MINISTARSTVO unutrašnjih poslova izdalo je saopštenje u kome navode da Ministarstvo inostranih poslova Crne Gore nije osporilo ni jednu činjenicu iz izjave ministra Vulina, ali jeste njegovo pravo da govori.\n- Kada nestane argumenata, ostanu uvrede. Ministarstvo inostranih poslova Crne Gore nije osporilo ni jednu činjenicu iz izjave ministra Vulina, ali jeste njegovo pravo da govori. Ministarstvo inostranih poslova je potvrdilo sve što je ministar Vulin izgovorio, samo što Ministarstvo inostranih poslova Crne Gore smatra da je proterivanje ambasadora Srbije i dodela vakcina takozvanim kosovskim bezbednosnim snagama, koje po Rezoluciji 1244 ne bi smele da postoje, prijateljski gest koji ojačava naše veze. Ministarstvo inostranih poslova Crne Gore smatra da je rezolucija o genocidu u Srebrenici izraz „većinske volje njenih konstituenata“ u Crnoj Gori i valjda zato može Srbe da označi kao narod genocida, a Srbija treba o tome da ćuti. Srbi izgleda nisu „konstituenti“ u Crnoj Gori, pa se njihova volja i ne broji. Postupak koji se vodi protiv gradonačelnika Nikšića, jer nije prihvatio da mu „većinska volja“ određuje šta je genocid i ko ga je počinio, govori da je rezolucija doneta ne da bi branila istinu, već da bi Srbima zabranila da govore istinu. Zanimljivo je da je Ministarstvo inostranih poslova Crne Gore izbeglo da odgovori zašto nije potpisan sporazum sa Srpskom pravoslavanom crkvom. Ako su zaboravili koji je sporazum u pitanju da ih podsetimo, to je onaj sporazum koji je bio jedno od temeljnih obećanja nove vlasti i njenih „konstituenata“ zbog koga su desetine hiljada pravoslavnih Srba protestovali u Crnoj Gori, a sa njima i sadašnji predsednik Vlade Crne Gore. Ministar spoljnih poslova Crne Gore, istina nije učestvovao u litijama, pa i nije čudno što mu ni sporazum sa Srpskom pravoslavnom crkvom nije vredan odgovora - odgovorilo je Ministarstvo unutrašnjih poslova Republike Srbije Ministarstvu inostranih poslova Crne Gore, reagujući na saopštenje tog ministarstva u kome se navode brojne laži i uvrede upućene ministru unutrašnjih poslova Srbije Aleksandru Vulinu i državi Srbiji.\nCrna Gora Aleksandar Vulin Srebrenica MUP


Rekonstrukcija 18: Regionalna, kako i s kim? - B92.NET\nSport / Vladimir Novaković 56\nProšle nedelje počeli smo priču o temi koja se od početka veka u talasima pojavljuje u domaćoj javnosti – regionalnoj ligi.\nIzvor: ponedeljak, 10.03.2014. | 09:25 -> 10:05\nDanas se bavimo primerima liga koje su već organizovane u nekim delovima kontinenta, kao i o onima koje je UEFA stopirala.\nNakon toga napravićemo održivi fleksibilni predlog nadnacionalnog takmičenja, koje bi ispunilo obe svrhe (finansijsku i takmičarsku), a delovalo realno izvodljivo.\nKao i u prošlom broju videćemo šta o regionalnom takmičenju misle kolege iz drugih država koje se suočavaju sa sličnim problemima i opcijama kao Srbija. Sagovornici u temi o regionalnoj ligi su ugledni nezavisni novinari koji pišu o fudbalu u susednim državama – Hrvatskoj i Rumuniji. Njihove priče daće nam mogućnost da stvari sagledamo i iz drugog ugla.\nAleksandar Holiga (@AlexHoliga) piše za T-Portal, bio je urednik hrvatskog izdanja magazina FourFourTwo, i redovni je saradnik niza globalno poznatih medija (Guardian), blogova (InBedWithMaradona), časopisa (11 Freunde, When Saturday Comes).\nRadu Bajku (@rbaicu) je fudbalski skaut (radio za klubove u Bundesligi i elitnom rangu Švajcarske i Francuske) i urednik bloga Scouting Romania, jednog od najkvalitetnijih izvora informacija o fudbalu u našem severoistočnom susedstvu.\nKo može, a ko ne?\nNajozbiljnije regionalno takmičenje klubova do danas organizovale su tri države na severu Evrope. Od 2004. do 2007. održane su tri sezone takmičenja pod imenom Royal League (Kraljevska liga, zbog toga što su u pitanju tri kraljevine), u kojem su nastupala po četiri kluba iz Norveške, Švedske i Danske.\nTakmičenje je počinjalo u kasnu jesen, čim se završe sezone u Norveškoj i Švedskoj (gde se igra proleće-jesen) i trajalo je do proleća sledeće godine (kraj se od maja u prvoj pomerao do marta u trećoj sezoni).\nIdeja je bila jednostavna – 12 najjačih i (uglavnom) najpopularnijih nordijskih klubova, koji privlače pažnju sponzora i televizijskih gledalaca. Klubovima je garantovana pristojna suma za samo učešće (oko 150 hiljada evra), uz bonuse za sve što postignu tokom takmičenja.\nSistem je počivao na tri grupe sa po 4 tima (6 garantovanih utakmica), a dalje se menjao iz godine u godinu, od druge faze sa 6 timova (dve grupe po tri, još 4 utakmice) pa direktnog ulaska pobednika u finale, do 8 timova (četvrtfinale i polufinale, jedne sezone po dve, sledeće po jedna utakmica), sa jednim finalnim mečom.\nSvaki bod donosio je novac, plasman u svaku sledeću fazu takođe, a pobednik je mogao da skupi skoro milion evra samo od nagrada za rezultate, što je za uslove u tim ligama sasvim pristojna suma.\nOd druge sezone delio se i bonus za broj gledalaca, pa je preko 10.000 po meču garantovalo nešto više od sto hiljada evra. Ključni problem takmičenja video se već iz te inicijative, a nezainteresovanost publike još se bolje videla kada je u trećoj sezoni napravljena nova struktura bonusa za gledaoce (ukupno preko 1.1 milion evra), koja je garantovala 10 hiljada bonusa ako klub ima samo 35 posto prosečne posete iz nacionalne lige, pa onda još po 10.000 za savkih dodatnih 5 posto.\nDanski klubovi potpuno su dominirali, FC Kopenhagen je osvojio prva dva izdanja, a u trećem je izgubio veliki derbi u finalu protiv Brendbija. Danci su i tako jedini ozbiljno pratili takmičenje, FCK je redovno imao preko 10 hiljada gledalaca po meču, a tri duela gradskih rivala u poslednjoj sezoni gledalo je skoro 55.000 ljudi.\nNasuprot tome stajali su Norvežani – zbog teških vremenskih uslova oni su igrali kao domaćini po halama, uglavnom daleko od gradova iz kojih su klubovi. Klubovi iz Osla i okoline igrali su u 100km udaljemo Tensbergu, pa je sva tri meča osmine finala u sezoni 2005/06 (Lin, Volerenga, Lilestrem) gledalo ukupno 1885 ljudi! Istog dana, 8. decembra 2005, u Kopenhagenu su gradski derbi gledala 17.644 gledaoca, dok su u Šienu Starti Mitjilend privukli 63 navijača. Oba meča završena su 1:1.\nDok se igrala treća sezona planiralo se proširenje lige na timoveiz Finske i sa Islanda, ali je umesto toga sezona 2007/08 otkazana. Isto seponovlio i sledeće godine, a poslednji put pokušano je organizovanje kupa sa 15 klubova početkom 2010. Nije bilo zainteresovanih televizija.\nNa istočnoj obali Baltika u različitim oblicima je nekoliko puta u ovom veku formirana Baltička liga, u kojoj učestvuju klubovi iz Estonije, Letonije i Litvanije. Takmičenje je organizovano po uzoru na Royal League, s tim da je u različitim sezonama učestvovalo 12 ili 16 timova.\nU četiri odigrane sezone dominirali su Letonci sa tri titule i još tri finala, a u Kupu šampiona Baltika imali su jednu titulu i jedno finale u dve sezone, koliko se igrao. Sve preostale nastupe u finalima (2 pobede, 2 poraza) zabeležili su Litvanci.\nTakmičenje takođe počinje sa zimom, odmah po završetku ligaških takmičenja u tim zemljama, i traje do proleća, ne ulazeći u termine UEFA.\nKorak dalje otišle su ženske fudbalske lige Holandije i Belgije. U želji da pojačaju konkurenciju one su napravile BeNe Ligu, takmičenje u čijem je uvodnom šampionatu 2012/13 učestvovalo po osam klubova iz obe zemlje. Planovi su postojali godinama ranije, održan je i BeNe Superkup, a UEFA je odobrila ovaj eksperiment pre dve godine, uz pravilo da mesto u ženskoj LŠ dobijaju najbolji holandski i najbolji belgijski klub, a ne nužno prva dva na tabeli (srećna okolnost je da su prva dva mesta u debitantskoj sezoni osvojili Tvente i Standard).\nBeNe Liga se u uvodnoj sezoni igrala u dve faze. U prvoj klubovi igraju samo sa rivalima iz iste zemlje, a u drugoj se nacionalne tabele dele po sredini, pa dalje za titulu igraju timovi iz gornjih polovina obe tabele, a za opstanak oni iz donjih. Već u drugoj sezoni formirana je jedinstvena liga sa 16 klubova, St Truiden se povukao pre starta sezone, a Utreht je rasformiran početkom druge polusezone, pa ih je sada 14. Do kraja sezone ostal jed 10 kola, prva dva mesta opet drže Tvente i Standard.\nRazvoj situacije u BeNe Ligi pažljivo prate muške kolege. Uz uvodnim godinama veka oni su dvaput pokušali da pokrenu Atlantsku ligu, u kojoj bi uz te dve zemlje učestvovale i škotski i portugalski, u prvoj verziji i danski i švedski klubovi.\nPrvi plan formiranja Atlantske lige pokrenuli su čelnici PSV Ajndhovena 2000. godine. Bilo je to doba kada se za kratko vreme produbio jaz između klubova iz najvećih liga i do tada izuzetno uspešnih ekipa iz nekoliko jakih takmičenja u prilično malim državama (PSV, Ajaks, Fejenord, Porto, Benfika, Sporting, Seltik, Rendžers).\nVeć je tada bilo jasno da zatovreni u svoje nacionalne lige ti timovi vrlo brzo neće moći da finansijski pariraju ni osrednjim engleskim, španskim ili italijanskim ekipama. Rešenje je nađeno u ligi od 14 timova iz 6 država, koji bi izašli iz nacionalnih takmičenja, ali bi zadržali opciju da poslednji tim Atlantske lige ispada u nacionalno prvenstvo, a menja ga prvak iste države.\nPlan je bio jednostavan – sa 40 miliona stanovnika (samo u 4 osnovne nacije, dodavanje dve nordijske broj prebacuje preko 50 miliona) i očekivanim prosekom posete od 30.000 gledalaca (realan u tom trenutku, bio bi treći u Evropi) to takmičenje izvesno bi privuklo sponzore i televiziju.\nČelnici UEFA priznali su da se jaz produbljuje, ali su odbili inicijativu i najavili promenu sistema u Kupu UEFA. To zlosrećno rešenje bio je onaj komični grupni deo sa 5 klubova u grupi, manjkavo sa svake strane.\nDve godine kasnije ponovo su ljudi iz Ajndhovena pokrenuli inicijativu, sada malo drugačiju, baziranu na samo četiri države, ali sa ligom od 18 ili 20 klubova. Ni tada ideja nije prošla, a ni nova verzija sa kup takmičenjem (Severnoatlantski kup) iz 2003, nije naišla na razumevanje u Nionu.\nPoslednji put priča o Atlantskoj ligi u medijima se pojavila 2008, ovog puta na inicijativu iz Škotske. Uz standardnu šestorku sada su pominjani i Norvežani, ali je predlog opet odbačen.\nU međuvremenu smo videli da su sva upozorenja klubova bila na mestu, pa sa punim pravom možemo da kažemo da je UEFA veoma doprinela potpunoj neravnopravnosti na kontinentu svojom nesposobnošću, bahatošću i pohlepom.\nPortugalski i holandski klubovi su umesto kandidata i povremenih osvajača evrotrofeja morali da se naviknu na sasvim drugu ulogu na evropskom fudbalskom tržištu, a Belgijanci i Škoti pali na to da slave svaku pobedu u Ligi šampiona kao nekad plasman u polufinale.\nBeta/AP Photo/Dmitry Lovetsky\nNa suprotnoj strani Evrope u poslednje dve godine sprema se liga, koja bi obuhvatila nekoliko bogatih ruskih klubova, vodeće ekipe Ukrajine, i dominantne klubove manjih ex-SSSR država, kakvi su BATE ili Nefči.\nRusi su od KHL napravili potpuni uspeh, raširili su tu hokejašku ligu na dobar deo Evrope i izvesno će vrlo brzo imati svoju verziju NHL, a sada spremaju isto i na fudbalskom planu, bar na nivou bivše sovjetske teritorije. Važan faktor je da iza svih tih grandioznih planova stoje konkretni sponzori, spremni da odmah ulože potreban novac. Najčešće je u pitanju Gazprom, koji je vrlo važan i na spisku sponzora UEFA.\nGazprom već u fudbal ulaže ogroman novac (Čelsi, Vitese, Šalke, PAOK), a vlasnik je Zenita iz Sankt Peterburga (baš kao i lokalne hokejaške ekipe SKA).\nJasno, i ovog puta UEFA se pobunila protiv inicijative, a glas protiv dao je i Mišel Platini lično. Platini je na mesto predsednika UEFA došao glasovima malih država na istoku kontinenta, kojima je zauzvrat omogućio nekoliko mesta u Ligi šampiona, razdvojivši njihovu kvalifikacionu kolonu od one u kojoj su ekipe iz najjačih liga. On stoji i iza reforme Lige Evrope u znatno smisleniji, ali ne mnogo uspešniji format od onog sa pet timovau grupi i verovatno bilo koju regionalnu inicijativu doživljava kao konkurenciju.\nVodeće ruske i ukrajinske ekipe odavno odigravaju zimske turnire, najčešće u Izraelu, gde je mnogo ljudi koji su poreklom iz bivšeg SSSR, i koji je prilagođen komercijalnim potrebama i televiziji (često igraju i izraelske ekipe, a 2008. nastupala je i Zvezda).\nŠta je region?\nNa širokom prostoru, koji se zapada zatvaraju Italija, Francuska i Nemačka, sa istoka Rusija, Ukrajina i Turska, sa severa Baltik, a sa juga Mediteran, nalazi se 21 članica UEFA. Od svih njih samo Poljska ima ikakve predispozicije da razvije bogatu i snažnu samostalnu ligu, ali je i ona daleko od toga. Najbolje rangirana liga u tom regionu je šampionat Grčke, trenutno dvanaesti, sa tendencijom udaljavanja od onih iznad sebe.\nStalno povećavanje neravnopravnosti između nekoliko velikih i bogatih liga i ostatka Evrope nameće potrebu da se rešenje potraži izvan nacionalnih okvira.\n„Definitivno smatram da bi regionalno takmičenje pomoglo“, kaže Radu Bajku. „Više zvaničnih utakmica, dueli sa ekipama koje igraju različitim stilom i imaju drugačiji mentalitet, prilika da se stekne međunarodno iskustvo. Povrh svega, pružilo bi klubovima još jednu platformu za prikazivanje talentovanih igrača klubovima iz bogatih država zapadne Evrope“.\nProdaja igrača je veoma važan faktor. Svi u manjim ligama moraju da budu svesni da su zbog okolnosti postali servis za stvaranje kvalitetnih fudbalera za klubove iz jačih liga. Ni u tom pogledu nije svejedno koliko je kvalitetno takmičenje ovde – iskustvo iz jačih mečeva odveo bi veći procenat igrača iz našeg regiona u najjače klubove zapadnih liga nego u one sa dna tabele, a i cena bi im bila veća. Povrh svega, bolje, jače i bogatije takmičenje ovde pomoglo bi da se igrači zadrže bar još neku godinu, umesto da idu sa 17 ili 18.\n„Ono što bi većim klubovima iz naših zemalja neko nadnacionalno takmičenje moglo/trebalo doneti je rast prihoda (više publike, više novca od TV prava, veći komercijalni ugovori, bolje cene pri prodaji igrača u veće lige – jer svejedno se s njima nećemo moći meriti). Prilikom planiranja tog takmičenja u obzir treba uzeti komercijalni i infrastrukturni potencijal klubova i apsolutno ih obavezati na poštovanje finansijskih pravila. Pitanje je koliko uopšte na području bivše Jugoslavije postoji onih koji su sposobni da funkcionišu kao stabilni, sasvim profesionalizovani klubovi – koji mogu privući investitore i gledaoce na stadione, uložiti u infrastrukturu“, kaže Aleksandar Holiga.\nI tu dolazimo do najvažnije tačke – kada pominjemo regionalnu ligu šta zapravo znači „region“? Da li govorimo o zemljama bivše Jugoslavije? O nekoj vrsti alternative sa susedima uz istočnu granicu? Svemu tome zajedno ili nečemu još širem? Probaćrmo da do rešenja dođemo dedukcijom.\nMožda jugonostalgije više i nema previše u smislu u kojem se javljala pre petnaestak godina, ali je kod svih vrsta udruživanja nekako uvek logično prva pomisao krene ka ostacima Aleksandrove i Titove države. Logično jer se radi o prostoru koji ima povezanu infrastrukturu i jezik, a i dugu istoriju klupskih rivaliteta. Kako smo već zaključili u prošloj epizodi – to nije dovoljno.\nDa bi regionalna liga imala ikakvog smisla morala bi da ispuni dva kriterijuma – da takmičarski i finansijski donese učesnicima očiglednu korist. Čak ni u najuspešnijim danima ex-YU fudbala nismo imali previše konkurentnih i komercijalno atraktivnih klubova, a situacija dana je mnogo gora nego osamdesetih.\n„Trenutna situacija nimalo ne obećava, a bilo bi naivno pretvarati se da se u poslednjih 20 godina ništa značajno nije promenilo i da bi ponovno udruživanje klubova na području bivše Jugoslavije samo po sebi izvuklo te klubove iz krize ili s ruba propasti. Pitanje je da li bi ti klubovi bili u mnogo boljem stanju i da su sve ovo vreme igrali zajedničku ligu – jer tada ne bi imali samo veće prihode, nego i veće troškove i više ulaganja, a u nerešenim vlasničkim i upravljačkim odnosima to bi ih još brže moglo odvesti u dug i propadanje. Bojim se da takvo udruživanje ne bi donelo neke velike rezultate i da bi liga i dalje bila slaba i vrlo problematična u svakom smislu“, smatra Aleksandar Holiga..\nZaista, dovoljno je pogledati mečeve Partizana sa regionalnim rivalima u poslednjih 10 godina da se shvati da Zrinjski ni izbliza nije Tuceov i Kajtazov Velež (da BMV i ne pominjemo), a da je Škendija daleko od veličanstvene generacije Vardara iz ’87. Čini se da bi se lideri tri ex-YU nacionalna šampionata u Srbiji ili Hrvatskoj borili za opstanak, a svake nedelje se uveravamo koliko su i naše dve lige slabe.\nNerešeno pitanje vlasništva nad klubovima podjednako je veliki problem. Kako smo već pisali u petom i šestom broju ovog serijala, dok se ne utvrdi čiji su klubovi i dok se država ne povuče iz toga (država kao celina, doprinos lokalnih samouprava je i logičan i poželjan), ozbiljnijeg napretka neće biti. Na tom planu bivša Jugoslavija zaostaje čak i za okolnim državama.\nDrugi problemi, slaba liga, jedan ili dva dominantna kluba, nedovoljni komercijalni potencijal, zajednički su za ceo pomenuti prostor. Zbog toga bi rešenje moglo da se traži u paketu sa ostatkom Balkana i centralno-istočne Evrope.\n„Želim da vidim integralno, globalno rešenje za velike klubove u manjim zemljama. Pri tome je pitanje s kojim klubovima i iz kojih zemalja ćemo igrati zapravo sasvim sporedno. Ako smo realni i iskreni prema sebi, onda ćemo priznati da samo apsolutni krem u našim zemljama (Velika četvorka + eventualno, možda još 2-3 kluba) ima potencijal biti na komercijalnom i kompetitivnom nivou prosečnog kluba u pet najjačih evropskih liga. Tim klubovima nužno je potrebna jača konkurencija i više jakih utakmica godišnje da bi napredovali. Te klubove (i toliko njih) bih i želeo videti u nekim regionalnim takmičenjima, a ne njih 20 od kojih su njih 15 i dalje vrlo slabi i siromašni\nDakle, ja mislim da je regionalizacija rešenje za Zvezdu, Partizan, Hajduk i Dinamo, eventualno još poneki klub s područja bivše Jugoslavije (Maribor, Željezničar, Vojvodina...). Ali tek nakon što se ti klubovi srede i počnu poslovati odgovorno i s vizijom. Za većinu ostalih klubova je više-manje dobro i ovako: odnosno, bilo bi kad bi se sveli u održive i realnije okvire i približili lokalnoj zajednici, umesto da maštaju o mrvicama s trpeze UEFA“, kaže Aleksandar Holiga.\nO širim regionalnim ligama piše se naveliko, najpre je u Bugarskoj pokrenuta priča o Balkanskoj asocijaciji klubova, sa idejom da se najpre napravi kup, a kasnije i liga, u kojima bi igrali vodeći timovi Srbije, Bugarske, Rumunije, Grčke i Turske. Ideja je propala, jer se dobar deo pozvanih nije odazvao, a UEFA je tada stavila veto na pokretanje lige.\nStav evropske kuće fudbala se u međuvremenu ublažio, a hrvatski Globus pisao je 2012. o tome da bi veoma brzo mogla da krene regionalna liga sa klubovima iz ex-Yu, Mađarske i Bugarske, ali je to demantovao Tomislav Karadžić. Istu temu je pokrenuo i AP prošle jeseni, pred meč Srbije i Hrvatske, a ponovo se o tome raspravljalo na regionalnom sastanku ECA.\nJoš jedna opcija je u Srbiji izuzetno popularna liga Južnog toka, koju bi navodno sponzorisao Gazprom, vodeći sponzor Lige šampiona. To takmičenje bi po različitim verzijama uključivalo dvocifren broj država, među kojima je čak i Rusija.\nŠest do osam klubova iz bivše Jugoslavije (Rijeku nikako ne treba zaboraviti), 3 do 4 rumunska i još toliko iz Mađarske i Slovačke, dva iz Bugarske, sve to deluje kao sasvim logično jezgro za takmičenje 16 ekipa, koje bi pokrivalo teritoriju sa preko 60 miliona stanovnika. Ako ne na početku, vremenom bi mogli da se priključe i Austrijanci, Grci, Česi (30 miliona), možda i Švajcarci, Belorusi i Poljaci (60 miliona), pa da se broj učesnika poveća.\n„Tom konceptu je teško naći manu, ali ako ja ne vidim probleme, u klubovima ih vide, pre svega u troškovima takmičenja. Ove sezone imamo u Rumuniji problem kluba koji se zove Pandurii, vicešampiona u ligi prošle sezone i debitanta u grupnoj fazi Lige Evrope. Oni su se bukvalno sve vreme žalili na troškove i naporna putovanja. Ispostavilo se da je umesto radosti zbog uspeha sada preovladao osećaj brige zbog finansijskih pritisaka. Zato je neophodno da concept sa sobom nosi jasan finansijski koncept, makar da potpuno pokrije troškove takmičenja, inače klubovi to neće podržati“, kaže Radu Bajku.\nRumunija je u specifičnoj situaciji, ako se izuzme Poljska ona predstavlja najveće tržište regiona, i ima skoro duplo više stanovnika od ostalih država. Takođe, Rumuni imaju blisko sećanje na mnogo bolje dane, kada su po UEFA koeficijentu bili najuspešnija liga Evrope za sezonu 2005/06. Usledio je žestok pad koji ih je brzo na petogodišnjoj listi sa sedme pozicije spustila na 22. mesto. Paralelno sa tim pojavljivali su se i brzo gasili klubovi, čelnici išli u zatvor zbog korupcije, a Steaua lagano vratila totalnu dominaciju, pa je i ovom našem susedu potrebna regionalna liga.\nAko bi ona inicijalna opcija sa 16 klubova iz 8 zemalja još i bila izvodljiva kao klasično ligaško takmičenje, dodavanje još država tom spisku bi moralo da povećai broj klubova koji učestvuju, samim tim gaseći mogućnost dvokružnog sistema svako sa svakim. Iskustva pominjana ranije u tekstu nagoveštavaju da UEFA takođe ne prihvata potpuni prelazak u zajedničku ligu, jer je iz nje teško organizovati sistem kvalifikacija za evrotakmičenja.\nU toj varijanti se rešenje samo nameće. Sve države regiona imaju zimsku pauzu, koja je posledica klime i činjenice da stari stadioni bez grejanja terena nisu mogli da se koriste po snegu i mrazu. Ako bi se ovakvo takmičenje organizovalo, u njemu bi igrali samo najjači timovi regiona, za koje bi se podrazumevalo da imaju uslove za igru tokom cele godine.\nPostoji i alternativno rešenje – tokom januara i februara većina klubova iz centralne i istočne Evrope priprema se u nevelikom broju trening centara, smeštenih uglavnom na obalama Mediterana, i tamo odigrava seriju prijateljskih mečeva.\n„Iz rumunske perspektive idealan period bio bi tokom ionako preduge zimske pauze. Klubovi bi tako umesto desetak ne mnogo smislenih prijateljskih mečeva, imali priliku da se takmiče u mnogo smislenijem kup takmičenju ili mini ligi.Takođe, čini se da bi idealno bilo organizovati to takmičenje u Španiji ili Turskoj, gde se i tako sprema 90 posto rumunskih klubova, pa bi bilo još manje problema sa novcem“, kaže Radu Bajku.\nTeško je naći ozbiljniju zamerku tom konceptu. Dovoljno je pogledati koliko klubova sa celog kontinente poseti samo antalijsku rivijeru tokom januara i februara, i pogledati kakvu infrasturkturu su Turci napravili baš za te potrebe, i jasno je da je besmisleno da neko već nije pokrenuo tamo nekoliko pristojnih turnira.\nSa ozbiljnim sponzorom, atraktivnim klubovima, potpunom televizijskom pokrivenošću i jasnim sistemom takmičenja i nagrađivanja koji bi podsticao klubove da uvek idu na pobedu, Antalija bi bila savršeno rešenje za prvu etapu regionalnog takmičenja. Sa 24, 30 ili 32 kluba, od kojih bi svi odigrali od 5 do 8 utakmica u 22 do 25 dana, bilo bi to smisleno i kvalitetno nadmetanje, koje bi ispunilo potrebu klubova za većim brojem mečeva sa jačim rivalima, a donelo bi im i pristojnu zaradu.\nNaravno, za očekivati je da će se vremenom stvari kretati ka evropskoj Superligi kao vrhu piramide, ispod koje bi se takmičenja spuštala do nacionalnog nivoa. No, da bi se to dogodilo neophodno je da za drastične promene budu zainteresovani i oni najveći klubovi, kojima trenutna situacija odgovara, jer im donosi ozbiljan novac bez dodatnog angažovanja.\n„Postoji više rešenja koja se mogu uzeti u razmatranje. Konkretni modeli, termini i geografska podele već će se nekako naći. Za početak regionalizaciju širom kontinenta vidim kroz reorganizaciju UEFA klupskih takmičenja. Jednom u budućnosti, mogu zamisliti evropski klupski fudbal kao model '5+5' – pet najjačih nacionalnih liga i pet regionalnih, nadnacionalnih, a iznad njih Liga šampiona u obliku sličnom sadašnjem ili nekom evoluiranom, sličnijem 'pravoj' ligi“, kaže Aleksandar Holiga.\nRegionalna liga svakako je način da se najboljim klubovima Srbije omogući da napreduju, ali se onda neminovno vraćamo na pitanje sa početka prošle epizode: da li je cilj pomoći Zvezdi i Partizanu ili celom domaćem fudbalu? Pogotovo to važi za neku kasniju fazu u kojoj bi se formirale prave regionalne lige. Iako na prvi pogled tu manji domaći klubovi gube, postoji realna mogućnost da i oni napreduju.\n„Kad bi klubovi koji su u našim prvenstvima gotovo nedodirljivi napravili korak dalje, ostali u njihovim zemljama bi od toga čak i profitirali – bili bi svedeni u realnije, održive okvire i imali priliku da se doista bore za sâm vrh tabele. S tim da poredak, naravno, nikad ne mora biti konačan i nepromenljiv: kroz takav organski, održiv razvoj možda bi neki od tih manjih klubova dosegli nivo potreban za korak dalje“, zaključuje Aleksandar Holiga.\nPričom o regionalnom takmičenju završili smo još jednu oblast priče o rekonstrukciji srpskog fudbala. Istovremeno je okončana celokupna uvodna oblast koja se bavila klupskim fudbalom.\nSledeće nedelje sledi rekapitulacija svega što smo prošli kroz dosadašnjih 18 epizoda, a zatim sledi druga oblast ove široke priče, u kojoj ćemo pričati o nacionalnoj fudbalskoj strategiji, trenerima, razvoju mladih kategorija, organizaciji saveza i njegovih organa, sudijama, menadžerima, nacionalnim selekcijama.


Rezultati ove studije objavljeni su u časopisu Journal of Neuroscience i ciljaju ka razvoju novih opcija lečenja kod povreda i oštećenja perifernih nerava.\nPeriferni nervni sistem predstavlja nervni sistem koji ne obuhvata mozak i kičmenu moždinu. U pitanju su motorni, senzorni i mešoviti nervi koji se nalaze na telu i na ekstremitetima.\nOštećenja ovih nerava mogu da nastanu kako kod povreda, tako i kod raznih oboljenja, poput dijabetesa, gde se javlja dijabetična neuropatija, ili kod nekih demijelinizirajućih bolesti\nŠvanove ćelije imaju funkciju omotača oko nerava koji svojim prisustvom ubrzava protok informacija (nervni impulsi) kroz nerve. Pomenuto istzraživanje je pokazalo da ove ćelije mogu da se vrate u stanje primarnih ćelija koje kasnije mogu da se diferentuju i da popravljaju oštećena nervna vlakna. Nivo do kog se ovo dogadja je veoma veliki, ali nije dovoljan da se razvije novi nerv, kod slučaja kidanja, ili presecanja.\nNaučnici veruju da ova sposobnost Švanovih ćelija da se vrate u primarni oblik može da pokrene oporavak oštećenja nastalih traumom, ili usled bolesti\nTokom ovog istraživanja, identifikovan je protein cJun, koji je najbitniji za povraćaj Švanovih ćelija u primarni oblik. Ovaj protein biva aktiviran kada nastane oštećenje na površini Švanovih ćelija, i identifikovani su čak i molekuli koji vrše ovu aktivaciju.\nProfesor David Parkinson sa univerziteta Exeter rekao je : "Rezultati ovog istraživanja su veoma uzbudljivi, jer smo pokazali da naše telo može da obnavlja periferni nervni sistem, a pokazali smo i tačan mehanizam kako je to moguće. Sa daljim napretkom istraživanja i medicine uopšte, mogli bismo da se nadamo velikim rezultatima na ovom polju."


Problemi tokom glasanja u Mionici – Nadlanu.com\nProblemi tokom glasanja u Mionici\nObjavljeno 6. maja 2012. / 18:32:30\nVALJEVO, 6. maja 2012. (Beta) – Od šest opština Kolubarskog okruga najviše problema tokom današnjeg izbornog dana bilo je u opštini Mionica, potvrdjeno je agenciji Beta u Opštinskoj izbornoj komisiji (OIK).\nNajveći deo tih problema, kako kažu u OIK, nastao je zbog mogućnosti najavljenog glasanja van mesta boravka, što su mnogi shvatili kao mogućnost da “glasaju gde hoće iako tu mogućnost nisu ni trazili, pa ih nema u biračkim spiskovima”.\nDeo problema je i u tome što su političke partije, učesnice izbora, u biračke odbore često delegirali “nekompetentne ljude, koji su dodatno komplikovali situaciju”.\nNajozbiljniji problem mogao bi da bude u selu Nanomir, gde je, navodno, “danas i sinoć bilo pokušaja kupovine glasova”.\n“Čekamo zapisnike, nije isključeno da glasanje na pojedinim biračkim mestima bude ponovljeno, a eventualni problemi u Nanomiru su u ingerenciji organa gonjenja”, rečeno je agenciji Beta u OIK.\nU Mionici se na osam izbornih lista nalazi 299 kandidata za 39 odborničkih mesta, dok je na Ubu na deset lista 280 kandidata za 40 odborničkih mesta.


Delegacija HNS posetila predsednika Crvene zvezde tokom obilaska Marakane\nTokom posete Beogradu, delegacija Hrvatskog nogometnog saveza obišla je stadion Crvene zvezde kako bi se na licu mesta uverila u objekat gde će biti odigrana utakmica Srbija – Hrvatska (6. Septembar). Tom prilikom, goste iz Hrvatske ugostio je Dragan Džajić, predsednik Crvene zvezde…\n- Drago mi je što sam imao priliku da pozdravim i ugostim hrvatsku delegaciju, posebno Davora Šukera i Zorislava Srebrića, s kojima se decenijama poznajem. Logično, voleo bih da u septembarskom meču Srbija pobedi, a i Hrvatskoj želim da se plasira na Mondijal u Brazilu – rekao je Dragan Džajić.\nPredsednik HNS Šuker se zahvalio na rečima dobrodošlice i nadovezao se:\n- Kad su prijatelji na okupu, kao što je sada slučaj, osećaj je uvek lep. Meni je posebno drago što sam ponovo, bar na kratko izašao na teren Marakane jer pamtim golove Zvezdi u dresu Osijeka, Dinama, ali i za reprezentaciju Jugoslavije.


Moskva: Nadamo se da će ipak razum prevladati u Kijevu i da do vojnog scenarija neće doći\nRusija je upoznata sa vojnim pripremama Ukrajine, ali se nada da će razum prevladati u Kijevu, rekao je zamenik ministra spoljnih poslova Andrej Rudenko na konferenciji Valdajskog kluba, koja je u toku u Taškentu, prenose RIA Novosti.\nPrema njegovim rečima, teško je bilo šta predvideti sa sadašnjim ukrajinskim rukovodstvom i ništa se ne može isključiti.\n"Ali sve ove stvari uzimaju se u obzir u našem vojnom planiranju. Nadamo se da će ipak razum prevladati u Kijevu i da do vojnog scenarija, uključujući i Donbas, neće doći", rekao je zamenik ministra odgovarajući na pitanje RIA Novosti.\nIstovremeno, moguće povlačenje Ukrajine iz minskih sporazuma iz nazvao je "putem u nigde", što će dovesti do produženja i zaoštravanja sukoba.\n"Ali u svakom slučaju, pumpanje Ukrajini vojnih mišića, posebno dobijanje tako velike podrške spolja, ne doprinosi mirnom rešenju sukoba na jugoistoku zemlje", zaključio je on.


Carinski terminal Rača: U četvrtak sastanak špeditera i prevoznika sa UIO BiH\nPredstavnici špeditera i Udruženja prevoznika Republike Srpske razgovaraće u četvrtak, 22. avgusta, sa odgovornima iz Uprave za indirektno oporezivanje /UIO/ BiH o zahtjevu da se carinski terminal na graničnom prelazu Rača kod Bijeljine zadrži na istoj lokaciji, rekla je Srni predstavnik špeditera Radmila Koprivica.\nOna navodi da je dugoočekivani sastanak, kojem su prethodili brojni protesti na Rači tokom avgusta, dogovoren za 12.00 časova u sjedištu UIO u Banjaluci. Prema njenim riječima, na sastanku će biti i predstavnici Ministarstva saobraćaja i veza Republike Srpske, Ministarstva trgovine i turizma, kao i Privredne komore.\nPredsjednik Udruženja prevoznika iz Republike Srpske za domaći i međunarodni transport Nikola Grbić očekuje da će na sastanku u Banjaluci biti postignut dogovor nezadovoljnih špeditera i prevoznika sa odgovornima u UIO BiH, te izrazio uvjerenje da će prevladati razum, a ne pojedinačni interesi.\n"Ukoliko na sastanku ne dođe do dogovora, mi ćemo u petak, 23. avgusta, nastaviti sa protestima i blokadom carinskog terminala na Rači", rekao je Grbić Srni.\nOn je istakao da će špediteri i prevoznici na sastanku imati jedinstven nastup i da uopšte neće razgovarati o premještanju carinskog terminala, jer bi to dovelo do povećanja njihovih troškova poslovanja koje bi na kraju plaćali građani.\nŠpediteri na graničnom prelazu Rača odustali su od blokade carinskog terminala planirane za 15. avgust, kao znak dobre volje za podršku koju im je pružilo Ministarstva saobraćaja i veza Republike Srpske. UIO BiH najavila je izmještanje carinskog terminala sa graničnog prelaza Rača gdje se dnevno obrađuje i do 300 carinskih papira, a godišnji prihod koji UIO ubire na ovom carinskom terminalu je tri miliona KM.


Ambasador Italije u BiH: Ako političari propuste evropski voz, građani će ići pješice - Klix.ba\nBiH Ambasador Italije u BiH: Ako političari propuste evropski voz, građani će ići pješice\nAmbasador Italije u BiH: Ako političari propuste evropski voz, građani će ići pješice\n18.11.2014. u 17:28\nItalija Ambasada Italije u BiH\nAmbasador Italije u Bosni i Hercegovini Ruggero Corrias danas se sastao sa najvišim zvaničnicima Republike Srpske.\nCorrias je održao sastanak sa predsjednikom Republike Srpske Miloradom Dodikom, predsjednikom Narodne skupštine Republike Srpske Igorom Radojičićem i premijerkom Republike Srpske Željkom Cvijanović.\nPored evropske agende i ishoda jučerašnjeg zasjedanja Vijeća za vanjske poslove Evropske unije, ambasador Corrias je sa svojim sagovornicima razmatrao i formiranje vladinih koalicija na državnom nivou i na nivou entiteta Republike Srpske, izražavajući nadu da će one moći biti uspostavljene brzo, i imajući na umu primarne interese svih građana.\n"Inicijativa predstavljena na Vijeću za vanjske poslove u Briselu je konkretna prilika za Bosnu i Hercegovinu da se prevaziđe zastoj koji traje već previše godina. To je voz koji bosanskohercegovački političari ne smiju propustiti, u suprotnom, građani će biti ti koji će ići pješice. Zato su potrebne vlade, i to što prije, sa jednom reformističkom agendom koja će ukazivati na poboljšanje uslova života građana", rekao je Corrias.\nNapomenuo je da zadaća Italije nije da favorizira ili sugerira bilo koju vrstu dogovora o koaliranju, nego samo da naznači – svakom onom ko bude u Vladi – potrebu da se krene na onaj put reformi koje su potrebne Bosni i Hercegovini da bi se približila Evropi i bi se građanima ponudila bolja budućnost.


Mesečni horoskop za januar: Device se nalaze na emotivnoj prekretnici, a Rakovi u kreativnom usponu\nŠta svakom horoskopskom znaku donosi januar otkriva astrolog Ana Rakić\nHoroskop otkriva koliko ćete pravih ljubavi imati u životu\nStalo Vam je da okolina pravilno vrednuje Vaše znanje ili profesionalne sposobnosti. Ali, postoje različiti faktori koji utiču na iznenadne promene na poslovnoj sceni ili na završne rezultate. Potrudite se da pravilno ispunite sve svoje obaveze, bez psihološkog pritiska i takmičarskih aspiracija. Pre ili kasnije, završni rezultati predstavljaju osnovno merilo vrednosti. Najlepši događaji Vas očekuju u ljubavnom životu ili u susretu sa jednom dragom osobom. Uvek kada se uzburkaju Vaše strasti i osećanja, to predstavlja pozitivan "signal" koji vodi ka ljubavnoj romansi. Prenesite svoju strast i inspiraciju na voljenu osobu, budite dovoljno maštoviti.\nmesečni horoskop astrolog Astrolog Ana Rakić horoskop


Fond za razvoj Republike Srbije doneo je odluku o mirovanju u otplati kredita - PanonReg\nFond za razvoj Republike Srbije doneo je odluku o mirovanju u otplati kredita sa ciljem da se u vanrednim okolnostima prouzrokovanim pandemijom COVID 19 olakša situacija u kojoj se našla privreda i prevaziđu negativni efekti i teškoće u otplati obaveza.\nU odluci je navedeno da se svim korisnicima kredita Fonda koji su u redovnoj otplati , a kojima anuiteti dospevaju u 2020 godini, odobrava period mirovanja dospelih obaveza do 30 septembra 2020. godine, sa stanjem duga na dan 31. mart 2020.\nKorisnicima kredita čiji su računi blokirani podnošenjem menica na naplatu deblokiraće se računi povlačenjem menica pod uslovom da je blokada izvršena za anuitete dospele u 2020. i to samo od strane Fonda.\nOdlukom je propisano da se u periodu mirovanja neće obavljati prinudna naplata potraživanja, a redovne i zatezne kamate, kao i sva dospeća prestaju da se obračunavaju od 31. marta do 30. septembra.\nPeriod mirovanja odnosi se kako na kredite iz sredstva Fonda za razvoj tako i na kredite po komisionim poslovima Fonda iz sredstva Republike Srbije.\nNakon isteka perioda mirovanja Fond će napraviti novi amortizacioni plan tako što će anuitete koji su mirovali do 30. septembra rasporediti na preostale anuitete iz postojećeg amortizacionog plana. Datum poslednjeg anuiteta po zaključenim ugovorima ostaje nepromenjen.\nKorisnicima kojima poslednji anuitet kredita dospeva na naplatu u periodu mirovanja, dospeće se pomera na 31. decembar. U slučaju da je kredit obezbeđen garancijom banke, dospeće poslednjeg anuiteta pomera se na 31. decembar 2020. ukoliko korisnici kredita obezbede produženje važenja garancije do 31.januara 2021.\nNova garancija ili aneks postojeće sa navedenim novim dospećem mora biti dostavljena Fondu najkasnije 15 dana pre datuma dospeća. U suprotnom, u slučaju neplaćanja obaveza, Fond će aktivirati postojeću garanciju.\nKorisnici koji ne žele da koriste mirovanje dospelih obaveza izjavu o redovnom obračunu anuiteta moraju dostaviti na mejl moratorijum@fondzarazvoj.rs, najkasnije do 15.aprila 2020.


POVEĆAJTE PRODUKTIVNOST: Ovi programi će vam pomoći da postanete uspešan preduzetnik\nDR NESTOROVIĆ OTKRIO ZAŠTO JE NAPUSTIO KRIZNI ŠTAB: Evo šta čuveni pulmolog 16\t901\nSLEDI NAJGORIH SEDAM DANA: Kon očekuje sve veći broj UMRLIH i poručuje: 39\t627\nVUČIĆ SE U SREDU U 13 SATI OBRAĆA NACIJI: Predsednik o novim merama u borbi 11\t698\nSamo za preduzetnike\n13.10.2020. 16:26h 13.10.2020. 16:27h\nZa uspešnog preduzetnika produktivnost je od suštinskog značaja. U nastavku vam predstavljamo nekoliko softvera čijim korišćenjem ćete povećati svoje šanse da izgradite karijeru iz snova.\nOvaj softver pomaže da efikasnije organizujete pristiglu elektronsku poštu. Mejlove možete sortirati prema njihovoj važnosti tako da vam obaveštenja sa društvenih mreža i slična pošta manje važnosti neće smetati.\nSaneBox vam pruža mogućnost da u inboksu kreirate foldere u koje ćete raspoređivati mejlove na osnovu kriterijuma koje sami odredite.\nPored toga, SaneBox funkcioniše u okviru vašeg već postojećeg sistema za prijem mejlova, što dodatno olakšava posao.\nGmail je ubedljivo najzastupljenija adresa većine preduzetnika širom sveta. Ipak, mnogi od njih i dalje ne koriste sve pogodnosti koje im pruža Google Docs, koji je povezan sa nalogom za prijem i slanje mejlova.\nUz pomoć ove aplikacije možete vrlo lako da razmenjujete dokumente, tabele ili prezentacije u okviru tima i istovremeno sarađujete na njihovom razvoju.\nTakođe u svakom trenutku sa bilo kog računara možete da pristupite potrebnim materijalima, ali i da vidite kroz kakve su izmene prošli pojedini dokumenti, ko ih je napravio i, ukoliko ima grešaka, da vratite dokument na prethodnu verziju, jer se svaka, pa i najmanja izmena trenutno snima i može se locirati.\nFreshBooks je veoma koristan za slanje faktura i vođenje računovodstva u okviru jedne kompanije. Razvojni tim iza ovog programa veruje da njegovom upotrebom možete klijentima skratiti proces čekanja za najmanje dva dana.\nPored toga, FreshBooks vam olakšava i da pratite sve prihode i rashode koji utiču na efikasnost celokupnog poslovanja.\nAsana dolazi do izražaja kada ste ograničeni raznim rokovima, a čeka vas veliki posao koji morate da završite na vreme. Zahvaljujući ovom softveru preduzetnici mogu da rukovode projektima i komuniciraju bez upotrebe elektronske pošte.\nEfektivna marketinška kampanja mejlovima je odličan put ka ostvarivanju uspeha u preduzetništvu, a pomenuti softver omogućava vam upravo takvo oglašavanje.\nUpotrebom ovog programa možete iskoristiti mnoge korisne alate i kreirati promotivne mejlove koje ćete brzo i lako poslati na hiljade mejl adresa. Prilagodljivi i elegantni šabloni koje možete koristiti dok se obraćate potencijalnim potrošačima ostaviće utisak o vašoj kompaniji kao veoma profesionalnoj, što će doprineti efikasnijoj izgradnji brenda.\nPored softvera, za uspeh u preduzetništvu potrebno vam je i znanje\nPomenuti programi su izuzetno korisni i jednostavni za upotrebu, tako da njihovim korišćenjem sebi možete samo olakšati posao. Međutim, da biste uopšte bili u situaciji da se bavite preduzetničkim poslom i ostvarujete visoku zaradu, potrebno vam je da pre svega steknete neophodne veštine.\nUsvajanje preduzetničkih znanja ne mora da traje dugo, a otvara vam brojne mogućnosti i povećava šanse za uspeh. Školovanjem po posebnom programu za svega godinu dana možete biti spremni da vodite sopstveni bizis i konačno budete zadovoljni platom.\nPROFESOR KOČOVIĆ OBJAVIO NOVE PROGNOZE Evo do kada će trajati uspon trećeg talasa korone i kada se očekuje kraj epidemije u Srbiji 9\t23


"Komunalac" iz Novog Bečeja, poziva građane na sklapanje reprograma dugovanja - Novi Bečej - Online\nMogućnost izmirenja dugovanja na 12 mesečnih rata\nU cilju buduće uspešne saradnje i otplate zaostalog dugovanja građana po pitanju utrošene vode i korišćenja gradske kanalizacione mreže, Javno preduzeće za komunalno-stambene poslove "Komunalac" iz Novog Bečeja, poziva građane na sklapanje reprograma dugovanja sa nizom pogodnosti. Osnovne pogodnosti sklapanja reprograma dugovanja se ogledaju u sledećem:\nMogućnost izmirenja dugovanja na 12 mesečnih rata, uz obavezu redovnog izmirenja tekuće potrošnje vode i korišćenja gradske kanalizacione mreže.\nMogućnost zaustavljanja kamate na dan sklapanja reprograma, koja se u suprotnom mesečno obračunava, a čiji iznos nije zanemarljiv.\nMogućnost otpisa celokupne kamate, i to u slučaju da: reprogram dugovanja sklopite u periodu od 10.04. do 10.05.2013. godine, redovno izmirujete novonastale obaveze i redovno izmirujete obaveze definisane reprogramom dugovanja.\nSklapanjem i poštovanjem obaveza definisanih reprogramom dugovanja isključuje se mogućnost naplate dugovanja sudskim putem, uz neizbežne troškove sudskog postupka, čiji iznos takođe nije zanemarljiv.\nPreduslov za sklapanje reprograma dugovanja je uplata prve rate, čiji se iznos definiše ugovorom, a koji zavisi od visine neizmirenih obaveza.\nReprogram dugovanja se može sklopiti svakog radnog dana od 7 do 14 časova, isključivo u upravnoj zgradi Javnog preduzeća za komunalno-stambene poslove "Komunalac" iz Novog Bečeja, u ulici Slobodana Perića 163.\nPrethodni članak: Novi Bečej uspostavlja saradnju sa mađarskim gradom Solnokom\tPrethodni\nSledeći članak: Ugrađen sistem za automatsko hlorisanje pijaće vode\tSledeći


KARIJERA PROGRAMERA: Postanite programer uz ovih 5 saveta\nPoslovi u sektoru IT-ja\n13.11.2020. 15:06h 13.11.2020. 15:06h\nNedoumica koja se javlja kod većine onih koji razmatraju promenu karijere i orijentisanje na informacione tehnologije (IT) jeste odakle da počnu. Da li je za dobar posao u oblasti programiranja važno znanje, iskustvo ili originalna ideja koja još nikome nije pala na pamet?\nIako deluje nedostižno, uz kvalitetan edukativni program možete tokom školovanja steći i znanja i iskustvo, ali što je najvažnije, možete i naučiti da razmišljate na drugačiji, programerski način.\nDa biste postali stručnjak u oblasti programiranja neophodno je da sledite savete koje ćemo vam predstaviti u nastavku.\n1. Definišite svoje programerske ciljeve\nPre nego što načinite prvi korak i započnete učenje nekog programskog jezika, neophodno je da odlučite čime želite da se bavite u budućoj karijeri. Da li imate ideju za kreiranje mobilne aplikacije, nove društvene mreže ili softvera koji se može primeniti u svakoj industriji? Odgovori na ova ili slična pitanja pomoći će vam da saznate u kome sektoru informacionih tehnologija vidite sebe, a zatim i koji su idealni programi za sticanje vama potrebnih znanja.\n2. Naučite da pišete kodove\nNa internetu možete pronaći na stotine tekstova koji veličaju pojedine programske jezike u odnosu na ostale. Istina je da vam svaki programski jezik može omogućiti zavidnu karijeru, ali i da upravo od ovog izbora zavisi oblast u kojoj ćete kasnije raditi.\nZato je važno da birate programski jezik koji ćete učiti na osnovu onoga što on nudi za razvoj karijere i vašeg ličnog interesa, a ne na osnovu truda i vremena koje vam je potrebno da ga savladate.\nOpisni jezik HTML i jezik za stilizovanje CSS omogućiće vam da se bavite web dizajnom, ali i pomoći da vam učenje svakog sledećeg jezika bude znatno olakšano. Sa druge strane, programski jezik PHP je idealan za web programiranje, dok će vam poznavanje Jave pružiti najšire mogućnosti, među kojima je i kreiranje mobilnih aplikacija.\n3. Naučite da maksimalno iskoristite Google\nGoogle je mesto na kome možete pronaći odgovore na sva vaša pitanja, ali samo ukoliko znate gde treba da ih tražite.\nKao budućem programeru, veštine pretrage će vam biti neophodne čak iako nemate potrebu da zatražite pomoć od najvećeg svetskog pretraživača interneta. Koristite dodatne alate, koji će vam obezbediti detaljniju pretragu, i pratite sajtove na kojima se okupljaju programeri iz čitavog sveta, kao što su GitHub ili StackOverFlow.\nKada jednom shvatite kako je najlakše da pronađete odgovore koji su vam zaista potrebni, celokupan proces učenja će vam postati kraći i jednostavniji.\n4. Kopirajte sve što vam koristi\nSvaki sadržaj na koji naiđete na internetu i učini vam se veoma korisnim – iskoristite u svom radu. Pisanje programskih kodova je ništa drugo do sklapanje velike slagalice, a kvalitetni elementi koje ćete kasnije uklopiti u svoj kod uvek su i više nego dobrodošli.\nNa ovaj način ćete najbolje naučiti kako kodovi funkcionišu i saznati koji vas eventualni problemi mogu iznenaditi kada počnete sami da ih pišete. Primera radi, jedan od najboljih sajtova za one koji planiraju da koriste objektno orijentisani programski jezik Ruby, na kome možete provežbati sve što ste naučili bez prethodnog preuzimanja softvera, jeste TryRuby.\n5. Ne stidite se da pokažete svoje projekte\nProgramiranje je jedna od retkih profesija u kojoj o dobijanju poslova odlučuju stečene veštine i gotovi projekti, a ne fakultetska diploma. Upravo zbog toga, čak i dok ste još u procesu učenja, važno je da radite na simulaciji realnih projekata, koji će biti relevantna referenca na razgovoru za posao. Kada izgradite kvalitetan portfolio u kome se nalaze brojni projekti na kojima ste radili, nikad više nećete morati da brinete za radno mesto i karijeru, koja će biti predodređena na uspeh.\nZato je usmereno školovanje bazirano na realizaciji realnih projekata pod vođstvom mentora mnogo bolji izbor u odnosu na kratki kurs programiranja.


Početak/Društvo/Mikić smenjen, novi predsednik Skupštine Bojan Nešić\nDušan Vasković 3. februara 2018.\nNa današnjoj vanrednoj sednici skupštine opštine Merošine, smenjen je dosadašnji predsednik Goran Mikić i izabran novi Bojan Nešić.\nOdbornici skupštine opštine Merošina tajnim glasanjem, sa 22 glasa za, 3 protiv i 6 uzdržanih, za novog predsednika Skupštine izabrali su Bojana Nešića.\nNakon njegovog izbora zakazana je nova sednica na kojoj je za novog sekretara Skupšine postavljena Danijela Nikolić i formirane administrativno-kadrovska i Opštinska izborna komisija.\nTakođe na istoj sednici vraćeni je mandat jednom odborniku i potvrđeni mandati novim odbornicima Nenadu Mikiću iz Baličevca i Miljanu Đorđeviću iz Merošine, pa će naredne sednice Skupštine, nakon više od godinu dana, biti održavane sa svih 37 odbornika.\nSednice još uvek traju i na njima se očekuju još neke kadrovske promene u Opštini.\nSkupština opštine Merošina


UO RTS: Nećemo ulaziti u debatu po pitanju izbora novog direktora - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » UO RTS: Nećemo ulaziti u debatu po pitanju izbora novog direktora\nReakcija povodom sve učestalijih napisa u medijima, među kojima je i Danas\nUpravni odbor (UO) Radio-televizije Srbije (RTS) saopštio je danas da je svestan da izbor direktora javnog servisa predstavlja intersantnu i značajnu temu za javnosti ali da će taj proces biti sproveden javno i u skladu sa zakonom i da UO neće odgovarati, demantovati niti ulaziti u debatu sa svima koji pokušavaju da izvrše pritisak u tom smislu.\n0Piše: Beta 28. jula 2020. 14.23 Izmenjeno: 14.55\nKako se navodi u saopštenju koje je potpisao predsednik UO Vladimir Vuletić, taj stav je iznet povodom sve učestalijih napisa u medijima poput Kurira, Danasa i portala Direktno.\n„Potpuno smo svesni činjenice da izbor generalnog direktora RTS-a predstavlja za javnost interesantnu i značajnu temu. Iz tog razloga nas ne iznenađuju pokušaji različitih političkih i poslovnih centara moći i njihovih eksponenata da, preko javnosti, izvrše pritisak na UO RTS. Nažalost, to neretko čine iznošenjem netačnih, uvredljivih i zlonamernih kvalifikacija koristeći pojedince i medije nad kojima imaju kontrolu. To nije nova praksa ni u svetu, a ni kod nas i skoro da je postala deo izbornog folklora“, navedeno je u saopštenju.\nDodaje se da svi zainteresovani mogu imati uvid u tok i ishod procesa, kako je to predviđeno zakonom, ali i da UO RTS očekuje da se pojedinici i mediji prema njemu odnose u skladu sa zakonskim načelima.\nSamoproklamovani spasitelj i režimski čovek nisu kadrovska rešenja za generalnog direktora RTS, saopštio je nedavno Sindikat Nezavisnost RTS.\nPredsednik UU RTS potvrdio je ranije da je prijava dosadašnjeg generalnog direktora Dragana Bujoševića na konkursu za to mesto odbačena jer nije bila potpisana.\nRadio televizija Srbije, RTS, upravni odbor RTS-a, vladimir vuleticBeograd


Mikrolaserska tehnologija sinterovanja štampa male 3D metalne delove - Gradjevinarstvo.rs\nMikrolaserska tehnologija sinterovanja štampa male 3D metalne delove\n13.12.2013. | Gizmag\nNemačke kompanije 3D-Micromac AG, dobavljač laserskih mikromašinskih sistema, i EOS GmbH, grupacija koja proizvodi elektroniku, su se udružile da formiraju novu organizaciju nazvanu 3D MicroPrint GmbH. Novo preduzeće razvija novu mikrolasersku tehnologiju sinsterovanja (MTS) za 3D štampanje malih metalnih komponenti koje ispunjavaju sve zahteve proizvođača i tržišta.\nStvaranje malih, ali ipak preciznih, 3D štampanih elemenata nije ništa novo. Istraživači sa Tehnološkog univerziteta u Beču su čak to uradili i na nano skali, ali ove komponente su bile napravljene od smole. MTS tehnologija kompanije 3D MicroPrint se može pohvaliti sa debiljinama sloja metalnih materijala ispod pet mikrometara. Mendi Gebhart iz kompanije 3D MicroPrint objašnjava: „Mi smo obrađivali različite debljine slojeva u više od 100 projekata kupaca širom sveta iz mnogih industrija. Najtanji slojevi koje smo koristili za izgradnju komponenata su bili debljine od 2 mikrometara.“\nPrema njoj, uređaj je idealan za medicinske, avio i automobilske industrije, sa tržištom mikro delova koje se procenjuje na oko 5 milijardi američkih dolara godišnje. 3D štampanje ima prednost nad konvencijalnim proizvodnim procesima za ove sitne delove, pošto same tolerancije mogu biti podjednako prefinjene, a delovi mogu biti daleko složeniji.\nDve kompanije su razvile MTS tehnologiju još od 2006. godine, ali ne bez problema. Slično direktnom laserskog procesa sinterovanja metala koji se koristi za štampanje Tri-D raketnog motora, mikrolasersko sinterovanje koristi laser da topi metalni prah kako bi se formirao svaki sloj. Kada se 3D štampa na tako malom nivou, veličina čestica samog metalnog praha može da čini veliku razliku.\n„Bezbedni uslovi rada su važni jer je veličina ovog praha takva da ga je lako udahnuti, a zbog velike površine on je još više reaktivniji od praha koji se koristi u poznatim tehnologijama laserskog sinterovanja“, objašnjava Gebhratova.\nVeličina čestica praha kod tradicionalnih procesa sinterovanja je između 30 i 45 mikrometara, dok je kod MTS procesa veličina čestica oko 5 mikrometara ili manje. Ove male čestice, zajedno sa prečnikom laserskog snopa (veličina laserskog snopa pri udaru sa česticama) koji je manji ili jednak veličini od 30 mikrometara, čini ovo 3D štampanje malih komponenti mogućim.\nKompanija je koristila molibden, volfram i nerđajući čelik 316L (1.4404) za male komponente, ali prema Gebhratovoj: „3D MicroPrint je obrađivao čiste metale velikih visina topljenja, kao i legure, a kompanije zna da se to može takođe raditi i sa bakrom i srebrom. To je razlog zašto verujemo da skoro svaki metal može da se koristi u ovom procesu.“ Istraživanje i razvoj kompanije se vrši prema zahtevima tržišta, tako da je proces razvoja ove tehnologije za titanijum i aluminijum planiran za 2014. godinu.


Tabela psihomotornog razvoja deteta - Školarci\nPrva godina je najdinamičniji period u rastu i razvoju deteta.\nSa dva meseca vaša beba počinje da primećuje drage osobe koje svakodnevno viđa. Šakice sve češće otvara, a ako se stavi na stomak glavicu malčice može pokušati da odvoji od podloge. Bebi od najranijeg perioda je potreban mir, a lagana tiha muzika bebi može pomoći u razvoju. Razvoj bebe se brže dešava na ručicama nego na nožicama zbog specificnosti u razvoju nervnog sistema koji se dešava zbog redosleda sazrevanja nerava od glavice ka stopalima.\nZAŠTO SU BEBE NEODOLJIVE?


Srbijagas, najnovije vesti - Naslovi.net\nKružević imenovan za direktora Voda Vojvodine\nNOVI SAD: Ekonomista Srđan Kružević imenovan je za direktora Javnog vodoprivrednog preduzeća "Vode Vojvodine" na period od četiri godine, navodi se u rešenju Vlade Vojvodine objavljenom u "Službenom glasniku". Kružević je imenovan posle… »\nDržava će, kao garant, da izmiri obaveze javnog preduzeća "Srbijagas" za zaduživanje u iznosu od 200 miliona evra kod više poslovnih banaka. Ti krediti su bili neophodni kako bi se, u vanrednim okolnostima, obezbedilo sigurno i kontinuirano… »\n„Srbijagas” će uzeti kredit od 200 miliona evra od šest banaka, a za tu pozajmicu država će dati garancije, predviđeno je predlogom zakona koji je u skupštinskoj proceduri. Kredit je namenjen plaćanju obaveza „Srbijagasa” za uvoz gasa, uz… »\nBEOGRAD - Država će dati garancije za kredit Srbijagasu od 200 miliona evra koji će biti uzet od šest banaka, navodi se u predlogu zakona koji je u skupštinskoj proceduri. Srbijagas će se radi obezbeđivanja tekuće likvidnosti i izmirenja obaveza… »\nEkonomista Srđan Kružević imenovan je za direktora Javnog vodoprivrednog preduzeća "Vode Vojvodine" na period od četiri godine, navodi se u rešenju Vlade Vojvodine objavljenom u "Službenom glasniku". Kružević je imenovan posle sprovedenog javnog… »\nDržava će dati garancije za kredit Srbijagasu od 200 miliona evra koji će biti uzet od šest banaka, navodi se u predlogu zakona koji je u skupštinskoj proceduri. Srbijagas će se radi obezbeđivanja tekuće likvidnosti i izmirenja obaveza za uvoz… »\nKružević imenovan za direktora "Voda Vojvodine"\nNOVI SAD - Ekonomista Srđan Kružević imenovan je za direktora Javnog vodoprivrednog preduzeća "Vode Vojvodine" na period od četiri godine, navodi se u rešenju Vlade Vojvodine objavljenom u "Službenom glasniku". Kružević je imenovan posle… »\nBEOGRAD: Država će dati garancije za kredit Srbijagasu od 200 miliona evra koji će biti uzet od šest banaka, navodi se u predlogu zakona koji je u skupštinskoj proceduri. Srbijagas će se radi obezbeđivanja tekuće likvidnosti i izmirenja obaveza za… »\nGarancija države Srbijagasu za kredit od 200 miliona evra\nDržava će Srbijagasu dati garancije za izmirenje novih kreditnih obaveza kod šest banaka ukupne vrednosti do 200 miliona evra, predviđeno je predlogom zakona koji je Vlada Srbije usvojila na sednici 17. januara i koji je trenutno u skupštinskoj… »\nkredit od šest banaka. kredit od šest banaka Država garantuje za pozajmicu Srbijagasa od 200 miliona evra Banke Novac Srbija Vesti 19.1.2022 11:11 Autor: Redakcija Biznis.rs 0 Foto: Pixabay.com Srbijagas će uzeti kredit od 200 miliona evra od šest… »\nKurir pre 24 minutajoš 5 povezanih\nRTV pre 18 minutajoš 5 povezanih


Početak projekta „Socijalno preduzetništvo kao sredstvo za borbu protiv socijalne isključenosti i siromaštva”\n28.03.2019 Početak projekta „Socijalno preduzetništvo kao sredstvo za borbu protiv socijalne isključenosti i siromaštva”\nU Svečanoj sali Opštine Bogatić zvanično je obeležen početak realizacije projekta „Socijalno preduzetništvo kao sredstvo za borbu protiv socijalne isključenosti i siromaštva”, a tom prilikom je potpisan i partnerski sporazum. Projekat realizuje Caritas Šabac u saradnji sa Opštinom Bogatić i konzorcijumom socijalnih kooperativa C.O.S.M. (Consorzio Operativo Salute Mentale) iz Italije.\n„Veoma značajan projekat za Opštinu Bogatić, kojii smo potpisivanjem ovog memoranduma danas započeli. Tema veoma važna, socijalno preduzetništvo, za te kategorije koje treba da uključimo i da ih stavimo u funkciju da mogu da privređuju, da se osećaju važnim i bitnim u društvu. S partnerima na projektu već imamo uspešnu saradnju, pa se nadam da će se i ovaj projekat u potpunosti ostvariti onako kako mi to očekujemo“, rekao je Nenad Beserovac, predsednik Opštine Bogatić.\nCilj projekta je povećanje mogućnosti za zapošljavanje osoba iz društveno ugroženih grupa, podsticaj sektora socijalne ekonomije i doprinos ekonomiji i podizanju svesti o socijalim problemima na opšem nivou. Projekat traje 24 meseca, a njegova ukupna vrednost je 205.555,24 evra.\nNakon ceremonije zvaničnog početka realizacije projekta i potpisivanja partnerskog sporazuma održan je okrugli sto, za kojim je bilo reči na temu doprinosa koji socijalna preduzeća daju lokalnoj zajednici i analiza i definicija modela koji može da unapredi dijalog između neprofitnih i profitnih preduzeća radi sistematičnijeg radnog uključivanja osoba sa mentalnim smetnjama.\nUčesnici na okruglom stolu su bili Miroljub Nikolić (Caritas Šabac), Dina Rakin (Evropski pokret u Srbiji), Daniele Bombardi (Caritas Italiana), Michela Vogrig (C.O.S.M.) i Pietro Boriotti (C.O.S.M.).\n„Verujem da će ovaj projekat osnažiti razgovor i putanju koja je postojala i u prethodnim godinama na području Šapca i Bogatića. Ovo su prvi značajni potezi kod socijalnog preduzetništva u Srbiji uopšte. Caritas Šabac će ovde preneti iskustva iz Italije i Evrope, gde od 2012.godine postoji aktivni razvoj ovog preduzetništva, koji je značajno porastao do sada. Srbija može primeniti njihova iskustva, a kroz servise koji već postoje treba pokušati ojačati ovaj tip ekonomije“, izjavila je Michela Vogrig.\nDirektor Caritas-a Šabac Miroljub Nikolić je rekao da je uveren da će se kroz projekat predstaviti dobar model socijalnog preduzetništva kao i savremen način rada sa osobama sa mentalnim smetnjama koji omogućava njihovo zapošljavanje.\n„Realizacijom projektnih aktivnosti sagledaćemo iskustva iz Italije i uporediti ih sa mogućnostima u Srbiji što će biti osnov za predlog i preporuku novog zakonskog rešenja sa jedne strane a sa druge strane koristićemo iskustvo socijalnih kooperativa iz Italije u radnom uključivanju osoba sa mentalnim smetnjama. Italijanski model zaštite mentalnog zdravlja u zajednici je najbolji i koristi se kao primer u čitavom svetu. Italija je prva zemlja koja je sprovela proces deinstitucionalizacije i naša je želja da primenimo njihov model“, dodao je Nikolić.\nOva aktivnost je deo projekta “Podrška Evropske unije aktivnom uključivanju mladih”, vrednog 4.7 miliona evra, koji finansira EU (IPA 2014) a kofinansira Vlada Republike Srbije. Projektom upravlja Ministarstvo finansija - Sektor za ugovaranje i finansiranje programa iz sredstava Evropske unije, dok su institucionalni korisnici projekta Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja i Ministarstvo omladine i sporta.\n“Podrška Evropske unije aktivnom uključivanju mladih” projekat je vredan 4.7 miliona evra, koji finansira EU (IPA 2014), a kofinansira Vlada Republike Srbije. Za cilj ima da obezbedi veću društvenu uključenost mladih u Srbiji povećanjem zaposlenosti, omladinskih aktivnosti, radnog iskustva i preduzetničke prakse među mladima. Evropska unija i Vlada Republike Srbije su bespovratno dodelili 24 granta, koji će se realizovati u više od 35 gradova i opština u Srbiji do kraja 2021.godine. Projekti, koje sprovode republičke i pokrajinske institucije socijalne zaštite, opštine i gradovi, centri za socijalni rad, udruženja građana, fondacije i obrazovne ustanove, će povećati obim i kvalitet usluga na lokalnom nivou u obrazovanju i zapošljavanju, inovativnoj praksi i modelima aktivnog uključivanja, i na taj način ojačati društvenu uključenost mladih. Uticaj i konkretni rezultati projekta se očekuju na svim nivoima, a posebno u vezi sa povećanim kapacitetima relevantnih institucija u oblasti inovativnog razvoja i upravljanja merama aktivnog uključivanja mladih, razvoja politike u skladu sa najboljom praksom EU, kao i efikasniju upotrebu finansijske pomoći Evropske unije.\nProjektom upravlja Ministarstvo finansija - Sektor za ugovaranje i finansiranje programa iz sredstava Evropske unije, dok su institucionalni korisnici projekta Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja i Ministarstvo omladine i sporta.\nVi ste posetilac br: 18 035 878


Banka Intesa: Za bolji život dece | Kamatica\nBanka Intesa: Za bolji život dece\nBanca Intesa je postala član „Kluba prijatelja UNICEF-a“, programa stalnih mesečnih donatora koji ima za cilj da obezbedi srećnije detinjstvo za decu Srbije i unapredi uslove za njihov rast i razvoj.\nU sklopu podrške „Klubu prijatelja UNICEF-a“, Banca Intesa poziva svoje klijente da i sami pruže doprinos radu fonda. Klijenti banke mogu da otvore trajni nalog u bilo kojoj ekspozituri Banca Intesa u zemlji putem kojeg će vršiti mesečne uplate u korist UNICEF-a i tako i sami postati članovi Kluba. Klijenti Banca Intese takodje mogu da uplate jednokratan dobrovoljni prilog za podršku programa UNICEF-a u Srbiji, a banka će sve uplate po ovom osnovu osloboditi plaćanja provizije.\n-Članstvom u ’Klubu prijatelja UNICEF-a’ imamo priliku da zajedno sa svojim klijentima pružimo doprines poboljšanju uslova za život dece i pomognemo stvaranju jednakih šansi za rast i razvoj svakog deteta u Srbiji. Banca Intesa angažovano informiše svoje klijente o načinima na koje mogu donirati novčane priloge fondu, kao i o olakšicama koje im nudimo u realizaciji ovih filantropskih aktivnosti - izjavio je Miloš Nedeljković, direktor Sektora za platne kartice i direktne kanale Banca Intesa.\n- Članovi „Kluba prijatelja UNICEF-a“ su ljudi i kompanije dobre volje koji su spremni da doprinesu ostvarivanju prava svakog deteta i da im pomognu da imaju srećno i bezbrižno detinjstvo. Zahvaljujemo se Banca Intesi na podršci, i nadamo se da će njihov gest podstaći i druge društveno odgovorne kompanije da se uključe. Svaki pojedinačan doprinos, mali ili veliki, značajan je korak ka sigurnijem i srećnijem detinjstvu dece u Srbiji - izjavila je Vesna Savić Đukić, predstavnica UNICEF-a.


Zimske gume od 1. novembra – može i ne mora - TPKNEWS\n04:31 - 03/07/2022\nNaslovna/Uncategorized/Zimske gume od 1. novembra – može i ne mora\nNačelnik Saobraćajne policije Nebojša Arsov rekao je da bi vozači od 1. novembra trebalo da imaju zimske gume, ali da policija neće sankcionisati vozače ako nema snega i leda, sem u slučaju udesa.\n“Propisano je da svi vozaci do 1. novembra zamene svoje gume i stave zimske, jer će u narednom periodu biti niskih jutarnjih temperatura, a na nekim putevima i poledice. Ako nema snega i leda policija nece sankcionisati vozace, ali ako dođe do udesa, onda će biti sankcija. Takođe, vozaci van naseljenih mesta moraju da imaju lance na gumama, a ako nema snega i leda, onda u dodatnoj opremi”, rekao je Arsov za B92.\n”Osnovni tekst zakona nikada nije bio usaglašen, bilo je nejasnoca pa je zakon vracen da pojasnimo. Morali smo da prevedemo sve podzakonske akte, to se sve radi pisanim putem i procedura je sporija, ali cemo sve usaglasiti”, rekao je on.\nAUSTRIJA: Uhapšena teroristkinja, planirala bombaški napad na Ministarstvo odbrane u Beču!


Milović: Izgradnja Gacka 2 počinje u prvoj polovini naredne godine | Hercegovina Press\nMilović: Izgradnja Gacka 2 počinje u prvoj polovini naredne godine\nPoslanik u NSRS i član pregovaračkog tima za izgradnju drugog bloka gatačke termoelektrane Srđan Milović izjavio je za Radio Gacko da bi izgradnja nove elektrane trebalo da počne u prvoj polovini naredne godine.\n“ Za izgradnju nove elektrane zainteresovano je nekoliko investitora i svi oni dostavili su ponude koje smo razmotrili. Republika Srpske željela je da prikupi sve relevantne podatke šta možemo dobiti tim projektom i ispostavilo se da je najbolju i najpovoljniju ponudu daala kompanija Poli iz NR Kine koja je za 30 odsto jeftinija, od evropskih projekata, a koja je radila vrlo zahtijevne projekte u oblasti energetike. Radi se o kompaniji koja je investiciono jedna od najznačajnijih u svijetu“, kaže Milović.\nRepublika Srpska dobila je tri ponude finansiranja kako i u kojoj varijanti može da se gradi elektrana u Gacku – kao stoprocentno vlasništvo Republike Srpske, stoprocentno vlasništvo kineskih investitora i model zajedničkog ulaganja.\n„Ponude je analizirala Vlada Republike Srpske, više nezavisnih institucija, između ostalih i jedna od najvećih evropskih kompanija koja se bavi menadžmentom i analizom projekata, Mejs iz Londona. I kao rezultat svega toga Vlada se opredijelila za zajedničko finansiranje i mi sada u ovom momentu pripremamo sve dokumente i decidne modalitete koje će potpisati i jedna i druga strana čime bi se stvorili uslovi da izgradnja ovog objekta krene, ja se nadam u prvoj polovini ove godine“, rekao je Milović.\nOn dodaje da je sad sve do vlasti u Republici Srpskoj naglašavajući da su kineske kompanije dale maksimalno korektne i povoljne ponude i da treba iskoristiti povoljan momenat i što prije krenuti s izgradnjom projekta.\nGacko 2 neće biti dio sistema ERS – a ali će biti značajan energetski objekat koji će proizvoditi više od 50 odsto električne enegije u odnosu na potrebe stanovništva.\nIzgradnja ovakvog objekta trajaće,procijenjeno je pet godina, a gradiće se po principu 49: 51 odsto u korist Kineza.\n„To se odnosi samo na izgradnju objekta objašnjava Milović, a po puštanju elektrane u rad definisaće se novo učešće u vlasništvu, jer Kinezi su ponudilui da Republika Srpska upravlja i objektom i strujom što znači da će imati apsloutno odlučivanje. Projekt je od strateškog značaja za Republiku Srpsku, a Kinezima je bitno da im se uložena investicija isplati“, objašnjava Milović.\nKineski investitori trebalo bi da u izgradnju drugog bloka gatačke elektrane ulože 600 miliona maraka.


Zdraviji način prženja, kruženjem vrelog vazduha oko namirnica i bez neprijatnih mirisa\nOvaj multi funkcionalni kuhinjski aparat je vaša pomoć za zdravija, lakša i brza jela. Evo i nekoliko glavnih razloga, zašto friteza na vruć vazduh treba da nađe svoje mesto u vašoj obaveznoj kuhinjskoj opremi.\nVećina ljudi bi svaki dan mogla da jede pomfrit ili krofne, ali ih izbegava ili se trudi da izbegava, zbog nezdrave masnoće koju tako unosi. Zadržavajući ukus tih specijaliteta, friteza na vruć vazduh će eliminisati oko 80% masnoće, koju bi ova jela inače imala, prženjem u dubokom ulju. Aparat radi na principu savremene tehnologije, kruženje vrelog vazduha oko namirnica, zahvaljujući kome se hrana ravnomerno peče i zadržava sočnost.\nAko ste uvek u stisci s vremenom i ne možete dugo da čekate na obrok, obavezno treba da nabavite fritezu na vruć vazduh. Ovaj aparat skraćuje vreme pripreme obroka na pola, tako da nečemu što se u standardnoj rerni peče oko 25 minuta, u fritezi na vruć vazduh će biti gotovo za 7 do 10 minuta.\nKao i električni ekspres lonac ili pizza pekač, friteza na vruć vazduh sama pazi na sebe dok priprema vaše jelo. Spada u našu kategoriju Podesi i ostavi aparata, namenjenih savremenom domaćinstvu i stilu života. Jednostavno podesite temperaturu i vreme pripreme i ovaj savremeni aparat će perfektno spremiti jelo bez vašeg nadzora, a onda će se sam isključiti nakon isteka podešenog vremena..


Nova zvezda Barselone izabrala reprezentaciju i zabrinula klub! - Sportske.net\nŠpanci vrbuju biser iz BarseloneFudbaler Barselone opljačkan tokom meča sa Valensijom!Sada više nema šale, Leo se vraća!Bekam poslao "fiksera", meta? Najveća u istoriji!Primera - Sjajni Fati vodio Barselonu do pobede!\nNova zvezda Barselone Ansu Fati oduševio je sve svojim igrama ove sezone.\nMladić koji ima svega 16 godina privukao je veliku pažnju na sebe ne samo navijača, već i nekoliko fudbalskih saveza za koje ima pravo nastupa.\nKatalonski Sport tvrdi da je Fati izabrao da igra za Španiju pre Portugalije i biće deo selekcije "furije" do 17 godina koja će nastupati na Mundijalu u Brazilu.\nIako je Barsi drago zbog ovakvog raspleta, sigurno neće biti oduševljeni zbog činjenice da će momak iz La Masije u najgorem slučaju propustiti čak sedam utakmica "blaugrane".\nTako će Fati, ukoliko papiri stignu na vreme, iz dalekog Brazila gledati svoje saigrače u El Klasiku protiv Reala, zatim protiv Eibara, Valjadolida, Levantea i Selte u Primeri, kao i dvomeč sa praškom Slavijom u Ligi šampiona.\nTurnir u Brazilu počinje 28. oktobra i trajaće sve do 17. novembra.


Nastavljen projekat za bolje upravljanje ljudskim resursima u lokalnim samoupravama\nVi ste ovde:Početna»Projektne aktivnosti»Nastavljen projekat za bolje upravljanje ljudskim resursima u lokalnim samoupravama\nPhoto: Ministarstvo uprave i lokalne samouprave\nProjekat “Upravljanje ljudskim resursima u lokalnoj samoupravi” ušao je u drugu fazu, kažu predstavnici međunarodnih organizacija i vlasti. Cilj je da se uspostavi sistem za stručno usavršavanje zaposlenih u gradovima i opštinama u Srbiji, a ukupna vrednost projekta je četiri miliona evra.\nTrogodišnji projekat finansiraju Evropska unija i Savet Evrope, a realizuje se u saradnji sa Ministarstvom državne uprave i lokalne samouprave Srbije, Kancelarijom SE u Beogradu i Stalnom konferencijom gradova i opština.\nŠef drugog sektora operacija Delegacije EU u Srbiji Štefen Hudolin ocenjuje da je Vlada Srbije kontinuirano posvećena reformi javne uprave na centralnom i lokalnom nivou. Kaže da je lokalni nivo vlasti jako važan jer je velika većina zakonodavstva EU kroz kohezione fondove usmerena na lokalnu samoupravu.\n“Za zemlje članice EU, kao i za one koje su njeni kandidati, administrativni kapaciteti i razvoj ljudskih resursa u jedinicama lokalne samouprave je od suštinskog značaja za ostvarivanje efikasne reforme”, rekao je Hudolin.\nUspostavljanje sistema za stručno usavršavanje zaposlenih u lokalnim samoupravama podići će kapacitet lokalne samouprave za pružanje usluga građanima, a sve u skladu sa Strategijom reforme javne uprave u Srbiji, kaže generalni sekretar SKGO Đorđe Staničić.\n“Da bi mogao da se ostvari postavljen cilj naše zemlje da udje u EU neophodno je da se oko 60 do 70 odsto evropskih vrednosti ostvari na lokalnom nivou vlasti u Srbiji”, tvrdi Staničić.\nMinistar državne uprave i lokalne samouprave Branko Ružić kaže da se reforma javne uprave u Srbiji ne zasniva na kratkoročnim i površnim promenama.\n“Promene su zahtevne i kompleksne s obzirom na to da sistem javne uprave podrazumeva oko 500.000 zaposlenih i odnosi se na sve republičke, pokrajinske i lokalne organe i javne službe, a bez javnih preduzeća. Reforma javne uprave je visoko pozicionirana u kriterijumima za ulazak Srbije u Evropsku uniju”, navodi ministar.


Mađarska donela zakon o vraćanju migranata Srbiji | AzilSrbija\nPočetna / AKTUELNO / Mađarska donela zakon o vraćanju migranata Srbiji\npriredio: APC foto : (Laszlo Balogh/Reuters)\nBudimpešta, Beograd, 14.juni – Ma?arska ju?e usvojila zakon koji policiji dozvoljava da vra?a natrag ilegalne migrante koje otkrije unutar zone od osam kilometara od južne ma?arske granice prema Srbiji.\n„Cilj usvaja ovog amandmana na zakon o izbeglicama je da se omoguc?i (vlastima) da se vrate nazad kroz kapiju grani?ne ograde državljani trec?ih zemalja koji su u Ma?arskoj nelegalno i koji su uhapšeni unutar osam kilometara od granice“, navedeno je u obrazloženju.\n“Nijedna zemlja ne može da donese zakon koji ?e se odnositi na neku drugu zemlju, a koji ?e proizvoditi posledice. Kada bi se Srbija tako ponašala imali bismo dominu efekat odavde pa do Turske”, rekao je povodom donošenja ovog zakona srpski ministar za rad i socijalna pitanja Aleksandar Vulin.\n“Postoje zakoni koji su iznad nacionalnog zakonodavstva, dakle postoje me?unarodni zakoni i zna se na koji na?in neka osoba može biti vra?ena iz konkretne zemlje. Samo ?e se me?unarodno pravo u tom smislu, što se nas ti?e, primenjivati i na odnose Ma?arske i Srbije”, rekao je Vulin.\nMa?arska je, prema zvani?nim vladinim podacima, ove godine imala 19.140 zahteva za azil, a više od 14.000 migranata je južnu granicu prešlo nelegalno, a nedavno je ta zemlja ograni?ila broj ljudi koju mogu da u?u u tranzitnu zonu na najviše 30 dnevno.\nOgrada od bodljikave žice, koju je Ma?arska podigla duž južne granice sa Srbijom i Hrvatskom, znatno je smanji priliv migranata u odnosu na stotine hiljada ljudi koji su prošle godine išle preko Balkana ka severnoj Evropi, posebno Nema?koj, ali I pored toga I zatvaranja balkanske rute migranti u manjem broju i dalje dolaze na ma?arsku granicu sa Srbijom. Ma?arske vlasti su uspostavile dve tranzitne zone u kojima migranti mogu da podnesu zahtev za azil.


NSinfo: "Novosađani, udišu čist ili neznatno zagađen vazduh"\n"Novosađani, udišu čist ili neznatno zagađen vazduh"\nTragom informacije da je Sarajevo pre neki dan bio najzagađeniji\ngrad u svetu i da se u više vojvođanskih gradova stanovnici žale na kvalitet vazduha, ekipa RTV je proveravala kakva je situacija u Novom Sadu po tom pitanju. Za razliku od 2015, kada je vazduh u Novom Sadu bio označen kao vazduh druge kategorije, odnosno, kao umereno zagađen, situacija je sada bolja.\nNovosađani, udišu čist ili neznatno zagađen vazduh - to su procene Agencije za zaštitu životne sredine i monitoringa njihovih mernih stanica postavljenih na nekoliko lokacija u gradu. Međutim, uprkos tome što količina štetnih materija ne prelazi dozvoljenu granicu, one svakako postoje u vazduhu, a čak i u minimalnim količinama mogu uticati na zdravlje ljudi, kažu u Institutu za javno zdravlje Vojvodine.\n"Ono što nas brine je to što ne postoji ta neka donja granica koncentracija zagađujućih materija u vazduhu koje neće izazvati negativan efekat po zdravlje, dominantno su to posledice organa za disanje, zatim na srce i krvne sudove", kaže dr Nataša Dragić iz Instituta za javno zdravlje Vojvodine.\nDoktorka Dragić dodaje i to da vazduh, koji sadrži grube čestice prašine, spada u prvu grupu humanih kancerogena. Na njegov loš kvalitet, ukoliko se govori o Novom Sadu, utiče dosta faktora, među kojima se izdvaja sve veći broj vozila, kažu iz Vojvođanske zelenе inicijative.\n"Sa druge strane uklanja se odraslo formirano drveće koja ima funkciju prečišćavanja vazduha, dakle njegova funkcija nije samo da ulepša, već i da prečisti vazduh. Zatim je tu industrijsko zagađenje i ono što je jako bitno, a retko se pominje, poljoprivredno zagađenje", kaže Milica Lavanja iz Vojvođanske zelene inicijative.\nNovi Sad nema vetrozaštitni pojas, a okružen je obradivim površinama, koje se nekoliko puta godišnje tretiraju pesticidima, kaže Lavanja. Ona napominje i to da treba ozbiljno da se posvetimo očuvanju kvaliteta vazduha, jer se putem njega može zagaditi i zemljište i voda, što bi značilo i kompletno zagađenje životne sredine.


NSinfo: Gorivo stalno pojeftinjuje - ali za dinar ili nešto manje\nGorivo stalno pojeftinjuje - ali za dinar ili nešto manje\nNa domaćem naftnom tržištu već nekom vreme nema značajnih promena cene goriva, iako praktično već nedeljama litar stalno pojeftinjuje\nIstini za volju, promena cena nije velika – oko dinar ili nešto manje – pa je sada gorivo svega nekoliko dinara jeftinije nego krajem aprila, pokazuje analiza Udruženja naftnih kompanija Srbije.\nNaime, sada se litar bezolovnog benzina prodaje za oko 142 dinara, dok je litar evrodizela oko 147 pa su sadašnje cene goriva na pumpama u Srbiji oko pet dinara niže nego krajem aprila, odnosno početkom maja, kada su i bile najviše ove godine. Tada je za litar bezolovnog benzina bilo potrebno oko 147,50 dinara, dok je za litar evrodizela bilo potrebno gotovo 153 dinara. Međutim, kupovinom goriva na benzinskim pumpama u Srbiji potrošači sada moraju da izdvoje više novca nego na početku godine. Kada je u pitanju bezolovni benzin litar je u januaru koštao oko 137,50 dinara, odnosno bio je jeftiniji oko i pet dinara nego sada, dok je razlika u ceni litra evrodizela neznatna jer je u januaru litar tog goriva koštao oko 146 dinara, a sada je oko dinar skuplji.\nPoznato je da su cene goriva na svim lokalnim tržištima, pa i u Srbiji, proizvod nekoliko faktora, među kojima je i te kako važna cena sirove nafte. Promene cene nafte odražavaju se na cenu goriva, ali ne u istom trenutku, bez obzira na to da li nafta poskupljuje ili pojeftinjuje. Tako je barel nafte tipa „brent” ove godine najviše koštao u januaru – oko 57 dolara, kada su cene goriva na pumpama bile najniže. Naime, tada su cene goriva na domaćem naftnom tržištu bile odraz cena nafte s kraja prošle godine, kada je barel „brenta” koštao i ispod 45 dolara.\nOd početka godine do sada cena barela „brenta” se menjala i kretala se između oko 57 i oko 45 dolara, odnosno prosečno oko 52 dolara. Naime, nakon januarskih oko 57 dolara, cena je bila u blagom padu, pa se gotovo do kraja maja barel prodavao za oko 50 dolara. Nakon toga je cena nafte počela da klizi naniže, u junu je ponovo pala na nivo ispod 45 dolara, a potom se ovog meseca barel „brenta” vratio na cenu od oko 50 dolara.\nNa osnovu tih cena nafte, moglo bi se reći da ne bi trebalo očekivati veće promene cena goriva na domaćim benzinskim pumpama. Čak i ako do njih dođe, najverovatnije bi bile male i ne bi znatno uticale na krajnju cenu koja se plaća pri punjenju rezervoara. Naime, i kad gorivo poskupi ili pojeftini pola dinara, pri sipanju deset litara razlika na računu bude gotovo neprimetna, odnosno iznos se svede na nekoliko kapi benzina ili evrodizela.\nizvor: dnevnik.rs, foto: ilustracija, khongkitwiriyachan/freedigitalphotos.net


Početak/Društvo/Gimnazijalci i studenti u zajedničkoj ekološkoj akciji\nKoliko je važno biti ekološki osvešćen i samostalno doprinositi uređenju i ulepšavanju životne sredine pokazali su studenti Filozofskog fakulteta u Nišu i učenici gimnazija „Stevan Sremac“ i „Bora Stanković“. U dvorištu ovih gimnazija, na mestu koje je do nedavno služilo za gomilanje orpada, uskoro će izrasti platan, leska, šljiva, jasan i javor. Sve to zahvaljujući zajedničkoj akciji učenika i studenata koji su posadili sadnice.\nKako kažu, na ovaj način su želeli da pokažu da svako od nas može da pruži doprinos očuvanju prirode, ali i okruženja u kome provode dosta vremena i za koje bi trebalo da ih vežu najlepše uspomene.\n„Na inicijativu studentskog parlamenta Filozofskog fakulteta i parlamenta dve gimnazije koje su u neposrednoj blizini, došli smo na ideju da organizujemo zajedničku ekološku akciju. Ovo je akcija kojoj želimo da pokažemo koliko nam je važna životna sredina”, kazala je profesorka dr Natalija Jovanović, dekanica Filozofskog fakulteta.\nDodaje da su putem ove akcije želeli da pošalju poruku građanima da je briga za životnu okolinu važna i da se tiče svih nas, te da je ovo samo jedna u nizu akcija studenata i srednjoškolaca.\nDirektorka Prve niške gimnazije “Stevan Sremac”, Jelena Milošević kaže da nisu slučajno posadili pet sadnica.\n„Broj sadnica simbolično predstavlja pet decenija postojanja Filozofskog fakulteta u Nišu, ali isto toliko godina i dobre saradnje koju ova obrazovna ustanova neguje sa našim gimnazijama“, kazala je Jelena Milošević.\nGimnazijalci koji su učestvovali u akciji kažu da su ovakve akcije značajne pogotovo što je vazduh u Nišu jedan od najzagađenijih u Srbiji.\n“Ovo je mali korak koji pravimo u nadi da će i drugi ljudi u Nišu, ali i širom zemlje dati svoj doprinos, pridružuti se i pomoći nam da dođemo do čistijeg vazduha i zdravije životne sredine”, ističe Petar Mitić ispred učeničkog parlamenta Prve niške gimnazije “Stevan Sremac”.\nVukašin Stojković, iz Učeničkog parlamenta Gimnazije “Bora Stanković” kaže da ako svako od nas zasadi po jedno stablo, učiniće mnogo za svoju okolinu. On ističe da su njegovi drugari ekološki svesni i da vode računa o očuvanju životne sredine.\nNa kraju su istakli da su današnja akcija i druženje bili veoma inapirativni, te da u bliskoj budućnosti sigurno možemo očekivati još sličnih ekoloških inicijativa\nakcija đaci gimnazijalci


Vučić razgovarao sa Komšićem: Uslovi za ulazak u Srbiju isti za sve građane BiH | Banjaluka.net\nVučić razgovarao sa Komšićem: Uslovi za ulazak u Srbiju isti za sve građane BiH\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić razgovarao je danas sa članom Predsjedništva BiH Željkom Komšićem o tretmanu koji važi za ulazak građana Bosne i Hercegovine u Srbiju i naglasio da za sve iz BiH važe isti uslovi, piše Tanjug.\nU BiH medijima, naime, u međuvremenu su se pojavile dezinformacije da navodno građanima Republike Srpske nisu potrebni negativni PCR testovi da bi ušli za Srbiju, te da taj uslov važi samo za građane drugog BiH entiteta, FBiH.\nTako je portal Klix objavio izjavu poslanika u Zastupničkom domu Parlamenta Federacije BiH Nihada Colpe da su građani Srpske izuzeti iz obaveze da imaju negativan PCR test i da je to skandal.\nDnevni avaz je takođe objavio kako je Uprava Granične policije Srbije navodno obavijestila Graničnu policiju BiH da državljani BiH s mjestom prebivališta u entitetu RS mogu ući u Srbiju bez PCR testa, ali uz obaveznu desetodnevnu izolaciju, dok svi ostali državljani BiH moraju pokazati negativan PCR test na granici, prenosi Tanjug.\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić u razgovoru s Komšićem najavio da će mjera o zabrani ulaska bez PCR testa za građane BiH biti ukinuta u narednom periodu, rekao je Komšićev savjetnik Nihad Hebibović za Tanjug.\nOznake: Aleksandar Vučić, Željko Komšić


Radovi na Kampu "Lipa" kod Bihaća i dalje su u toku. Kamp pripremaju za šatorski prihvat do 1.000 migranata i izbjeglica, saopšteno je iz Međunarodne ogranizacije za migracije.\nKako je za ATV rekao Šuhret Fazlić, gradonačelnik Bihaća ni gradske vlasti još nisu dobile zvaničnu potvrdu kada će migranti biti prebačeni.\nNaša ekipa obišla je kamp te snimila prvi dio kampa, dok nam u drugom dijelu nije bilo dozvoljeno snimanje.\nKamp se sastoji od tri velika šatora i desetine manjnih u kojima će biti postavljeni kreveti.\nKako nam je rečeno, u kamp će prvo biti prebačeni migranti koji nije smješteni u prihvatnim centrima.\nSveštenik iz Bihaća koji nije htio pred kamere, rekao je za ATV da su od vlasti grada Bihaća tražili fizičko obezbjeđene za crvku koja je samo nekoliko stotina metara udaljena od kampa.\nOdbor za zaštitu prava Srba u Federaciji BiH poručio je ranije da je nedopustivo da na području srpskog sela Lipa kod Bihaća koje je okruženo selima u kojima žive Srbi bude formiran migrantski centar.\n- Prateći inicijativu gradskih vlasti Bihaća i usljed potrebe da se uspostavi dodatni smještaj za migrante i izbjeglice koji su boravili u različitim tipovima neformalnog smještaja na nivou kantona, nakon pripremnih i građevinskih radova, uspostavljen je kamp "Lipa" za šatorski prihvat do 1.000 osoba - navedeno je u saopštenju.\nNakon inicijalnog finansiranja, koje je obezbijeđeno iz budžeta grada Bihaća, EU je, uz učešće USAID-a, pružila finansijsku pomoć u uspostavljanju izolacionog dijela kampa u kojem će migranti i izbjeglice, koji su prethodno bili bez medicinske njege, imati mogućnost ljekarskog pregleda, što je naročito bitno zbog trenutne situacije uzrokovane virusom korona.\nMeđunarodna organizacija za migracije i Danski savjet za izbjeglice sprovešće na lokaciji Lipa projektne aktivnosti u saradnji i prema dogovorenim mjerama sa Vladom Unsko-sanskog kantona, te u skladu sa odobrenim sredstvima EU i USAID-a, kao nastavak podrške lokalnim vlastima i stanovništvu ovog kantona.\nSredstva za projekat "EU podrška upravljanju migracijama i granicom u BiH" obezbijeđena su iz IPA fonda, a sprovodi ga IOM, u saradnji sa UNHCR-om, UNICEF-om, UNFPA-om i DRC-om.


Poruke iz Sjedinjenih Država , koje šalje ''Obaveštajna zajednica'' sigurno su i stavovi administracije iz Vašingtona. Ovo je drugi tekst, a prvi se nalazi uz tekst Predraga Popovića ''Leš koji će udaviti Vučić''\nSRPSKI DIKTATOR ALEKSANDAR VUČIĆ RUKOVODI NAJVEĆIM KRIMINALNIM KARTELOM NA SVETU\nU Srbiji, režim Aleksandra Vučića pokušava da svim sredstvima koja su mu na raspolaganju, blokira zapadni faktor. Rezultat anti-američke propagande bi trebalo da bude stvaranje poimanja u Srba da SAD i NATO nemaju moralne osnove da građanima Srbije govore kako bi trebalo da žive. Ovakvi argumenti u žicu pogadjaju srpsku populaciju. Moderni politički antiamerikanizam režima Aleksandra Vučića, kao kontrast mrznji prema Vladi SAD, vidi ovu zemlju(SAD) kao centralnu i dominantnu snagu u međunarodnoj zaveri, osmišljenoj da Srbiju dovede do propasti. Srpski narod je obeležio još jedno sećanje na zrtve NATO bombardovanja, tačnije njegovu dvadesetdvogodišnjicu, koju je srpski diktator Aleksandar Vučić, osudio kao jedan užasavajući kriminalni akt i čin agresije. Govoreći na ceremoniji u Beogradu, uz direktan prenos na nacionalnoj televiziji, Aleksandar Vučić je direktno učestvovao u kampanji protiv SAD i NATO, podsećajući javnost kako su SAD i NATO, bez odobrenja Ujedinjenih Nacija (SB), napali jednu suverenu zemlju, Srbiju.\nRepublikanska partija u Srbiji je stavila sve na kocku onim što je u svojoj izjavi rekao opozicioni lider g. Nikola Sandulović. To je šokirajuća činjenica o režimu u Srbiji, što su objavile i novine Njujork Tajms u članku Hapšenja uzdrmala fudbalsku scenu u Srbiji kojom vladaju kriminalci i "Grobari".\n"Oni su nas napali da nas ubiju, ponize i na kraju- oduzmu deo naše teritorije" rekao je Aleksandar Vučić osvrćući se na južnu srpsku oblast Kosovo i optužujuci SAD i NATO za otimanje Kosova od Srbije i ubijanje po jednog deteta u svakom danu bombardovanja. Srpski diktator Aleksandar Vučić je otvoreno krenuo stopama Slobodana Miloševića kada je u pitanju propaganda protiv SAD-a i NATO, ponavljajući da Srbija nikada neće priznati nezavisnost Kosova. Sta više, Aleksandar Vučić je rekao da Srbi "dobro pamte kako su se odupreli i borili protiv surovih i arogantnih nacija i država kao sto je SAD".\nPablo Eskobar je bio kolumbijski Don, osnivač i jedini vođa kartela Medelin. Nazvan "Kraljem kokaina", Eskobar je najbogatiji Don u istoriji.\nDo svoje smrti on je ukrupnio mrežu koja se procenjivala na 30 biliona američkih dolara - što je u ovoj 2021. godini ekvivalent sumi od 65 biliona američkih dolara. Srpski diktator Aleksandar Vučić igra opasnu igru. Šta je jedan Pablo Eskobar u poređenju sa moći Aleksandra Vučića, koji u svojim rukama drži ceo državni aparat? Pablo Eskobar je imao problem sa državom, što, kada je u pitanju Vučićev kartel, ovaj problem u potpunosti eliminiše. Vučićev režim je, u stvari, u isto vreme oformio i ovaj kartel i srpsku Vladu. On je Srbiju prekrio crnom senkom terora. Iako je njegov režim upleten u nasilje, srpski mediji, generalno, nekritično prihvataju objašnjenja pojedinih događanja koja im servira Vlada, kao što je npr. ubistvo Vladimira Cvijana.


Republikanci odbacili Trampov predlog da se odlože izbori\nNikada u istoriji ove zemlje, kroz ratove, depresije i Građanski rat, nije bilo toga da nismo imali zakazane savezne izbore na vrijeme. Naći ćemo način da to uradimo ponovo ovog 3. novembra, rekao je Mekonel za lokalnu stanicu WNKY iz Kentakija\nSenator Mitč Mekonel (Foto: Printscreen)\nNajviše pozicionirani republikanci u američkom Kongresu odbacili su predlog ppredsjednika Donalda Trampa o odlaganju novembarskih predsjedničkih izbora zbog mogućih zloupotreba u vanrednim okolnostima.\nIdeju su odbacili lider republikanske većine u Senatu Mič Mekonel i lider republikanske manjine u Predstavničkom domu Kevin Mekarti.\nSenator Mekonel rekao je da nikada ranije nisu odloženi američki predsjednički izbori, prenosi BBC.\n“Nikada u istoriji ove zemlje, kroz ratove, depresije i Građanski rat, nije bilo toga da nismo imali zakazane savezne izbore na vrijeme. Naći ćemo način da to uradimo ponovo ovog 3. novembra”, rekao je Mekonel za lokalnu stanicu WNKY iz Kentakija.\nS tim se saglasio i Mekarti, koji je rekao da bi trebalo sprovesti izbore na vrijeme.\nU međuvremenu i Trampova saveznica, sentorka Grejam, ocijenila je da odlaganje izbora "nije dobra ideja", piše “Blic”.\nAmerički državni sekretar Majk Pompeo, na pitanje novinara da li bi predsjednik mogao da odloži izbore, rekao je da neće u hodu da donosi pravnu presudu.


“U Srbiji je oko 60 odsto ljudi iz turističkih i agencija za rentiranje vozila izgubilo posao. Na žalost, ne vidimo kraj pandemiji i nemamo perspektive koje nam daju za pravo da ove godine budemo veliki optimisti”, ukazuje Seničić.\nOn je za FoNet precizirao da je u turizmu, turističkim agencijama i kompanijama za rentiranje vozila, radilo oko 4.000 ljudi i da je do januara posao izgubilo njih oko 45 odsto.\nDodatan broj ljudi je ostao bez posla po isteku obaveze poslodavaca, koji su uzeli pomoć Vlade Srbije da ne otpuštaju zaposlene.\nGubitak 1,2 milijarde evra\nPrema rečima Seničića, domaće turističke agencije, koje su organizovale putovanja u inostranstvo, ranije su imale promet od oko milijardu do milijardu i po evra svake godine.\nProšle godine, kako kaže, taj promet je bio 150 miliona evra, što znači da je izgubljeno više od 1,2 milijarde evra prometa.\nS druge strane, same agencije su bile na gubitku od 120 do 150 miliona evra, dodaje Seničić i konstatuje da je “to veliki gubitak za ovako malu zemlju”.\nKada je reč o domaćem turizmu, receptivni turizam u Srbiji je bio u ekspanziji pre koronavirusa i ostvarivao je devizni prihod od 1,2 milijarde u toku godine.\nZbog Covida 19, rezultati su 60 odsto slabiji, ocenjuje Seničić i dodaje da bi situacija bila i gora da su posmatrane samo strane grupe, ali su domaći turisti bili prinuđeni da borave u Srbiji, pa je to u izvesnoj meri kompenzovano.\nPutovanje u Grčku?\n“Najveća nepoznanica je sertifikat o vakcinaciji, da li ljudi koji su se vakcinisali mogu da putuju nesmetano i to je ono što čekamo da se reši u narednih mesec dana”, naglašava Seničić.


Samsung UE55NU7092 UXXH 4K Ultra HD televizor cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nSamsung UE55NU7092 UXXH 4K Ultra HD televizor cene\nVeličina 55", 3840 x 2160, HD ready, UE55NU7092UXXH Full HD - Dijagonala 55 (140cm) Ekran E-LED Oblik ekrana Ravni Rezolucija 3840 x 2160 SMART Da WiFi Da Tip Tunera DVB-T/C/S2 MCI frekvencija 1300 VGA Ne Internet browser Da Procesor Quad Core App store Da DVR to USB Da DLNA Da Miracast Da MHL Da WiDi Da CI slot Da HDMI 3 USB 3.0 2 Kompozitni ulaz Da Komponentni ulaz Da Digitalni audio izlaz (optički) Da LAN Da Izlaz za slusalice Da Boja Crna Vrsta daljinskog upravljča Običan... specifikacija\nDijagonala 55 (140cm) Ekran E-LED Oblik ekrana Ravni Rezolucija 3840 x 2160 SMART Da WiFi Da Tip Tunera DVB-T/C/S2 MCI frekvencija 1300 VGA Ne Internet browser Da Procesor Quad Core App store Da DVR to USB Da DLNA Da Miracast Da MHL Da WiDi Da CI slot Da HDMI 3 USB 3,0 2 Kompozitni ulaz Da Komponentni ulaz Da Digitalni audio izlaz (optički) Da LAN Da Izlaz za slusalice Da Boja Crna Vrsta daljinskog upravljča Običan\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Samsung UE55NU7092 UXXH 4K Ultra HD televizor po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Samsung 4K Ultra HD televizor UE55NU7092 UXXH na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju 4K Ultra HD TV cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Samsung 4K Ultra HD TV, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Samsung UE55NU7092 UXXH 4K Ultra HD televizor sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Samsung UE55NU7092 UXXH 4K Ultra HD televizor. Pre kupovine, podatke za Samsung 4K Ultra HD televizor UE55NU7092 UXXH proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Kežman objasnio - Evo zbog čega Ćurčić ne treba da vodi ''Orlove''! - Sportske.net\nKežman objasnio - Evo zbog čega Ćurčić ne treba da vodi ''Orlove''!\nNi minimalna pobeda nad Estonijom očigledno nije uticala da naš nekadašnji reprezentativac promeni mišljenje o aktuelnom selektoru reprezentacije Srbije.\nBrazil nam krade štopera?''Orlići'' trijumfalno do kraja - Savladani i Crnogorci!Kako će reprezentacija Srbije izgledati pred SP u Kataru?Bez promena u reprezentaciji, Ćurčić ostaje selektor?Savo Milošević spremio pitanja za Kokezu!\nIako u redovima našeg nacionalnog tima i igrači i selektor Radovan Ćurčić ističu pozitivne pomake u igri ''Orlova'' i čude se kritikama koje na njihovu adresu još uvek stižu sa svih strana, nekadašnji srpski golgeter Mateja Kežman i dalje ne menja svoj kritički stav prema onome što prikazuju naši najbolji fudbaleri.\nOn je na tu temu govorio u intervjuu za ''Alo'' i naglasio da ga ne zanima ko će da bude na čelu Saveza, već jednostavno, kao i mnogi drugi ljubitelji fudbala u našoj zemlji, želi da konačno vidi kvalitetnu igru naše reprezentacije.\n''Željan sam dobrog fudbala, željan sam nastupa naše reprezentacije na velikim takmičenjima. Imamo dobre igrače, ali nešto očigledno nije u redu. Ne zanima me ko je u Savezu ni šta se radi tamo. Želim samo da se konsoliduju redovi našeg državnog tima'', poručio je Kežman.\nMnogo je proteklih dana bilo komentara da li Radovan Ćurčić ima znanja i kapaciteta da Srbiju odvede na Mondijal u Rusiju, ali Kežman je sumnjičav po tom pitanju, pre svega, zbog Ćurčićevog trenerskog neiskustva. U prilog tome, on je Ćurčića uporedio sa Žozeom Murinjom.\n''Kada je jedan Žoze Murinjo skoro izjavio da još nije sposoban da vodi nacionalni tim Portugala, iako je sa klubovima osvojio gotovo sve što se osvojiti može, ne vidim kako to može da radi Ćurčić! Reprezentaciju Srbije ne bi trebalo da vodi čovek bez iskustva'', poručio je Kežman.\nNjemu je zasmetao i način na koji se Ćurčić odrekao usluga Dušana Tadića, Duška Tošića i Nemanje Gudelja, zamerivši mu što pomenutim igračima nije najpre objasnio zbog čega više nisu na spisku.\nTvrdi da je i sam imao sličan slučaj tokom karijere, ali ne opravdava ni reakcije sada već bivših reprezentativaca, koji su u medijima ''opleli'' po selektoru.\n''Tadića su samo odstranili. Ne branim ga, ali bilo bi svakako blaže da su porazgovarali sa njim. Isti slučaj je bio sa mnom u vreme dok je Savićević bio selektor.\nPrecrtan sam bez objašnjenja, tako da donekle razumem Tadića, ali ne opravdavam njegovo ponašanje u javnosti. Ni ja nisam iznosio prljavi veš, iako sam tada bio u sličnoj poziciji'', objasnio je Kežman.


Ruski ratnici nove generacije: Slavu stekli na Krimu i u Siriji, a o njima se ništa ne zna - 27.02.2018, Sputnik Srbija\nRuski ratnici nove generacije: Slavu stekli na Krimu i u Siriji, a o njima se ništa ne zna\nInformacije o njima su tajne i, nažalost, ne možemo potpuno otvoreno o tome govoriti. Ipak, jedna stvar je jasna, a to je da su to profesionalci najvišeg ranga... 27.02.2018, Sputnik Srbija\n19:15 27.02.2018 (Osveženo: 19:16 27.02.2018)\n© Sputnik / Nikolaй Hižnяk / Uđi u foto-galerijuPripadnik Snage za specijalne operacije (SSO) Rusije\nInformacije o njima su tajne i, nažalost, ne možemo potpuno otvoreno o tome govoriti. Ipak, jedna stvar je jasna, a to je da su to profesionalci najvišeg ranga, koji danas po svim parametrima i pokazateljima prevazilaze sve druge snage za specijalne operacije koje postoje u svetu i u vodećoj vojnoj svetskoj sili — SAD.\n„Nova legija“: Rađaju se prve ruske privatne vojske za specijalne operacije\n24 Januar 2018, 20:17\nSnage za specijalne operacije (SSO) Rusije danas obeležavaju svoj profesionalni praznik. Za pet godina svog postojanja, ove elitne jedinice proslavile su se u operacijama na Krimu i u Siriji, a zapadni analitičari smatraju da su te snage glavni instrument Moskve u sprovođenju „rata nove generacije“.\nSSO Rusije su relativno mlada struktura u Oružanim snagama Rusije. Formiranje jedinica je počelo 2009. godine u okviru vojnih reformi, a završeno je 2013.\nOvaj profesionalni praznik nazivaju i „danom ljubaznih ljudi“, jer je upravo u noći na 27. februar 2014. počelo prebacivanje ruskih jedinica na Krim. Ruska vojska je tada blokirala na poluostrvu objekte oružanih snaga Ukrajine i zauzela administrativna zdanja. Efikasnom i munjevitom akcijom „ljubazni ljudi“ su praktično bez ijednog ispaljenog metka razoružali oko 20-30 hiljada ukrajinskih vojnika.\nSSO predstavljaju jedinstvenu strukturu, koja uključuje jedinice vojnih specijalnih snaga različitih rodova Oružanih snaga Ruske Federacije. Faktički, to je armija unutar armije, koja objedinjuje najbolje iz svih specijalnih službi.\nInformacije o broju i naoružanju SSO su tajne, kao i izveštaji o rezultatima operacija i eventualnim gubicima.\nBroj pripadnika SSO zvanično niko nikada nije naveo. Tajna je i ko im je komandant. Poznato je tek da se potčinjavaju načelniku Generalštaba Valeriju Gerasimovu, koga Zapad naziva „strategom hibridnog rata“.\nEksperti kažu da su SSO Rusije spoj ogromnog borbenog iskustva, visokotehnološkog naoružanja i opreme, a da su im specijalnost diverzantsko-izviđačke i obaveštajne operacije.\n30 Oktobar 2017, 20:32\nEksperti ističu da ove elitne jedinice mogu da izvrše desant u bilo kom trenutku, u bilo kojoj tački planete. Nazivaju ih „udarnom pesnicom Rusije“.\n© Sputnik / Nikolaй Hižnяk / Uđi u foto-galerijuInformacije o broju i naoružanju SSO su tajne, kao i izveštaji o rezultatima operacija i eventualnim gubicima.\n„SSO su u Rusiji stvoreni radi obavljanja zadataka od posebnog značaja i posebne složenosti. Ove snage čine surovi profesionalci, koji obavljaju zadatke u vazduhu, na zemlji, na površini mora i, ako je potrebno, pod vodom. To su dobro obučeni ljudi, naoružani najsavremenijim oružjem, koji znaju kako da iskoriste najmodernija sredstva za uništavanje neprijatelja, mogućnosti vojne tehnike i spremni su da efikasno reše sve zadatke koje pred njih stavi vrhovni komandant, u bilo kom trenutku, u bilo kojoj tački sveta“, kaže za Sputnjik vojni ekspert, general-major Vladimir Bogatirov.\nNeki bliskoistočni eksperti veruju da je Sirija „glavni vojni kamp za obuku“ ruskih Snaga za specijalne operacije.\nUčesnik antiterorističke operacije na Severnom Kavkazu Aleksej Golubov smatra da u Rusiji te snage s pravom nazivaju najelitnijom formacijom u Oružanim snagama Ruske Federacije. Prema njegovom mišljenju, uspeh operacije u Siriji bio bi nemoguć bez Snaga za specijalne operacije. Sa njim se slaže i Bogatirov.\nSrpski, ruski i beloruski specijalci u akciji kakva nije viđena (video)\n6 Jun 2017, 15:13\n„SSO je specijalna struktura, koja ispunjava specijalne zadatke, između ostalog i na teritoriji Sirije. Informacije o njima su tajne, ali jedna stvar je jasna — to su profesionalci najvišeg ranga koji danas po svim parametrima i pokazateljima prevazilaze sve druge snage za specijalne operacije u svetu i u vodećoj vojnoj svetskoj sili — SAD“, kaže ruski general.\nBogatirov, međutim, odbacuje tvrdnje zapadnih medija da su SSO glavni instrument Moskve u sprovođenju „ratova nove generacije“.\n„SSO nisu snage koje su namenjene za vođenje ratova nove generacije, jer pod tim terminom zapadni eksperti, u suštini, podrazumevaju rat niskog i srednjeg intenziteta, što u NATO terminologiji podrazumeva ispunjavanje operacija ograničenim vojnim kontingentom, po pravilu, za suzbijanje ograničenih terorističkih grupa. U posebnim slučajevima, a toga je bilo u svetskoj praksi, oni učestvuju u smeni političkih režima i ispunjavanju drugih posebnih zadataka. Međutim, ruske SSO nisu namenjene za te svrhe. Oni, u konkretnom slučaju, pružaju podršku Oružanim snagama Sirije u obavljanju specijalnih zadataka, kao i našim Vazdušno-kosmičkim snagama koji učestvuju u sirijskoj operaciji. One izvršavaju specijalne zadatke, usko profilisane, a ako bude potrebno, oni mogu i da prošire delokrug svog rada“, zaključuje Bogatirov.