažovanjem u Siriji i da bi uskoro mogla da preduzme dodatne korake da ojača režim predsednika Bašara al-Asada.\n„Razmatraju mogućnost da pošalju veći broj pripadnika kopnenih snaga“, naveo je Kleper, uz ocenu da na ruski stav ustiče sećanje na angažman u Avganistanu, te da je to jedan od razloga zbog kojih je Moskva zainteresovana za okončanje neprijateljstava.\nObaveštajni zvaničnici tvrde da postoji stalno, ali postepeno povećanje ruskih aktivnosti u Siriji, ali i da nema nagoveštaja intenziviranja ruskih operacija, uoči roka za stupanje na snagu primirja, u subotu u ponoć.\nSirijske pobunjeničke grupe navode da su ruski ratni avioni nastavili da bombarduju položaje u severozapadnoj Siriji, u znak podrške vladinoj ofanzivi u pokrajini Latakija.\nRusija je saopštila je da je proces uspostavljanja primirja u toku, ali i optužila američke zvaničnike da pokušavaju da podriju sporazum. U međuvremenu, diplomate Ujedinjenih nacija razmatraju rezoluciju Saveta bezbednosti kojom se podržava prekid vatre u Siriji.


✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Afganistana za Latviju na eSky.ba?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Afganistana za Latviju ?\n✔ Ako rezerviram let iz Afganistana za Latviju , mogu li rezervirati ujedno i smještaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Afganistana za Latviju ?\nBudite sigurni, da na eSky.ba ponuda letova iz Afganistana za Latviju uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizirane za visoki standard.


Dotacije sportskim klubovima | Boom93\nGradsko veće u Požarevcu usvojilo je danas izveštaj o planiranim i utrošenim sredstvima za dotacije sportskim organizacijama.\nPrvobitnim planom dotacije je trebalo da iznose 50 miliona. Sa trechim rebalansom povećane su na 72,5 miliona dinara. Najveći korisnik FK Mladi radnik je sa 19 miliona stiagao do 31 miliona ili trenutno oko 43 odsto sredstava iz dotacija. 6 miliona dinara još uvek nije raspoređeno.\nIz budžetske rezerve je klubovima do sada isplaćeno blizu 15 miliona, a trećim rebalansom našlo se dodatnih 8 miliona.\nPrvi plan – organizacije sa udelom većim od 5 %\nNakon rebalansa 3 – organizacije sa udelom većim od 5 %


Naslovna PredstaveVelika scena Scena na rumunskom "Petru Krdu" Predstave za decu Mala scena "Tomislav Pejčić" Repertoar Aktuelno O namaAnsambl Umetnička podrška Spoljni saradnici Tehnika Opšti poslovi Rukovodstvo O zgradiGalerija Tehnički parametri IstorijaPozorišni život u Vršcu Jovan Sterija Popović Vršačka pozorišna jesen Početna Istorija Pozorišni život u Vršcu\nPozorišni život u Vršcu\tU Vršcu pozorišni život traje više od dva veka. Godine 1761. podignut je Veliki srpski magistrat i više od 100 godina služio je kao stalna pozorišna zgrada.\nNa dan pozorišta 10. februara 2002. godine otvorena je Mala scena u zgradi pozorišta koja nosi ime velikana vršačkog glumišta - Tomislava Pejčića. Pored scene na srpskom, u Narodnog pozorišta "Sterija" u sezoni 2003-2004. počela je sa radom scena profesionalnog pozorišta na rumunskom. Prva profesionalna predstava na rumunskom jeziku izvedena je 15. novembra 2003. godine - Matej Višnjik "Teatru deskumpus sau omul-lada-de-gunoi" u prevodu Dekomponovano pozorište ili čovek kontejner" - režija Julijan Ursulesku. Danas je četvrtak, 27. jul 2017.\tOnline status


* Oružje, bolest i ISIS: Sirijski izbjeglički kamp je katastrofa u nastanku\nU PUSTINJSKOM kampu na sjeveroistoku Sirije, gdje deseci hiljada supruga i djece boraca Islamske države čame već mjesecima dok se svijet dogovara što s njima, simpatizerke ove terorističke organizacije redovito pale šatore žena koje smatraju nevjernicama.\nKaos u kampu zasigurno je izazvan i nekontroliranim povećanjem njegove populacije: od manje od 10 hiljada na kraju prošle godine do 72 hiljade nakon što je ISIS poražen u ožujku. Od toga je nekih 50 hiljada djece.\nTu je i desetak hiljada stranih državljanki i njihove djece, iz nekih pedesetak zemalja osim Iraka, koje njihove vlade uglavnom ne žele primiti natrag. Kurdske vlasti koje upravljaju kampom već mjesecima mole te zemlje da prime natrag svoje državljane i upozoravaju da ih neće moći držati vječno u kampu u pustinji.\n994 (993 + 1)