ZAVIRITE U DVORAC DRAGANE MIRKOVIĆ – Luksuz, sjaj, unikati koji ostavljaju bez daha, a tek da vidite DETALJ koji je promenila na sebi! /FOTO/\nPevačica se ne libi da potroši pozamašnu svotu novca kako bi njen dom izgledao u skladu sa svetskim trendovima.\nNije tajna da pevačica Dragana Mirković svakog decembra okiti svoj dom u skladu na novogodišnjim praznicima.\nDanas je oduševila pratioce i jednim novitetom.Mirkovićka je pre samo nekoliko dana pokazala kako izgleda unutrašnjost njenog doma.\nNa kojoj u novogodišnjoj pidžami pozira pored predivno ukrašene jelke, dugačke preko tri metra.Dragana, kao što je opšte poznato, uvek prirodna, vesela i spontana, te je u tom manitu objavila i svoju novu fotografiju na društvnoj mreži Instagram.\nKako domaći mediji pišu Draganini pojedini ukrasi i dekoracija su unikatni i specijalno pravljeni po njenoj narudžbini.\nZasigurno da pevačicu nismo navikli da vidimo često u ovakvim odevnim kombinacijama, ali to nam samo potvrđuje da je ne “drmaju” kompleksi velike zvezde, što nije karakteristično za mnoge poznate ljude sa javne scene.\nOVO JE ZA NjEGOVU DUŠU: Džejeva ćerka oduševila sve, evo šta je uradila 20 dana nakon njegove smrti! (VIDEO)\nBešiktaš se zbog nediscipline odriče Pjanića\nMila pred venčanje od SVEKRVE saznala muževljevu tajnu iz prošlosti: Sačekala brak, pa se OVAKO osvetila\nMozgalica: Pokušajte zaključiti ko je Adnanova djevojka


Iskustvo Kosova sa eurizaciju njene ekonomije | Banka Qendrore e Republikës së Kosovës\n1. IZAZOVI PROMENE\nAdaptacija u DEM\nJedna od mnogih izazova kojim je suočeno Kosovo posle sukoba je izbor monetarne strukture. S obzirom na ogromnu žurbu na držanje deviza i nestanak jugoslovenskog dinara kao sredstvo transakcija , nije čudo da u septembru 1999 godine , sa strane od njegovih prvih pravila “O dozvoljenoj valuti za upotrebu na Kosovu”, UNMIK je odobrio korišćenje nemačke marke i druge strane valute na Kosovu.\nU stvari, to je stanovništvo na Kosovu , koja je usvojila nemačku marku kao svoju zajedničku valutu. Pravilo UNMIK-a je jednostavno identifikovali nemačku marku kao valutu kojim buđet , finansijskih i računi javnih organizacija , agencije i institucije i sam UNMIK, biće formulisani. Istovremeno, ovo pravilo pruža strankama slobodu za svaki ugovor ili drugu dobrovoljnu transakciju , da odredi jednu takvu transakciju u valuti koja je široko i prihvaćena od njih. Štaviše , ovo pravilo uklanja sve kontrole i deviznih ograničenja, od posedovanja , korišćenje ili raspoređivanje bilo kojoj stranoj valuti u gotovini ili kovanica u bankovni račun , koji se nalaze unutar ili van teritorije Kosova.\nNemačka marka je jednostavno usvojena , kao de fakto pravna valuta na Kosovu, i nije bilo nikakvih pregovora sa Bundesbanke Nemačke ili Evropske centralne banke u to vreme.\nUsvajanje nemačke marke , a kasnije usvajanje evra , nije bilo slučajno. Ona je pratila dve decenije ekstremne monetarne nestabilnosti , u kombinaciji sa visokim stepenom neformalne upotrebe nemačke marke kao zalihu vrednosti i sredstvo razmene. U periodu pre sukoba, nemačka marka bila je najkorišćenija valuta , imala značajne sume novca u opticaju. Stanovništvo je bilo upoznato sa ovom valutom .\nUsvajanje monetarne strukture zasnovane na korišćenju nemačke marke uveden je kao prirodni izbor. Upotreba stabilne valute bila je važna u održavanju makroekonomske stabilnosti i odigrala ključnu ulogu u obnovi poverenja u finansijski sektor. Takođe je utvrđena da pruži značajnu podršku za razvojene strategije usmerene iz inostranstva , od kojih više od jednog izbora bila potreba , uzeći u obzir veličinu domaćeg tržišta.\nPrelaz sa DEM na Euro\nKada je početkom 2002 godine je vršena zamena nasledne valute u euro u zemljama Eurozone, takođe je postalo neophodno da se zameni nemačka marka na Kosovu. Bivši BPK (sada CBK – Centralna banka Republike Kosova) je poveren pravac ovog projekta kako bi se obezbedila lakša tranzicija u evrima, i eventualno kao nisku cenu. Neograničena podrška ovom projektu od strane UNMIK-a i EU obezbedila neophodnu i jaku pomoć u promeni i usvajanju ključnih zakona.\nZa razliku sa “usvajanjem” nemačke marke kao glavnu valutu na Kosovu u 1999 godine ili da opiše što bolje , legalizacija svog širokog korišćenja , prelaz na euro treba da se obavi saradnja sa Evropskom centralnom bankom , kao i nekim nacionalnim centralnim bankama u Eurozoni. Uistinu , uvođenje novčanica i kovanog novca treba da se uradi uz pomoć i podršku zemalja Eurozone.\nPosebne okolnosti sa kojima se suoćavaju vlasti na Kosovu, pokazalo brojnim izazovima pripreme za povlaćenje nemačke marke i preliv eura. Visok stepen orijentacije gotovine u privredi značilo da nije bilo direktnog načina za procenu obima nemačke marke u opticaj i samim tim, distribuciju prema apoenima. Na osnovu odluka ECB (Evropska entralna banka), koja je omogućavala centralne banke ne –Eurozone da distribuiraju euro novčanice i kovanog novca od početka decembra 2001 , bivši BPK odlučio da podeli oko 100 miliona eura pre 1 januara 2002 godine.\n2. BENEFICIJA EUROIZACIJE\nPodrška za razvoj finansijskog sektora\nEurozacija podržava razvoj finansijskog sektora Kosova , koji je morao da se gradi od početka nakon sukoba. Na početku , na Kosovu nije bilo banaka i praktično sve transakcije napravljene u gotovini. U stvari, za skoro dve godine , na Kosovu nije imao finansijski sektor , Micro Enterprise Bank (MEB), je specilizovana za mikrokreditiranje. Međutim, naredne dve godine svedoči brzi razvoj finansijskog posredovanja na Kosovu, posebno u bankarskom sektoru. Od marta do novembra 2001, osnovane su šest banke , koje su donele preko potrebnu konkurenciju u ovom sektoru.\nU 2002 i 2003, sedam komercijalnih banka znatno su su proširene . S obzirom na malu veličinu privrede i stanovništva Kosova, i negativna iskustva sa bankama u prošlosti, finansijski sistem na Kosovu karakteriše snažnim učešćem stranih lica.\nKrajem decembra 2004, finansijski sistem Kosova sastajao se od 7 sedam banka , koje posluju u 247 kancelarije, 14 mikrofinansijske institucije, 3 ostale tri nebankarske institucije, 7 osiguravajuće kompanije i 1 kompanija penzione štednje.\nSmanjenje fizičkog novca iz opticaja\nSmanjenje fizičkog novca gotovine iz opticaja je bio jedan od glavnih ciljeva bivše BPK . Promena od DEM na Euro obezbedio jedinstvenu priliku da postigne taj cilj i istovremeno pomogla u ojačanju bankarskog sistema . Bivši BPK planirao da izda porodične iznose do 1,000 nemački maraka besplatno za osobu, i nametnuo taksu od 2 posto za iznose između 1,000 i 10,000 nemačkih maraka ; to je bio i maksimalni iznos dozvoljen za razmenu fizičkog novca. Iznosi koji su prekoračili 10,000 DM treba postaviti kao bankarski depoziti u euro. Istovremeno , bilo je napora da se olakša uloga preduzeća za prodaju na uklanjanje nemačke marke iz opticaja kroz prirodni proces.\nPodešavanje maksimalne granice iznad iznosa razmene , kao i jasno definisanje poslednjeg roka za period dvojnog opticaja kovanog novca, ohrabrio nosioce fizičkog novca da polože svoj novac u bankama , umesto da rizikuju da ih ne razmene na vreme. Ova strategija je praćena od banaka , koje sada su već poboljšali i pomnožili njohove usluge, da privuku nove klijente da otvore svoje račune. Iako ovaj scenario izgleda jednostavno , njegova primena predstavljala je neke probleme. Najvažniji problem , naravno bio nastanak nedostatka poverenja u bankarskom sistemu. Ovo je neizmerno pogoršano iz još uveke ograničen pristup bankarskih usluga. U tom periodu , komercijalne banke Kosova imale su u raspolaganju samo 24 kancelarija , dok bivši BPK radio kroz mrežu od 23 kancelarija , od koji više od polovine su bile lokalne agencije, koje su se otvarale samo u ograničene sati, i 7 mobilne bankarske grupacije.\nStavljanje u opticaj evra uspešno je završena 28 februara 2002. Dakle, od ovog trenutka , privreda Kosova je “euroizovana” temeljno i efikasno. Eurozacija često definiše kao usvajanje evra kao zakonsko sredstvo plaćanja i zvanična valuta od strane vlasti jedne zemlje van eurozone . Ova definicija takođe podrazumeva , da vlasti su odlučile da odbiju njihove instrumente njihovih monetranih politika i napuste svoju nacionalnu valutu. Sobzirom na široku upotrebu neformalne nemačke marke i njenu ulogu , UNMIK prihvatio je ovaj izbor kao “fait accompli” (svršen čin).\nU vreme kada je Kosovo izabrala eurozaciju ona je uspostavila zdrav monetarni osnov neophodan za ekonomsku obnovu , društvenog i političkog razvoja u godinama koje dolaze.\nUsvajanje eura kao nacionalnu valutu dovelo takođe , monetarnu stabilnost na Kosovu. Rizik od devalvacije nacionalne valute je nestao. CBK , koja deluje kao fiskalni agent Vlade Republike Kosova, ne preduzima nikakvi valutni rizik , i upravlja službene rezerve. Ove rezerve su prvenstveno uložena u zemljama Eurozone, u centralnim bankama i finansijske institucije sa visokim stopama. Privreda Kosova ne može izdržiti značajne rizike . U isti način , euroizacija je sprečila da na Kosovu ima dvojni kurs valute , pravni i neformalni.\nSmanjenje troškova transakcija\nUvođenje evra u upotrebi značajno je pojednostavljen i smanjeni troškovi transakcije unutar i van Kosova, pogotovo kada se razmatra značaj trgovine i unutar privrede Kosova. Susedne zemlje , uglavnom bivše jugoslovene republike, ostaju glavni partneri trgovine Kosova. Međutim evro , kao i nemačka marka pre 2002 godine, je u širokoj upotrebi u regionu.\nEuroizacija na Kosovu imala je takođe neki dugoročni političkih ciljeva . Euroizacija na Kosovu se očekuje da podstiče ekonomsku stabilnost , rešiti problem pouzdanosti, ali uglavnom da poveća fiskalnu disciplinu eliminacijom mogućnosti reprodukcije novca da pokrije fiskalne deficite. Nakon dužeg vremena to će dovesti do povećanja direktnih stranih investicija.\nUopšte , euroizacija se očekuje da podstiče ekonomske integracije zemlje, koja je usvojila euro s privredom zemlje izdavanja evra, u ovom slučaju cele eurozone. Usvojilac zemlje već ima jednu jaču ekonomiju ili političke veze sa emitenata raznih zemalja . Euroizacija na Kosovu nije pratila ovu strukturu , jer je to bio direktan rezultat političkog i ekonomskog raspada bivše Jugoslavije, i intervencije Ujedinjenih nacija . Ali gledajući u budunosti , ona zapravo treba da ubrza punu integraciju Kosova u eurozoni .\nEuroizacija, iako je imala pozitivni efekt na privredu, takođe donela troškove . Čak iako izuzmemo cenu početne promene evro gotovine , gubitak prihoda od “nosiocima prava”, i cena mogućnosti održavanja rezerve fizičkog novca za Centralnu banku , dovodi do značajnih količina . Međutim, troškovi mogu se smatrati pristupačni , u poređenju sa prednostima euroizacije .\nNakon jednostranog usvajanja eura , CBK čuva dostupne rezerve gotovine u cilju snabdevanja privrede, koji se mogu koristiti u izuzetnim okolnostima .\nAko euroizacija nije rešila sve finansijske probleme na Kosovu, iako euroizacia donela ograničenja u pravcu jedne nezavisne monetarne politike, njegove prednosti su nesumnjivo pozitivne , uglavnom jer upotreba evra je uticala na stabilnost finansijskog sektora.


Amerika na korak od vanrednog stanja, šta je sledeći Trampov potez - 08.01.2019, Sputnik Srbija\nZid koji Donald Tramp želi da podigne na granici sa Meksikom neće rešiti problem ilegalne imigracije u Ameriku, ali je postao kamen spoticanja i preti da... 08.01.2019, Sputnik Srbija\nAko je america industrija celika jos uvek u privatnom vlasnistvu, onda je to problem za ceo svet. Jer taj neko ko je vlasnik ima ogromne profite zahvaljuci ratovima koji se vode svuda u svetu.\nanalize i mišljenja, komentari i analitika, meksiko, milan mišić, donald tramp, hari truman, mik malvani, met dalek, džejk teper, izgradnja zida na meksičkoj granici, blokada rada američke vlade\n© REUTERS / Edgard GarridoDemonstrant ispisuje grafit na simboličnom zidu ispred američke ambasade u Meksiko Sitiju\nDve nedelje posle delimične blokade rada američkih federalnih institucija zbog odbijanja novog saziva Kongresa da američkom predsedniku Donaldu Trampu odobri sredstva za izgradnju zida na meksičkoj granici, šef Bele kuće najavljuje mogućnost uvođenja vanrednog stanja, koje bi mu omogućilo da zid izgradi sredstvima bez odobrenja Kongresa.\n„Mogu to da uradim ako želim“, rekao je Tramp novinarima prošlog petka, „Možemo da proglasimo vanredno stanje zbog bezbednosti naše zemlje. Možemo to da uradimo. Još nisam to učinio, ali mogu“.\nU nedelju, američki predsednik ponovio je da postoji mogućnost da proglasi vanredno stanje u zavisnosti od toga kako će se događaji razvijati u sledećih nekoliko dana, pozivajući se na Zakon o vanrednom stanju iz 1974.\nAmerički pravni stručnjaci vode debatu oko toga da li je Trampova namera moguća ili ne. Ono što u njihovim debatama provejava kao opšti stav je da možda i nije tako jednostavno zaobići Kongres (koji u krajnjoj instanci kontroliše federalni budžet) kao što Tramp namerava, ali nije nemoguće.\nAmerička televizija NBC prošlog petka javila je da su se pravnici iz Bele kuće, Pentagona i Ministarstva otadžbinske bezbednosti sastali kako bi razmotrili ovo pitanje, koje za Trampa predstavlja jedno od njegovih najvažnijih predizbornih obećanja.\nTrampov „Zid dolazi“ po uzoru na „Igru prestola“\n4 Januar 2019, 09:55\nPredsednik ima diskreciono pravo da proglasi vanredno stanje. Deklaracijom o proglašenju, predsedniku se dodeljuje skup specijalnih izvršnih ovlašćenja kako bi rešavao hitne situacije, poput izbijanja rata.\nMeđutim, ono što buni eksperte je to što su predsednička ovlašćenja u toku vanrednog stanja nejasna. Svaki Trampov potez najavljen u petak i nedelju, za Meta Daleka, pravnog eksperta sa Vašingtonskog univerziteta, sudovi bi mogli da spreče. Dalek za NBC navodi primer bivšeg predsednika Harija Trumana, koji je tokom vanrednog stanja za vreme Korejskog rata pokušao da nacionalizuje industriju čelika. Vrhovni sud tada je presudio da Truman nema ovlašćenja da učini ono što je namerio.\nNa Trumanov slučaj pozvao se i predsedavajući Komiteta za obaveštajne poslove Predstavničkog doma Džejk Teper. U emisiji „Stanje nacije“ televizije Si-En-En, Teper je izjavio da Tramp nema prava da proglasi vanredno stanje:\n„Ako Hariju Trumanu nije dozvoljeno da nacionalizuje industriju čelika tokom ratnog vremena, ovaj predsednik nema prava da proglašava vanredno stanje i gradi zid vredan više milijardi dolara.“\nSa druge strane, pravni eksperti kažu da bi Tramp za gradnju zida mogao da iskoristi „neobavezni“ novac iz budžeta Ministarstva odbrane, jer federalni zakoni dozvoljavaju vojsci da finansira građevinske projekte tokom rata ili vanrednih situacija.\nPortparol Pentagona izjavio je prošlog decembra da bi Član 10 američkog građanskog zakonika mogao da bude osnova koja bi vojsci dala ovlašćenje da finansira projekat izgradnje zida.\nTrampov tvit: Počeo sam zid\n5 Jun 2018, 17:17\nOvih dana, v.d. šefa osoblja Bele kuće Mik Malvani potvrdio je da traži način za finansiranje zida:\n„Jako sam uključen u to i radio sam sa svim članovima Kabineta da pokušam da pronađem novac koji možemo legalno koristiti za odbranu južne granice“, rekao je Malvani uz dodatak da „predsednici imaju ovlašćenja da brane naciju“.\nSvoje objašnjenje situacije u Americi, dugogodišnji dopisnik lista Politika iz SAD Milan Mišić počinje navodima američkih komentatora, koji govore da Tramp sada treba da reši humanitarnu krizu koju je sam stvorio.\nTrampov poslednji ustupak bio je predlog da zid bude izgrađen od gvožđa, ali, kao jedno od njegovih najvažnijih izbornih obećanja, stalo mu je da zid bude izgrađen, iako, kako Mišić kaže, time ne rešava nikakav problem. Sa druge strane, problem sa ilegalnom imigracijom iz Južne Amerike, koju bi zid navodno trebalo da reši nije, prema Mišićevim rečima, toliko veliki kakvim Tramp pokušava da ga predstavi.\n„Amerika ima oko 11 miliona ilegalnih imigranata na svojoj teritoriji. Ljudi bez papira u Americi uglavnom su oni koji su došli sa vizama i nisu se vratili kada je trebalo. Kada je reč o Meksikancima, poslednjih godina više se njih vraća iz Amerike u Meksiko, nego što iz Meksika dolazi u Ameriku. I treće, taj zid koji on predlaže i koji bi trebalo da bude dug oko 1.000 kilometara, po svim ocenama i objektivnim analizama ne bi rešio problem, jer bi samo povećao posao švercerima, kao što već postojeći zid ili slične barijere ne zaustavljaju ilegalni prelazak granice“, kaže Mišić.\nNi Trampov adut da teroristi u Ameriku ulaze preko južne granice, prema Mišićevim rečima ne drži vodu, jer se, kako kaže, teroristi u SAD uglavnom regrutuju od naturalizovanih Amerikanaca muslimanskog porekla.\n30 Jul 2017, 18:17\nPredsednik može da proglasi vanredno stanje ako je zemlja ugrožena, ali problem je u tome što niko ne vidi da su Sjedinjene Države sada ugrožene, dodaje.\n„Reč je o njegovoj (Trampovoj) političkoj potrebi da, prvo, udovolji svojoj bazi, a jedno od objašnjenja koje se ovih dana može pročitati je da bi taj zid ili barijera, šta god da se izgradi i ako se izgradi, bio trajni spomenik Trampu. Bio bi sigurno upamćen kao Trampov zid“, kroz smeh komentariše Mišić.\nBlokada rada federalnih organa nastala zbog odbijanja demokratske većine u Predstavničkom domu da Trampu odobri 5,6 milijardi dolara za izgradnju zida preti, kaže Mišić da eskalira u dublju krizu. Ova blokada već je druga po dužini u američkoj istoriji, sa izgledima da zauzme prvo mesto.\nKriza koja izbila oko izgradnje zida, samo je početni takt zapleta koji u američkom političkom životu sledi ove godine, jer demokratska većina namerna je da otvori niz istraga povodom Trampovih poreskih prijava ili veza sa Rusijom. Stoga, zaključuje Mišić, Tramp ovu godinu počinje u znatno nepovoljnijem položaju nego prethodnu.\nZapravo, kada bi Tramp proglasio vanredno stanje, ne bi se dogodilo ništa čudno, jer SAD u vanrednom stanju žive u kontinuitetu skoro četiri decenije. Novinari televizije Si-En-En izbrojali su 31 vanredno stanje po raznim međunarodnim pitanjima sa kojima Amerika trenutno živi.\nSam Tramp proglasio je za vreme svog mandata tri deklaracije o vanrednom stanju. Jednu koja je trebalo da kazni strance koji su navodno umešani u američke izbore i koja je kritikovana kao preblaga. Tramp se pozvao na vanredna ovlašćenja i kada je uveo sankcije kršiteljima ljudskih prava širom sveta i nikaragvanskoj vladi zbog korupcije i nasilnog gušenja antivladinih protesta.\nTramp je najavio i obraćanje naciji i posetu južnoj granici, koja je jedna od najfrekventnijih granica na svetu (u oba pravca pređe je oko 350 miliona ljudi godišnje), što bi moglo da donese barem delimičan rasplet krize.\nizgradnja zida na meksičkoj granici\nblokada rada američke vlade\n8 Januar 2019, 23:04


Kompanija DS Smith osvojila je zlatnu nagradu agencije EcoVadis za održivi razvoj - DS Smith Recycling\nKompanija DS Smith osvojila je zlatnu nagradu agencije EcoVadis za održivi razvoj Serbia\n24 apr. 2017 12:24\nKompanija DS Smith osvojila je zlatnu nagradu agencije EcoVadis za održivi razvoj\nKompanija DS Smith sa zadovoljstvom objavljuje da je opet osvojila zlatnu nagradu za oblast održivosti koju dodeljuje agencija EcoVadis i da je iz godine u godinu sve bolja.\nMark Greenwood, direktor za održivi razvoj, rekao je: „Oduševljeni smo što smo još jednom popravili svoj rezultat u merenjima agencije EcoVadis. Svake godine ovakva ocenjivanja su sve teža, i po širini obuhvaćenih tema i po dubini informacija koje se traže. Dodatno popravljajući rezultat i održavajući položaj u vrhu organizacija koje učestvuju u EcoVadis takmičenju, dokazujemo da je ono što radimo u čitavoj organizaciji usmereno za postizanju još održivijeg poslovanja.”\nEcoVadis je nezavisno sredstvo za kreiranje pouzdanog sistema vrednovanja korporativne društvene odgovornosti koja dosledno traje i koja je uporediva kako bi dobavljači mogli da se ocenjuju u velikom rasponu sektora i zemalja. U ocenjivanju se u obzir uzimaju pravilnici, programi i peformanse u četiri ključne oblasti:\nmenadžment u ekologiji,\nfer poslovna praksa,\nradna i ljudska prava i\nOvaj rezultat ističe našu trajnu posvećenost viziji da korporacija postane lider u oblasti rešenja za održivu ambalažu. — Mark Greenwood, Direktor za održivi razvoj\nKompanija DS Smith stvara održivu vrednost kada balansira između potreba našeg poslovanja, naše životne sredine i naših ljudi.\nNaša osnovna delatnost je dizajniranje i proizvodnja ambalaže od recikliranih materijala za robu široke potrošnje. Svesni smo da naše operacije imaju i direktan i indirektan uticaj – uzvodno, preko naših aktivnosti nabavljanja sirovina, i nizvodno, preko načina na koje naši kupci koriste i odlažu u otpad naše proizvode.\nKompanija DS Smith je trenutno usredsređena na tri osnovna cilja u održivosti\nSmanjenje emisija CO2 po toni proizvodnje za 30% do 2030. godine\nPostizanje 100% FSC sertifikata za aktivne lokacije u 2018. godini\nDa 100% aktivnih lokacija popuni SEDEX upitnik za samoocenjivanje\nSaznajte više o posvećenosti kompanije DS Smith održivosti\nPosetite veb-sajt naše kompanije\nLast updated 18.7.2018. 16:53:00 GMT


Bihać smeštaj i ponude - Putuj Sigurno\nPutujSigurno » Bosna i Hercegovina » Bihać\nBihać hoteli – aranžmani: Bihać je grad u Bosni i Hercegovini i čini upravni centar Unsko-sanskog kantona. Grad se nalazi na reci Una i svako leto privlači veliki broj turista zbog razvnovrsnog letnjeg sadržaja koji nudi. Kada je u pitanju Bihać znamenitosti ima mnogo, jer se sam grad može pohvaliti bogatom istorijom, značajnim spomenicima i veoma bogatim kulturnim životom. Kako je najveća gužva u gradu od juna do septembra jer su to dani raznih festivala, smeštaj u ovom gradu je veoma dobro sređen, pa ne čudi što su hoteli u Bihaću okarakterisani kao hoteli sa izuzetno kvalitetnom uslugom.\nOvaj grad je neretko usputna stanica do neke dalje destinacije, pa ako se odlučite da posetite ovaj grad na reci Una ili vam je prosto potreban smeštaj i odmor na putu do neke druge lokacije, pogledajte ponude turističkih agencija sa našeg sajta i rezervišite sebi savršeno putovanje u Bihać već sada.\nBihać šta videti i obići?\nU Bihaću je nesumnjivo najživlje leti, u periodu od juna do septembra, jer tada ima najviše dešavanja u samom gradu. Festival scenskih umetnosti “Bihaćko leto” je jedan od najpoznatijih festivala koji privlači mlade umetnika iz države i regiona. Takođe, Bihać je poznat po brojnim muzičkim festivalima koji su posvećeni narodnoj muzici. U ovom gradu u Bosni i Hercegovini održavaju se i auto trke, motorijade i džipijade, pa se shodno tome može reći da je ovaj mali grad na reci Una veoma urban.\nOno što Bihać krije je staro jezgro grada gde se nalaze Kapetanova kula, Turbe, ostaci crkve Svetog Antuna, kao i nezaobilzna i veoma popularna statua devojke sa Une. Ako se zadesite nekada u ovom gradu u BiH, zasigurno ćete imati šta da vidite i obiđete i ne propustite priliku da probate tradicionalnu kuhinju Bosne i Hercegovine koja će na vas ostaviti jak utisak.\nBihać hoteli i apartmani – smeštaj u Bihaću\nSmeštaj u Bihaću stavlja na raspolaganje nekoliko opcija: boravak u hotelu, motelu i privatnom smeštaju koji uključuje apartmane i sobe. Hoteli u Bihaću se nalaze na vrlo atraktivnim lokacijama, koje pružaju blizinu svih najvažnijih gradskih znamenitosti. Karakteriše ih kvalitetna usluga, gostoprimstvo, udobnost smeštaja i raznovrsnost kuhinje u kojoj možete probati domaća, ali i jela internacionalne kuhinje.\nUkoliko ste više za motele i apartmane, u Bihaću možete naći smeštaj po volji. I moteli i apartmani takođe nude izuzetno kvalitetnu i pristupačnu uslugu. Kada su u pitanju aranžmani za Bihać putovanje svakako uključuje i udoban smeštaj koji je obezbeđen u okviru ponude koju izaberete. Putovanje u Bihać predstavlja jedan od najlepših obilazaka u regionu, a brojni aranžmani za ovaj grad čekaju samo na vas.


Kompanija Prevent u Bosni i Hercegovini instalirala je deset senzora za mjerenje koncentracija H2S (sumporvodika) na široj lokaciji općine Visoko. Tri senzora postavljena su izvan industrijskog kompleksa Prevent na lokacijama benzinske stanice Petrol (pored Interex-a), u naselju Luke i na benzinskoj stanici Energopetrol.\nU samom krugu industrijskog kompleksa Prevent postavljeno je sedam senzora za mjerenje koncentracije H2S.\nCilj projekta servisa za praćenje koncentracija H2S, u proizvodnom krugu i van njega, je stvaranje mreže, odnosno, baze podataka za efikasno praćenje parametara tretmana otpadnih voda što omogućava adekvatnu i pravovremenu reakciju ukoliko dođe do značajnog povećanja koncentracije H2S.\nPostavljanje senzora za mjerenje koncentracije H2S je dio projekta unapređenja rada tretmana otpadnih voda kojeg provodi kompanija Prevent u BiH. Projekat unapređenja otpadnih voda obuhvata, pored ostalog i automatizaciju rada tretmana, postavljanje vodene zavjese iznad egalizacionog bazena, muljarnika i fizičko-hemijskog bazena i brojne druge aktivnosti.


Novi Rok Za Subvencije Za Fiskalizaciju Od 15.marta Do 5.aprila\nNaslovna Business Novi rok za subvencije za fiskalizaciju od 15.marta do 5.aprila\nMinistar finansija Srbije Siniša Mali najavio je u sredu novi rok za prijavljivanje za subvencije države za prelazak na novi model fiskalizacije, koji će trajati od 15. marta do 5. aprila, kako bi svi obveznici fiskalizacije koji se ranije nisu prijavili mogli da dobiju pomoć države.\n„Na sednici Vlade Srbije sutra će biti usvojena odluku o novom roku za prijavljivanje za subvencije za nabavku fiskalnih kasa. Rok za prijavljivanje je od 15. marta do 5. aprila i ja pozivam sve koji se nisu prijavili za subvencije da sada to učine“, rekao je Mali prilikom obilaska beogradskog frizerskog salona „Master klas“ u kojem je instalirana nova kasa, prenosi Beta.\nDodao je da ima novca u budžetu za subvencije, da je sve isplaćeno na vreme i u dinar, te da će tako biti i sa onima koji se budu prijavljivali u narednom periodu.\n„Od 1. maja za sve koji treba da budu obveznici novog sistema važi pravilo da moraju da imaju nove fiskalne kase i uređaje i da potpuno rade po novom sistemu“, podsetio je Mali, kao i da svi obveznici mogu da biraju između 200 softverskih i hardverskih rešenja.\nPrethodni rok do kada su obveznici mogli da se prijave za subencije za novu fiskalizaciju bio je 31. januar 2022. godine\nPrethodni tekstOd 1.aprila domaće meso u prodavnicama sa posebnom oznakom\nSledeći tekstKo je zapravo Ana Abramović Popović iz Vognja?


Srbija će podržavati srpski narod u Crnoj Gori | Управа за сарадњу с дијаспором и Србима у региону\nHome>>>Aktuelno>>>Srbija će podržavati srpski narod u Crnoj Gori\nSrbija će podržavati srpski narod u Crnoj Gori\n4. januar 2020.\tAktuelno, Matica, Vesti 15 Views\nPredsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić obratio se javnosti, nakon susreta sa Njegovom svetošću patrijarhom srpskim gospodinom Irinejom i razgovora o situaciji u Crnoj Gori, a nakon usvajanja Zakona o slobodi veroispovesti.\n„Kada sam se 31. decembra sastao sa Njegovom svetošću patrijarhom srpskim g. Irinejem, razgovarali smo o pitanjima saradnje države Srbije i SPC, o svim važnim pitanjima vezanim za našu zemlju, ali naročito o situaciji u regionu i dešavanjima u Crnoj Gori. Smatrali smo, i ja kao predsednik, da je od vitalnog interesa Srbije da, pre svega, čuvamo opstanak našeg naroda u Crnoj Gori i da je veoma važno da na žestoku kampanju asimilacije Srba odgovorimo pristojnošću, odgovornošću, ozbiljnošću, kao i posvećenim radom na tome da očuvamo snagu srpskog korpusa u Crnoj Gori, ne ugrožavajući državno – pravni status Crne Gore“, rekao je predsednik Vučić u današnjem obraćanju i dodao da je zamolio patrijarha za blagoslov da na Badnji dan bude sa svojim narodom, sa kojim je uvek bio kada je bilo najteže.\n„Mislio sam da je to normalna, uobičajena stvar, a onda sam shvatio, po reakcijama iz nekih kabineta u Crnoj Gori, da to što bih privatno došao, bez političkih govora, bez ičega, samo da dođem u svoju crkvu, da to nije po volji crnogorskom režimu“, izjavio je predsednik Vučić i poručio da je doneo odluku da ne ide u posetu Crnoj Gori i da se sa tim saglasio i patrijarh Irinej.\nPredsednik Vučić je dodao da je siguran da bi neki njegovu posetu iskoristili da naškode srpskom narodu u Crnoj Gori. On je naglasio da Srbija poštuje nezavisnost i ustavni poredak Crne Gore i da ne želi sukobe, ali da će podržavati srpski narod u Crnoj Gori.\n„Mi smo jedinstven narod i nikome nećemo dozvoliti da nam uništi ni prošlost, ni budućnost, niti da nam satre ognjišta, niti mirno, niti na bilo koji drugi način. Borićemo se samo istinom i želećemo razgovore sa njima“, poručio je predsednik Vučić i istakao da u Crnoj Gori živi 28,3 odsto Srba kojima ćemo uvek pomagati i podržavati sve srpske institucije i udruženja, javno, po svim svetskim standardima. On je pozvao građane Srbije da uvek na dostojanstven način izražavaju svoj politički sud, uz poštovanje prema drugim državama i Crnoj Gori, kao i uz poštovanje Srba u Crnoj Gori i drugih građana te zemlje, koji su srpski prijatelji i braća.\n„Želim našem narodu u Crnoj Gori da Božić provedu u miru, a mi ćemo u svojim srcima i mislima biti sa njima. Na našu podršku i pomoć će uvek u budućnosti moći da računaju. Čuvaću srpsko jedinstvo i u Crnoj Gori i svuda gde Srbi žive“, istakao je predsednik Vučić.\nPrevious Srbija otvorena za sve koji žele da se vrate iz inostranstva\nNext Deca iz Hrvatske na Badnji dan kod predsednika Vučića


Mtel među vodećim donatorima Fonda solidarnosti RS\nFoto: Ilustracija | Mtel među vodećim donatorima Fonda solidarnosti RS\nS.V. 12.05.2020 12:42\nBANjALUKA – Na računima Fonda solidarnosti za obnovu Republike Srpske do sada je uplaćeno oko 58 miliona KM, a među vodećim donatorima je i kompanija Mtel a.d. Banjaluka, koja je u Fond uplatila 100.000 KM.\nPodsjećamo Kompanija Mtel je omogućila i besplatan pristup sajtu RTRS kako bi učenici mogli pratiti nastavu na daljinu.\nTakođe Mtel je studentima i srednjoškolcima, koji nisu imali pristup internetu, omogućio 15 Gigabajta mjesečno, a učestvovali su i u finansiranju 1.000 Raspberi Paj mini računara koji se ovih dana dijele učenicima osnovnih škola iz 20 izrazito nerazvijenih opština u Srpskoj.\nKako su naveli u Ministarstvu finansija RS, 50 miliona KM je izdvojeno iz budžeta, 3,7 miliona se odnosi na plate budžetskih korisnika odnosno njihovih dobrovoljnih izdvajanja iz ličnih primanja, a ostatak su donacije pravnih i fizičkih osoba.\nIz ministarstva navode da se pored Kompanije Mtel na spisku uplatioca koji su za Fond solidarnosti izdvojili 100 000 KM i više nalaze i "NLB Banka"ad Banja Luka, "Atlantik Argeta" doo Sarajevo, "Vilijams“ d.o.o., i "MG Mind“ grupacija.\n"Veliki broj privrednih subjekata je izvršio uplate u Fond solidarnosti, odzivom smo zadovoljni. Podaci o uplatama na račune Fonda solidarnosti su dostupni javnosti na internet adresi Ministarstva finansija RS i na stranici koronavirususrpskoj.kom koja je formirana u cilju informisanja javnosti u vezi sa krizom izazvanom aktuelnom pandemijom virusa korona", pojašnjavaju u Ministartsvu finansija RS.\nVlada RS prihvatila je na sjednici održanoj 15. aprila Prijedlog uredbe sa zakonskom snagom o Fondu solidarnosti za obnovu RS.\nPrema podacima iz Vlade nadležnost novog Fonda je upravljanje i raspolaganje namjenski sredstvima za obnovu Republike, te uspostavljanje i vođenje jedinstvenog registra šteta.\nFond solidarnosti RS Mtel\nAir France od naredne nedjelje ponovo leti za Italiju\nVučić: Gradićemo i brzu prugu do Niša\nIRBRS dobila priznanje za doprinos razvoju Istočnog Novog Sarajeva\nPredstavljanje ljetne ponude OC Јahorina u Banjaluci\nOdluka Savjeta ministara vjetar u leđa za oporavak domaće privrede


Predsjednički kandidat Demokratske stranke Boris Tadić, predsjednik Socijaldemokratske partije Srbije Rasim Ljajić i predsjednik Stranke demokratske akcije Sulejman Ugljanin poručili su sinoć da u Sandžaku više neće biti međustranačkih sukoba.\nOni su na predizbornom skupu pred drugi krug izbora za predsjednika Srbije građanima u Pešačkoj zoni Novog Pazara najavili i zajedničko formiranje organa lokalne samouprave u većini sandžačkih gradova. Ljajić i Ugljanin su najavili i svoje učešće u budućoj vladi, "gdje će se boriti za razvoj Sandžaka".\n"Ovo je potvrda zajedničke pobjede SDA i SDP (Sandžačke demokratske partije, koju je Ljajić prethodno osnovao), prekid svih neprijateljstava i dokaz demokratske utakmice", rekao je Ljajić, pozivajući građane da 20. maja glasaju za Tadića.\nNa ovom skupu su se prvi put zajednički vijorile zastave SDP, SDA, DS i SDPS-a.\nPredsjednički kandidat DS-a je naglasio da je u proteklih dvadesetak godina Srbija prošla težak put na kojem su demokratske snage uvijek računale na podršku sandžačkih Bošnjaka.\n"Bez vaše podrške ne bismo postigli to što jesmo. Bošnjačka kultura i tradicija, kao i identitet svih zajednica u Srbiji, zaslužuju svaku podršku države. Uvijek ću se boriti za to pravo", rekao je Boris Tadić.\nOn je ocijenio da Srbija 20. maja bira između investicija, mira i regionalne saradnje i "vraćanja u 90-te godine", što nudi njegov protivkandidat.


Akcija „Posadimo mlade sadnice i ozelenimo Sremsku Mitrovicu” - Sirmiuminfo\nAkcija „Posadimo mlade sadnice i ozelenimo Sremsku Mitrovicu”\nSremska Mitrovica – Uspešno realizovana još jedna u nizu akcija „Posadimo mlade sadnice i ozelenimo Sremsku Mitrovicu”, pod rukovodstvom udruženja „Eko-Pokret Srbije” i mesne zajednice Blok B.\nNa dobijenim sadnicama Hrasta, zahvalili su se dobrim ljudima iz „Šumskog gazdinstva” Sremska Mitrovica, koji su usmerili značaj sadnje mladih sadnica u gradu, doprinosu životnoj sredini i čistijem vazduhu. Na više lokacija u gradu su posađene sadnice.\nSadnja je krenula ispred OŠ „Jovan Popović”, zajedno sa dečicom i njihovom nastavnicom, direktorom, domarom i akcionarima, tako da su uspešno realizovali ono što su i zamislili. U dvorište škole su posađene mlade sadnice hrasta,\na imali su još jedan poklon za OŠ „Jovan Popović”, a to je jelka, kao simbol Novogodišnjih i Božićnih praznika, koju je doniralo Udruženje „Eko-Pokret Srbije” i na taj način podstakli, da jelke kada se pravilno zasade, imaju drugu šansu života i nakon praznika. Jer je ovo vreme seče jelki.\nIz udruženja „Eko- pokret Srbije” zahvaljuju se Vektor Elektric timu koji je zaslužan za kopanje rupa njihovom mašinom i fotografu Mladenu Božiću, koji je napravio lepe fotografije i zabeležio ove lepe trenutke.


5 tajni uspeha urednih muškaraca - Men`s Health\n5 tajni uspeha urednih muškaraca\nUREDNI MUŠKARCI IMAJU ODLIČAN TAJMING\nVreme je novac! Kada idete na posao, a pritom vam treba pola sata da nađete određene papire, gubite dragoceno vreme i niste funkcionalni odmah na početku radnog dana. Čišćenje i sređivanje sopstvenog radnog i životnog prostora je veoma važno, jer ćete se pre svega osećati lepše i opuštenije, pa ćete samim tim biti organizovaniji i produktivniji u poslu.\nDa li su (ne)uredni ljudi zaista efikasniji u poslu?\nUREDNI MUŠKARCI SU PRIVLAČNIJI\nKada radite sa klijentima i treba da pregovarate o nekom poslu, morate da ostavite dobar utisak. Ukoliko ste neuredni i neprimereno odeveni vaši potencijalni klijenti steći će negativnu sliku o vama, a to će loše uticati na vaš posao. Prvi utisak je jedan od najvažnijih aspekata kako ćemo posmatrati određenu osobu.\nUREDNI MUŠKARCI IMAJU VIŠE SEKSA\nIstraživanje u kojem je učestvovalo 7.000 parova u Americi, pokazalo je da muškarci koji vode računa o svojoj higijeni imaju učestalije seksualne odnose i uživaju u srećnijim vezama.\nUREDNI MUŠKARCI SU SAMOSVESNIJI I PRODUKTIVNIJI\nKada ljudi primete osobe koji ne vode računa o sebi i koji ostavljaju loš prvi utisak, trudiće se da ih izbegnu pogledom. Uredni ljudi imaju više samopouzdanja, a to vodi i do više samosvesti. Kada lepo izgledamo, lepše ćemo se i osećati, a samim tim bićemo i produktivniji.\nČIŠĆENJEM PROTIV MELANHOLIJE\nČišćenje i sređivanje kuće će vam pomoći da se oslobodite stresa, isključite mozak na neko vreme. Nakon ovoga ćete se osećati lepše, bolje, imaćete svojevrsnog dostignuća, pa ćete imati i više samopouzdanja i želje za novim izazovima.\nPročitajte i 8 neverovatnih talenata Džejsona Stejtama\nTags: neuredni ljudi, samopouzdanje, sređivanje kuće, Stil, uredan muškarac, uspeh\nPrevious Jedan od ovih satova je kao pravljen za vas\nNext Sa čim kombinovati kariranu košulju?


Najveći donator u Srbiji je EU | Mondo Portal\nNajveci donator u Srbiji je EU\n5. jun, 21:51\nNajveći donator u Srbiji je EU 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n24.10.2009. / 11:28 11:30\nNajveći donator u Srbiji je EU\nNajveći donator Srbiji, čiji novac neprestano pristiže od 2000. godine je EU koja je do sada dodelila dve milijarde evra bespovratne pomoći.\nNajveći donator Srbiji, čiji novac neprestano pristiže od 2000. godine naovamo bez uslova i bez teških pregovora je Evropska unija (EU),koja je do do sada u Srbiju uložila dve milijarde evra bespovratne pomoći i najavila još pola od te sume za pet godina.\nDve milijarde koje smo već dobili je gotovo polovina ukupne međunarodne pomoći koja je u Srbiju stigla u poslednjih devet godina, a iznosila je 4,5 milijardi evra, piše "Blic".\nNajviše je u početku ulagano u energetiku, samo u termoelektranu Obrenovac oko 180 miliona evra, u grejanje, u rekonstrukciju bolnica i škola, ali i u mnoge stvari koje će tek za nekoliko godina biti vidljive, poput obrazovanja sudija, donošenja zakona koji treba da omoguće trošenje državnih para, korupciju…\nDonacije EU nisu dovoljno vidljive, ali su veoma značajne za nas. To je kontinuirani priliv novca, svake godine, usmeren na oblasti koje su suštinski važne za naše približavanje EU, kaže za "Blic" Milica Delević, direktorka Kancelarije za evropske integracije.\nEkonomisti kažu da milijardu evra donacija u roku od pet godina, na prvi pogled, ne znače mnogo jer je to oko sto evra po stanovniku.\nMeđutim, kad se ima u vidu da je to bespovratna pomoć i da su direktne strane investicije proteklih godinu dana gotovo sasvim presušile, najavljena milijarda je veoma dobra vest, kaže za "Blic" Milan Ćulibrk, glavni urednik "Ekonomist magazina".\nVensan Dežer, šef delegacije Evropske komisije u Srbiji, kaže za "Blic" da godišnji izveštaj o napretku Srbije ističe činjenicu da Evropska komisija snažno podržava Srbiju na njenom evropskom putu, a ta podrška izražena je i kroz značajnu finansijsku pomoć.\n"EU je pomogla Srbiji sa više od dve milijarde evra donacija. Ova sredstva su "investicije" koje EU ulaže u Srbiju da bi podržala sve sfere društva sa idejom da se ono približi evropskim standardima u domenu očuvanja životne sredine, energetskom sektoru, zakonima koji uređuju javne nabavke, reformi sudstva… i da pripremi Srbiju za evropske integracije", kaže za "Blic" ambasador Dežer.


Abazović: Stanje bezbjednosti stabilno - infoBirač\n16 Februara, 2018 16 Februara, 2018 admin\nNa redovnoj mjesečnoj konferenciji za novinare Goran Abazović, načelnik PU Zvornik predstavio je sa saradnicima rezultate rada policije u proteklih mjesec dana. On je istakao da je stanje bezbjednosti stabilno i povoljno.\n– Nije bilo događaja koji bi izazvali veće uznemirenje javnosti kao ni krivičnih djela niti narušavanja javnog reda i mira većeg obima. I božićni i novogodišnji praznici kao i kulturno-sportske manifestacijie prošle su bez ikakvih bez incidenata. U januaru je zabilježeno evidentno smanjenje broja krivičnih djela krađe i teške krađe imovine, smanjen je broj saobraćajnih nezgoda, a istovremeno povećan broj razriješenosti krivičnih djela – rekao je Abazović.\nGovoreći o napadu na člana Upravnog odbora kompanije „Alumina“ Mila Matića, Abazović je rekao da su nakon napada odmah preduzete sve operativne i istražne radnje koje su rezultirale da je u kratkom vremenu utvrđen identitet lica za koje postoji sumnja da su izvršila fizički napad na Matića.\nPodjstivši da su osumnjičena lica sa područja Srbije, Abazović je rekao da će dalje procedure ići putem međunarodne pravne pomoći kako bi se osumnjičena lica učinila dostupnim organima gonjenja Republike Srpske.\nStevanović i Osmanović razgovarali u Zvorniku\nOd 2. do 5. juna regionalna akcija pojačane kontrole učesnika u saobraćaju, sa akcentom na nepropisno zaustavljanje i parkiranje


Prishtina Online - Paketi poljoprivredne podrške su podeljeni poljoprivrednicima u regionu Prištine\nPaketi poljoprivredne podrške su podeljeni poljoprivrednicima u regionu Prištine\nU okviru projekta „Održivi i inkluzivni ruralni ekonomski razvoj“ (SIERD) danas su podeljeni paketi poljoprivredne podrške poljoprivrednicima u regionu Prištine kao rezultat bliske saradnje opštine Priština sa austrijskom Kancelarijom za saradnju i švajcarskim Caritasom na Kosovu. Pored predstavnika gore navedenih institucija, deo ceremonije bili su i poljoprivrednici iz prištinskog regiona i Nacionalnog udruženja „Kosovske maline“ i „EuroFruti“ kao partneri projekta.\nPredstavnik opštine Priština iz Direkcije za poljoprivredu g. Fekhri Hiseni je naglasio da se saradnja između Austrijske agencije za saradnju, švajcarskog Caritasa i opštine Priština nastavlja i da će podrška sektora maline i poljoprivrednika u opštini Prištine biti dobar primer koji ima potencijal za razvoj sektora poljoprivrede.\nDok je direktorka austrijske kancelarije za saradnju gđa. Sandra Horina naglasila da je svrha projekta bila i nastavlja da bude "podrška poljoprivredi, ali i pružanje podrške ljudima da ostvaruju sopstveni prihod, kao i pružanje pomoći porodicama da ostanu i doprinesu ovoj zemlji".


Policija srečava Benazir Buto da izađe iz kućnog pritvora\nLiderka pakistanske opozicije i bivša premijerka Benazir Buto i dalje je izolovana u svojoj kući u Islamabadu, jer je policija sprečava da se pridruži za petak zakazanom mitingu protiv predsednika Perveza Mussarafa, u Ravalpindiju.\nOna je dodala da će nastaviti da se suprotstavlja Mussarafu, sve dok ne prihvati njene zahteve, tačnije vladavinu Ustava, napusti funkciju šefa generalštaba i raspiše izbore za 15. januar.\nMinistar železnice i bliski Mušarafov saradnik Šeik Rašid Ahmed je rekao za Rojters da je ograničavanje kretanja Benazir Buto samo privremeno i ima za cilj da je zaštiti od mogućih samoubilačkih napada.\nPortparol ministra unutrašnjih poslova je rekao da je 2.500 ljudi\npritvoreno od kada je prošle subote Mušaraf uveo vanredno stanje zbog, kako je rekao, rastuće opasnosti od militanata i neposlušnosti sudstva.\nPakistanska narodna partija Benazir Buto objavila da je 5.000 njenih pristalica privedeno prethodnih dana.\nOn je u prošlu subotu uveo vanredno stanje i suspendovao Ustav Stavljanje Benazir Buto u kućni pritvor umanjiće mogućnost da ona i Mušaraf formiraju postizbornu alijansu koja bi se suprotstavila verskim ekstremistima.


Austrijski kancelar u Prištini, za brži pristup EU - Radio Kosovska Mitrovica\nAustrijski kancelar u Prištini, za brži pristup EU\n18. March 2022, 18:25\nAustrijski kancelar Karl Nehamer preneo je vlastima u Prištini da se zalaže i da ih podržava u nastojanju usmerenim ka članstvu u EU, rekavši da taj process treba ubrzati, u čemu može da pomogne Nemačka.\nNehamer je stigao u Prištinu nakon posete Beogradu, a po okončanju razgovora sa Aljbinom Kurtijem, rekao je da Austrija treba da bude most zapadnog Balkana i EU.\n“Imali smo dobre razgovore o tome kako da ubrzamo proces, tako da će nam biti važno da uključimo i Nemačku, jer su i oni prijatelji Kosova za ubrzanje članstva u EU. Verujem da ćemo zajedno uspeti, jer je za Austriju Zapadni Balkan geostrateška i geopolitička tačka”, rekao je Nehamer na konferenciji za novinare.\nAustrijski kancelar je naveo da je upoznat sa problemima između Beograda I Prištine, ali da mora da se gleda u budućnost, preneli su mediji na albanskom.\nKurti je preneo bojazan da je “zapadni Balkan u opasnosti, ali da su ljudi zajedno i da su veze sa Zapadom, SAD i NATO-om neraskidivi”.\nUpitan za održavanje srpskih izbora 3, aprila i na KiM, Kurti je rekao da ne očekuje probleme.


dijabetes : Južne vesti\nSaveti doktorke iz Niša kako da se u doba korone ponašaju oni koji boluju od dijabetesa\n09:17, 3. 12. 2020.\nOsobe obolele od dijabetesa su među ugroženim hroničnim pacijentima u doba epidemije koronavirusa, a endokrinolog Valentina Mitrović Jovanović kaže da su zbog evidentne promene načina života prethodnih meseci dijabetičari bili manje fizički aktivni, nisu možda uvek mogli da se hrane uravnoteženo i zdravo, pa je to moglo dodatno da utiče na njihovo zdravstveno stanje. Zato skreće pažnju na bolju kontrolu bolesti i adekvatnu terapiju, kako bi se pacijenti osećali dobro, ali ističe da je to važno i da bi prevenirali potencijalna vaskularna oštećenja i nastanak komplikacija.\nSvaka 11. osoba u svetu boluje od dijabetesa, u Srbiji na petom mestu uzrok umiranja ljudi\n15:45, 14. 11. 2020.\nVeć 13 godina Svetski dan borbe protiv dijabetesa obeležava se 14. novembra, na dan kada je rođen Frederik Banting, naučnik i lekar koji je pomogao otkriću insulina i zbog toga dobio Nobelovu nagradu. Svaka 11. odrasla osoba u svetu boluje od dijabetesa, dok u Srbiji oko 38% stanovništva ima dijabetes.\nNepravilna ishrana i stres najčešći uzroci dijabetesa, preventiva najbolji lek\n14:42, 14. 11. 2019.\nVeć 12 godina Svetski dan borbe protiv dijabetesa obeležava se 14. novembra, na dan kada je rođen Frederik Banting, naučnik i lekar koji je pomogao otkriću insulina i zbog toga dobio Nobelovu nagradu. Danas od ove bolesti, čiji su najčešći uzroci nepravilna ishrana, stres, nedovoljna fizička aktivnost, pušenje, zlupotreba alkohola, boluje svaka 11. odrasla osoba u svetu, dok u Srbiji, prema zvaničnim podacima, oko 12 % stanovištva ima dijebetes.\nTestiranje na dijabetes u niškom Domu zdravlja\n15:29, 6. 2. 2018.\nU sredu 7. februara od 10 do 12 sati u centralnom holu Doma zdravlja Niš lekari će građanima kontrolisati šećer u krvi, meriti krvni pritisak i raditi skrining na dijabetes tipa 2.\nRaste broj obolelih od dijabetesa u Topličkom i Nišavskom okrugu\nBroj obolelih od šećerne bolesti u stalnom je porastu. Na 100.000 ljudi u Nišavskom i Toličkom okrugu registruje se čak 150 novoobolelih žena i 160 novoobolelih muškaraca, dok ukupan broj u čitavoj Srbiji iznosi 710.000, što predstavlja 12,7 odsto čitave populacije, rekao je Nišu Miodrag Stojanović, direktor Instituta za javno zdravlje.\nPotpisivanje peticije u Nišu za bolji položaj dijabetičara\n16:03, 31. 3. 2016.\nU petak 1. aprila na niškom Trgu kralja Milana od 11:55 do 16 sati građani će moći da potpišu peticiju koju je pokrenuo Dijabetološki savez Srbije, a kojom se traže bolji uslovi lečenja i kontrolisanja dijabetesa.\nAkcija povodom Dana borbe protiv dijabetesa\n10:14, 13. 11. 2014.\nDa bi ukazali na brzo širenje dijabetesa i podržali obolele od te bolesti, članovi udruženja "Ebers" u petak, 14. novembra, u Tržnom centru "Forum" obeležavaju Svetski dan borbe protiv šećerne bolesti.\nBesplatno merenje šećera u krvi u Prokuplju\n11:56, 12. 11. 2014.\nProkupački Dom zdravlja obeležiće 14. novembra Svetski dan borbe protiv dijabetesa akcijom provere vrednosti šećera u krvi od 9 do 12h u Narodnoj kancelariji u Novom naselju.\nNiški Dom zdravlja počeo sa proverama na dijabetes\n15:55, 7. 11. 2014.\nUoči Svetskog dana borbe protiv dijabetesa, Dom zdravlja Niša organizuje niz akcija na kojima će građane informisati o značaju prevencije i ranog otkrivanja ove bolesti i određivati im nivo šećera u krvi.\nBesplatno merenje nivoa šećera u krvi\n09:05, 7. 5. 2014.\nNišlije koje žele da provere nivo šećera u krvi to mogu učiniti na akcijama koje će do kraja maja u ambulantama organizovati Dom zdravlja Niš.\nBesplatna provera nivoa šećera u krvi\n13:45, 31. 1. 2014.\nNišlije koje žele da provere nivo šećera u krvi moći će to da urade na jednoj od 6 preventivnih akcija Doma zdravlja koje će u februaru biti sprovođene u različitim ambulantama.\n16:56, 14. 11. 2013.\nMerenjem šećera u krvi, telesne težine i obima struka meštanima Mesne zajednice "Radoš Jovanović Selja" prokupački Dom zdravlja obeležio je Dan borbe protiv šećerne bolesti.\nMerenje šećera na Dan borbe protiv dijabetesa\n09:00, 13. 11. 2013.\nU četvrtak, 14. novembra, na svetski Dan borbe protiv dijabetesa, od 10 do 12 sati u zgradi Skupštine Grada Niša biće organizovano besplatno merenje šećera u krvi.


BiH od sutra na crnoj listi EU – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nBiH će se od sutra nalaziti na crnoj listi EU zbog neispunjavanja obaveza u vezi sa sprečavanjem pranja novca i finansiranja terorističkih aktivnosti.\nEU će sutra objaviti listu zemalja u skladu sa preporukama Radne grupe za finansijsku akciju /FATF/, kažu u Službi za odnose sa javnošću Evropske komisije.\nIako nisu zvanično htjeli da potvrde da li će i BiH biti na toj listi, “Nezavisnim” je rečeno da će EU samo zvanično usvojiti listu koju je 24. juna na svoju internet stranicu postavio FATF, a na kojoj se nalazi i BiH.\nNa listi se nalaze i Avganistan, Irak, Laos, Sirija, Iran, Uganda, Gvajana, Vanuatu i Jemen.\nI u Delegaciji EU je potvrđeno da BiH nije ispunila obaveze na koje se obavezala Komitetu Savjeta Evrope za borbu protiv pranja novca i finansiranja terorizma /Manival/ i FATF-u.\nU delegaciji EU su naveli da su sve potrebne mjere sadržane u Akcionom planu BiH za otklanjanje nedostataka u borbi protiv pranja novca, s ciljem harmonizacije sistema sprečavanja pranja novca i finansiranja terorizma sa standardima i preporukama FATF-a koje je Savjet ministar BiH usvojio u junu 2015. godine.\nOd BiH se očekuje da usvoji izmjene u sedam ključnih oblasti, od kojih je prva harmonizacija krivičnog zakona u dijelu sankcionisanja finnsiranja terorističkih organizacija, a druga se odnosi na stvaranje legalnog okvira za oduzimanje imovine stečene za sprovođenje terorističkih aktivnosti.\nIzmeđu ostalog, potrebno je uspostaviti nadzor međunarodnih finansijskih transakcija, a preporuka je i primjena mjera za sprečavanje pranja novca i finansiranje terorizma za nevladine i neprofitne organizacije.


„Dolar ostaje i dalje dominantan kada je reč o kreditnim tržištima. Polovina svega što se dešava sa prekograničnim zajmovima, nominovano je u dolarima“\nBlumbergova vest da je evro prestigao dolar kada je u pitanju plaćanje na međunarodnom tržištu ipak je samo odraz trenutnog stanja. Nekoliko argumenta govori u prilog tome da evro nije smaknuo dolar sa trona vodeće svetske valute, smatra profesor Ekonomskog fakulteta Đorđe Đukić.\nTo udruženje koje obuhvata 200 država i 11.000 finansijskih institucija preciziralo je da je korišćenje dolara od decembra prošle do oktobra ove godine smanjeno za 4,6 odsto. Razlog tome stručnjaci vide u tri činjenice: ekonomskoj krizi usled pandemije, američkim predsedničkim izborima i trgovinskom ratu sa Kinom.\nMože li ova posledica trenutnih okolnosti bitno da utiče na novu realnost, kako se sve češće naziva život posle pandemije COVID-19?\nOdgovarajući na to pitanje Sputnjika, naš sagovornik, koji inače smatra da je dedolarizacija neizbežan proces, ali na dugi rok, ne kraći od decenije, ukazuje da je evro prvi put prevazišao dolar u tom segmentu poslovanja. U međusobnim plaćanjima pad udela dolara je nesporan. Pogotovo, kaže Đukić, kada se ima u vidu, da je aprila 2015. dolar u tom segmentu međunarodnih novčanih transakcije imao dominantan udeo od 45,3 procenta. Samo taj podatak, međutim, nije dovoljan da se tačno sagleda pozicija dolara, smatra on.\nKljučno je, kako ističe, da se posmatra finansijski sistem u celini što podrazumeva i tržište bankarskih kredita, tržište obveznica, ali i struktura svetskih deviznih rezervi na osnovu onoga što centralne banke rade na dugi rok.\nOn napominje kao podjednako bitno i to da je 61 odsto zvaničnih deviznih rezervi u svetu u američkim dolarima. Ta tri dodatna faktora su razlog što dolar i dalje treba posmatrati kao vodeću svetsku valutu, smatra on.\nSagovornik Sputnjika ukazuje i na vest da bi u novoj američkoj administraciji bivša šefica Uprave američkih federalnih rezervi (Fed), centralne banke SAD, Dženet Jelen, trebalo da zauzme mesto sekretara trezora, odnosno ministra finansija. To, po oceni Đukića, govori o dve stvari.\nOna će najverovatnije, s obzirom na to šta je radila kao prvi čovek američkog Feda, dati jasan signal o tome kakva će biti politika vezana za kurs dolara, što u vreme Trampove administracije nije bio slučaj. Zato su, kako kaže, tržišta i Volstrit, mirno odreagovala na to imenovanje.\n„Očekujem da će saradnja između nje i sadašnjeg šefa Feda, na relaciji fiskalni i monetarni deo, biti jako efikasna jer su svesni da je to neophodno ako misle da se izbegnu poremećaji. Imam u vidu fiskalni paket koji će biti usvojen radi podrške kompanijama, pa i stanovništvu. Trenutno se razmišlja i o otpisu dela studentskih kredita koji su se nagomilali kao neotplaćeni“, napomenuo je Đukić.\nEvropska centralna banka, sa druge strane, nema nameru da menja politiku kamatne stope i nulta kamatna stopa će sigurno ostati i 2021, ističe naš sagovornik.\n„Normalizacija monetarne politike ECB apsolutno neće nastupiti u bliskoj budućnosti. Granica 1,19-1,20 kada je u pitanju kurs evro-dolar iz 2020. sigurno neće ići naviše. Američke fiskalne i monetarne vlasti to neće dozvoliti“, ocena je Đukića.\nZa razliku od ECB, američki Fed neće ni razmišljati da obara kamatne stope, naprotiv. Oni će, dodaje on, pažljivo kontrolisati takozvanu krivu prinosa na hartije od vrednosti, jer ne žele da to ozbiljno ugrozi američke javne finansije.\nNa pitanje, kako će izgledati odnos nove američke administracije prema trgovinskom ratu Amerike i Kine i da li bi to moglo da utiče na poziciju dolara, profesor bankarstva ukazuje na bitnu promenu u vreme pandemije.\nOporavak kineske privrede traje zahvaljujući orijentaciji kineskih vlasti na to da domaća potrošnja bude generator rasta BDP-a, a ne izvoz kao što je bilo pre izbijanja pandemije. Đukić napominje da nije sklon razmišljanju da će nova američka administracija slediti Trampa i zaoštravati odnose sa Kinom.\n„Mislim da će doći do relaksacije odnosa pri čemu će se mnogo toga dešavati iza zavese i to javnost sigurno neće znati. Ni američkim kompanijama ne odgovara relacija sankcije-kontrasankcije i ono što se zove sprečavanje cirkulacije robe“, kaže on, ocenivši da utoliko ta relacija Amerika-Kina neće uticati na ponašanje kursa dolara.\nOn zaključuje da je sve, ipak, u rukama američkih monetarnih i fiskalnih vlasti i da će sudbina dolara biti vezana za oporavak privrede SAD. Pored svega što se dešava kao posledica pandemije, polovina međunarodne trgovine i u ovakvim uslovima kakvi jesu, fakturisana je u američkoj valuti, napominje sagovornik Sputnjika.


„Pažljivko“ učio najmlađe kako da se ponašaju u saobraćaju – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\n„Pažljivko“ učio najmlađe kako da se ponašaju u saobraćaju\nBy / 15. 10. 2013.\nPredstava je održana u okviru preventivne kampanje, koja se provodi sa ciljem unapređenja bezbjednosti djece u saobraćaju, te kako bi najmlađi stekli pravilne saobraćajne navike.\nGradonačelnik Banje Luke, Slobodan Gavranović, naglasio je da je bezbjednost djece u saobraćaju potrebno podići na najviši nivo.\n– Početkom ove školske godine organizovali smo nekoliko akcija i manifestacija posvećenih bezbjednosti djece u saobraćaju. Moramo učiniti sve kako bi naša djeca bila sigurna u saobraćaju – kazao je Gavranović.\nMinistar saobraćaja i veza Republike Srpske, Nedeljko Čubrilović, istakao je da je i ova predstava rezultat dobre saradnje vlada Srpske i Srbije, odnosno agencija za bezbjednost saobraćaja.\n– Vjerujem da su djeca dobila korisne informacije, koje se odnose na bezbjednost u saobraćaju. Ako znamo da veliki broj djece u svijetu strada u saobraćaju, onda je organizacija ovakvih manifestacija veoma značajna – izjavio je novinarima Čubrilović.\nDirektor Agencije za bezbjednost saobraćaja Republike Srpske, Milija Radović, rekao je da je potrebno unaprijediti aktivnosti koje se odnose na bezbjednost djece u saobraćaju. On je dodao da su predstavu „Pažljivko“ organizovale agencije za bezbjednost saobraćaja Republike Srpske i Srbije i da će saradnja ove dvije agencije biti nastavljena.\nSukob zbog direktorske fotelje, intervenisala policija (VIDEO)\nBanjalučanke u Španiji


Očekivan stav Kontakt grupe\nZoran GLAVONJIC, Gëzim BAXHAKU\nVojislav Koštunica, predsednik Vlade Srbije, govoreći o pitanju Kosova, izjavio je da će Srbija znati da ceni podršku Rusije i njeno zalaganje za očuvanje prava, stabilnosti i mira. Rusija i njen predsednik Vladimir Putin u ovom istorijski važnom trenutku za Srbiju zastupaju principijelan stav da se moraju poštovati načela međunarodnog prava, da nema jednostranog menjanja granica suverenih država i da samo dogovor oko Kosova i Metohije koji bi prihvatile dve strane može biti odobren od Saveta bezbednosti, rekao je Koštunica i dodao da se Kosovo i Metohija moraju braniti što bržim usvajanjem novog Ustava Srbije.\nVuk Drašković, ministar spoljnih poslova Srbije, izjavio je nakon sastanka Kontakt grupe o Kosovu da je najznačajnije da nije sprovedena, kako je rekao, već uveliko pripremljena odluka da će rešenje o budućem statusu Kosova biti pronađeno do kraja 2006. godine. Umesto toga, ostalo se pri staroj formulaciji da će se učiniti svi napori da to rešenje bude pronađeno do kraja godine, rekao je Drašković.\nSanda Rašković-Ivić, predsednica Koordinacionog centra za Kosovo i Metohiju rekla je da veruje da najnovija odluka Kontakt grupe nije u potpunosti jedinstvena:\n«Naime, ruska strana je uspela da izdejstvuje da, istina, bude doneseno rešenje o budućem statusu Kosova i Metohije do kraja ove godine, ali da to rešenje neće biti putem prelamanja nego putem dogovora. Znači da će se intenzivirati sastanci i da bečki proces nije mrtav nego da se on dalje nastavlja, još intenzivnijim tempom. Mislim da je to malo ubrzana stvar sa rešenjem do kraja godine i mislim da to nije dobro. Ali, ipak, ako se ukaže potreba da se kroz pregovore stvar nešto i produži, mislim da će biti dovoljno poštenja i pameti u Kontakt grupi da se za koji mesec to i produži.»\nDušan Janjić, koordinator Foruma za etničke odnose, ocenio je da je Kontakt grupa donela očekivanu odluku koja u suštini neće ništa promeniti u već započetom procesu utvrđivanja statusa i zaključio da nema naznaka da će rešenje biti doneto do kraja godine:\n«Ja mislim da i u Kontakt grupi jako dobro znaju da se to neće ostvariti i da oni već intenzivno rade na direktnim razgovorima između sebe kako doći do neke rezolucije i šta je sadržaj te rezolucije. Mislim da je ovaj sastanak, bar zbog nivoa učesnika, bio taj na kojem je ozvaničen već pripremljen dogovor da Kontakt grupa uđe direktno, u početku u pritisak na Beograd i Prištinu i ispomoć Ahtisariju. A u drugoj fazi možda i u sopstveno angažovanje Kontakt grupe za izradu nekog oblika rezolucije.»\nBoris Tadić, predsednik Srbije, najavio je da će u obraćanju na zasedanju Generalne skupštine UN-a u Njujorku izložiti snažnu opredeljenost demokratske Srbije za mir i stabilnost u regionu, kao i jasan stav protiv nezavisnosti Kosova.\nIzjava Kontakt grupe sa sinoćnjeg sastanka na ministarskom nivou u Njujorku je za institucije Kosova i političke partije bila očekivana i potvrđuje principe koje je ranije utvrdila Kontakt grupa. Istovremeno, predstavnici kosovskih Srba ocenjuju da izjava predstavlja donekle blaži stav u odnosu na prethodne, što se tiče određivanja vremena za rešavanje statusa Kosova.\nPremijer Kosova Agim Čeku je izjavio u četvrtak da je za njega izjava zemalja članica Kontakt grupe o Kosovu bila očekivana i na liniji izjava koje je dobio tokom posete Vašingtonu. Čeku je na pauzi zasedanja Skupštine Kosova izjavio da je očekivao takvu izjavu i da je ona pozitivna za Kosovo:\n“Ona potvrđuje da status treba da se reši do kraja ove godine, da status treba da bude u skladu sa političkom voljom većine, a treba da se sačuva i multietnički karakter Kosova, što smo mi usvojili kao naše principe u ovom procesu.”\nČeku je rekao da izjava još jednom ističe značaj ostvarivanja standarda, što će biti najbolji pokazatelj da je Kosovo spremno i sposobno za status:\n„Mi smo opredeljeni da ostvarimo standarde, ne samo zbog obaveze prema Savetu bezbednosti i Kontakt grupi, već i zbog građana, mi ćemo to učiniti.”\nŠef Parlamentarne grupe DSK u Skupštini Kosova Alush Gashi je ocenio da izjava Kontakt grupe predstavlja podršku demokratskim institucijama i građanima Kosova za zaštitu prava manjina i političku i ekonomsku postojanost:\n«Mislim da, što se pre reši konačni status, što je nezavisnost Kosova, tim pre će se otvoriti perspektive za građane Kosova i za regionalni mir i stabilnosti.»\nGashi ističe da na institucijama Kosova ostaje da usko sarađuju sa međunarodnom zajednicom, posebno sa zemljama članicama Kontakt grupe, kako bi ušli u porodicu demokratskih država. Član Pregovaračke delegacije Kosova o decentralizaciji Ylber Hysa ocenio je izjavu šefova diplomacija zemalja Kontakt grupe kao očekivanu i na liniji stavova Kontakt grupe sa vašingtonskog sastanka, na početku razgovora o statusu Kosova:\n«Na neki način to je nastavak stavova koji su započeti vašingtonskom deklaracijom Kontakt grupe. Ovim se Ahtisariju istovremeno otvara put da radi na paketu oko statusa i strane se obavezuju da ne blokiraju proces statusa.»\nTo je, prema Hisaju, istovremeno očuvanje konsenzusa u okviru Kontakt grupe. On je ocenio da je i poziv Kontakt grupe zvaničnom Beogradu da ne opstruira učešće kosovskih Srba u institucijama nastavak takvih zahteva:\n«Dobro je što se to i ovoga puta zahteva. Za Kosovo to ima i političku konotaciju, zbog činjenice da se ističe potreba učešća Srba u kosovskim institucija, čime se takođe priznaje i činjenica da neki od njih tu odluku nisu doneli na svoju glavu.»\nJedan od lidera Srpske liste za Kosovo i Metohiju Ranđel Nojkić je ocenio da izjava sa sinoćnje sednice Kontakt grupe predstavlja u neku ruku blaži stav u odnosu na prethodne, što se tiče određivanja vremena za rešavanje statusa Kosova:\n«Nije strogo određen rok, već je rečeno da treba da se trudi i da se zalaže da se rešenje nađe do kraja godine. To ostavlja mogućnost da može i posle toga. Međutim, bilo kako bilo, mislim da je Kontakt grupa veoma odlučna da se problem što pre reši.»\nKomentarišući zahteve da zvanični Beograd prestane sa opstrukcijom učešća kosovskih Srba u institucijama Kosova, Nojkić kaže kako ocenjuje da nije to poziv upućen samo Srbima, već i međunarodnoj zajednici i Privremenim insitutcijama na Kosovu:\n«Predsednik Tadić je u Beču rekao vrlo jasno da je Beograd spreman da ohrabri Srbe da uđu u institucije, ukoliko se proces decentralizacije bude definisao i ukoliko se počne sa njegovim ostvarivanjem.»


Valjevo dobija Regionalni inovacioni startap centar | VAmedia - info portal\n15/11/2018 15/11/2018 Нема коментара на Valjevo dobija Regionalni inovacioni startap centar\nProjekat koji je podnelo Udruženje za istraživanje i razvoj Poslovni inkubator u partnerstvu sa lokalnom samoupravom Grada Valjeva odobren je od strane Kabineta ministra za inovacije i tehnološki razvoj Vlade Republike Srbije, a po osnovu projektnog poziva iz maja meseca ove godine.\nOvim Projektom će biti realizovane dve mere:\n– opremanje Regionalnog inovacionog startap centra u cilju obezbeđenja tehničko-tehnoloških uslova za rad startapova i\n– realizacija programa rada i upravljanja Regionalnim inovacionim startap centrom.\nTokom oktobra potpisan je tripartitni ugovor između Vlade Srbije – Kabineta ministra za inovacije i tehnološki razvoj, Grada Valjeva i Poslovnog inkubatora, čime su zvanično započete aktivnosti osnivanja i opremanja Regionalnog inovacionog startap centra Valjevo.\nOpremanje Centra u vrednosti od 10,7 miliona dinara previđenih projektom vrši se kroz javnu nabavku koju je Grad raspisao početkom meseca novembra.\nOsnivanje ovog Centra imaće višestruki doprinos kreiranju nove poslovne klime uz intenzivno podsticanje inovacija, razvoj i promociju preduzetništva, čime će se stvoriti nove prilike za ekonomsko osnaživanje i podršku svim sugrađanima.\nU Centru će u toku prve godine biti realizovano 10 obuka i više predavanja gostujućih predavača iz zemlje i inostranstva iz različitih oblasti neophodnih za pokretanje preduzetničkih inicijativa i inovacija. Polaznici će na raspolaganju imati sve potrebne resurse za osnivanje i rad startapova, čime će se doprineti kreiranju novih prilika za zapošljavanje, zadržavanju mladih i novoj energiji grada.\nRISC Valjevo poslovaće u prostoru od oko 400m2 u centru Valjeva, u prostorijama Fakulteta zdravstvenih, pravnih i poslovnih studija Univerziteta Singidunum, jednog od osnivača Poslovnog inkubatora. Polaznici Centra će na raspolaganju imati salu za edukacije/treninge i konferencije, kancelarije za rad/coworking prostor, salu za sastanke, prostor za druženje i odmor, čajnu kuhinju.\nPoslovni inkubator u Valjevu osnovan je 2015. godine sa ciljem pružanja različitih vidova podrške početničkom preduzetništvu mladih, a dosadašnjim brojnim aktivnostima doprinosio je razvijanju inovativnog i preduzetničkog duha pružanjem podrške studentima u osnivanju sopstvenih preduzeća i primeni znanja stečenih tokom studija.\nDo sada su se u Poslovnom inkubatoru preplitale naučna, akademska, obrazovna i privredna sfera grada, a novi Regionalni inovacioni startap centar obezediće adekvatne sadržaje, prostor za rad i sve ostale neophodne uslove za podršku razvoju startap preduzetništva u celom Kolubarskom regionu. Korisnici usluga Centra koji će biti obuhvaćeni ovim projektom su individualni startapovi, preduzetnici, privredni subjekti, studenti, učenici, nezaposlena lica i drugi zainteresovani građani.\nOvim se Valjevo pridružilo opštinama Kruševac, Pirot, Subotica, Čačak, Stara Pazova, Zrenjanin i Gornji Milanovac, čiji su projekti osnivanja, opremanja i realizacije programa regionalnih startap centara finansirani ukupnim iznosom od 250 miliona dinara.\nOKVA 014 Bauwesen-Vojvodina NS seme


Han: Korekcija granica kao mogući "završni deo slagalice" - Studio B\nHan: Korekcija granica kao mogući „završni deo slagalice“\nHan: Korekcija granica kao mogući „završni deo slagalice“ Tanjug\nPolitikaPolitika Pocetna 14. 09. 2018. 12:33:04\nKomesar EU za evropsku susedsku politiku i pregovore o proširenju Johanes Han izjavio je da, u okviru dijaloga Beograda i Prištine, „teritorijalna razmena“ ili „korekcija granica“ nije isključena kao „završni deo slagalice“.\nU intervjuu dopisniku makedonske agencije MIA u Briselu, Han je ipak naglasio da „bilo koje rešenje mora da doprinosi stabilnosti i prosperitetu regiona i da obe strane budu svesne međunarodnih obeveza i zabrinutosti međunarodne zajednice.\nNavodi se da Han „veruje da je moguće da se rešenje spora ostvari do sredine 2019. godine“.\n„Ukoliko prilika bude sada propuštena, prilično sam siguran da će vrata biti zatvorena decenijama, ako ne i zauvek. Treba biti obazriv u politici, ipak u bliskoj budućnosti ona će ostati zatvorena i to će biti naštetiti građanima ove zemlje (Makedonije)“, rekao je Han.


Vojvodina izabrala sportskog direktora - dobro poznato ime... - Sportske.net\nVojvodina izabrala sportskog direktora - dobro poznato ime...\nVelike kadrovske promene se očekuju ovog leta na ''Karađorđu'', ne samo u igračkom kadru, već i u rukovodećim strukturama.\nTumba odmah pronašao novi posao i to u Srbiji!KP - Posle Partizana, i Zvezda i Vojvodina uspešno startovaleSimo Krunić blizu novog angažmanaStojić odbio Vojvodinu zbog Zvezdine filijale?!Sprema se preporod Vojvodine, stižu ''moćni akteri''?\nNovosadska Vojvodina iza sebe ima dve neuspešne sezone, u kojima je oba puta zauzimala osmo mesto na superligaškoj tabeli.\nPonovo ''Lale'' nećemo gledati na evropskoj sceni, ali bi od sledeće sezone nešto moglo da se popravi nabolje.\nNaime, ''Mondo'' danas prenosi svoja saznanja da će nekadašnji fudbaler Vojvodine, Crvene zvezde, Obilića, Fenerbahčea, Torina, Đenove... Nikola Lazetić preuzeti ulogu sportskog direktora kluba sa ''Karađorđa''.\nPrethodno je ta funkcija bila ponuđena Ranku Stojiću, ali ju je on odbio zbog ranije preuzetih obaveza u Grafičaru, a u toku dana se očekuje da će Lazetić i zvanično biti predstavljen kao novi sportski direktor Vojvodine.\nTakođe, očekuje se da će klub ozvaničiti i dolazak novog predsednika Vojislava Gajića, a Dušan Bajatogvić bi trebalo da preuzme ulogu generalnog direktora kluba.


A. J. 18. avgusta 2020. 08:40\nVodeće političke stranke Evropskog parlamenta su u zajedničkoj izjavi proglasile predsednika Belorusije Aleksandra Lukašenka za nepoželjnog, persona non grata, i pozvale na održavanje novih, „slobodnih“ izbora u toj zemlji.\n„Predsednički izbori 9. avgusta u Belorusiji nisu bili ni slobodni ni pošteni. Verodostojni izveštaji dokazuju pobedu Svetlane Tihanovske. Zbog toga ne priznajemo Aleksandra Lukašenka za izabranog predsednika i smatramo ga persona non grata u Evropskoj uniji. Pridružujemo se beloruskom narodu u njegovom zahtevu za novim i slobodnim izborima“, navodi se u zajedničkoj izjavi evroparlamentaraca.\n„Pozdravljamo odluku ministara spoljnih poslova EU o „crnoj listi“ svih zvaničnika odgovornih za nasilje i falsifikovanje predsedničkih izbora. Apelujemo da spisak bude što pre sastavljen kako bi se osobama koja su izvršile ova krivična dela zabranio ulazak u EU i blokirala njihova imovina“, navodi se u izjavi.\n„Tražimo momentalno oslobađanje svih koji su pritvoreni pre i posle predizborne kampanje“, navodi se u saopštenju.\nAleksandar Lukašenkopersona non grataeu\nLitvanija i Letonija ponudile AstraZeneku mladim ljudima\nFon der Lajen: EU stoji uz Ukrajinu, uskoro šalje vakcine\nKod Tunisa se utopio najmanje 21 migrant iz Afrike\nEK: Digitalni sertifikati spremini do juna


Gardijan — Cenzolovka\nVučić kod Marića: Nova S i N1 mrze ceo svet\nVojin Radovanović / Beta\n„Što se nas tiče, mi bismo voleli da što pre dođe do mira i to bi bila najlepša vest na svetu. Ne mešamo se ni u šta, sklonili smo se, a ako neko misli da bi Beograd bio dobro mesto za tako nešto,mi smo srećni da to ponudimo i našim ukrajinskim i našim ruskim prijateljima“, rekao je odlazeći predsednik Srbije Aleksandar Vučić, gostujući u „Ćirilici“ Milomira Marića, na TV Happy, komentarišući izjavu Sergeja Lavrova da bi Beograd bio dobro mesto za pregovore Ukrajine i Rusije.\n“The Guardian” obeležava 200 godina postojanja\nŠirom sveta poznati dnevni list “The Guardian” tokom maja 2021. godine obeležava 200 godina postojanja.\nDve velike britanske medijske kuće saopštile su da će zbog krize izazvane pandemijom korone morati da otpuste stotine novinara\nGardijan ukida reklame proizvođača fosilnih goriva\nIZVOR Klima 101\nJedan od najvećih svetskih dnevnih listova, Gardijan, najavio je da više neće prihvatati reklame naftnih i gasnih kompanija, kao i drugih firmi koje su primarno uključene u proizvodnju fosilnih goriva. Ovakve reklame čitaoci neće moći da vide u štampanom izdanju, na aplikacijama i Gardijanovom sajtu koji je jedan od najposećenijih na engleskom jeziku.\nPiše Ejdan Vajt\nPiše D. Jovanović / The Guardian\nPriredio Filip Rudić\nPrenosimo izlaganje Ketrin Viner o principima kojima se vodila u kreiranju uređivačke politike, koji su preokrenuli sudbinu čuvenog britanskog lista, te o koncentraciji na kvalitet, o boljoj komunikaciji sa čitaocima, ali i o uverenju da mediji ne treba samo da nabrajaju šta je loše, nego da pruže nadu u bolju budućnost.\nNa čitaoce koji bi ih kroz kraudfanding kampanje finansijski podržavali sve više računaju i mediji u Srbiji i regionu. U takvu kampanju, prema saznanjima Cenzolovke, upustiće se narednog meseca dnevni list Danas, iz kojeg navode da će uskoro biti poznato na koje će sve načine građani moći da podrže ovaj list.\npiše Slobodan Penezić\nSintagma „lažne vesti“ u javni diskurs je ušla „na prepad“, nametnuvši se uporedo s globalnim političkim zemljotresom koji je pratio dolazak Donalda Trampa na mesto predsednika SAD 2016. godine.\nBesni republikanac napao i srušio novinara na pod\nPolicija je optužila kandidata za Kongres američke Republikanske stranke za fizički napad posle okršaja s novinarom lista Gardijan koga je navodno bacio na zemlju i slomio mu naočare.\nPiše Glen Grinvald\nIZVOR The Intercept\nGlen Grinvald, slobodni novinar, pisac i advokat, dobitnik Pulicera i niza drugih nagrada, koji je široj javnosti postao poznat posle otkrivanja dokumenata Edvarda Snoudena, na svom blogu piše o tekstu objavljenom u Gardijanu koji lažno interpretira stavove osnivača Vikiliksa\nNovinarka „Gardijana“ dobila otkaz zbog tvita o Trampu\nNovinarka „Gardijana“ Moniša Raješ dobila je otkaz zbog tvita da je vreme za atentat na novoizbaranog predsednika SAD Donalda Trampa


Jaka ekspolozija u centru Rimu | Radio Televizija BN\nJaka ekspolozija u centru Rimu\nJaka eksplozija dogodila se jutros u centru Rima, prenosi RT. U ekspoloziji je oštećen jedan automobil, prenose loklani mediji.\nSvijet 12.05.2017 | 10:48\nNekoliko različitih izveštaja pojavilo se u lokalnim medijima o tačnoj lokaciji, piše RT. Nekoliko medija prenelo je da je se eksplozija dogodila u blizini pošte, dok drugi prenose da je eksplozija odjeknula blizu zgrade UN u centru Rima.\nU izveštajima se navodi da je eksplodirao poštanski paket ili podmetnuta naprava.\n- Prema inicijalnim informacijama, oštećen je jedan automobil - objavio je list "Republika" na svom veb-sajtu.\nInformativni servis "Lučeverde", koji sarađuje sa gradskom policijom i auto-moto savezom, saopštio je da su u toku "tehničke provjere" nedaleko od zgrade pošte.\nNema informacija o žrtvama.\nItalijanska "Republika" piše da je se eksploziji dogodila u ulici Marmorata u blizini pošte u centru grada, kao i da nema povređenih. List na sajtu navodi i da su eksplodirale dve improvizovane eksplozivne naprave na parkingu.\n- Prema inicijalnim informacijama, oštećen je jedan automobil - objavio je "Republika".\nI drugi loklani mediji preneli su vest eksploziji navodeći uglavnom da je eksplodirao poštanski paket ili podmetnuta naprava. Informativni servis "Lučeverde", koji sarađuje sa gradskom policijom i auto-moto savezom, saopštio je da su u toku "tehničke provere" nedaleko od zgrade pošte.\nTelevizija RAI Uno prenosi reči očevica koji kaže da se vatra ne vidi na mestu incidenta, ali je eksplozija bila izuzetno jaka. Izvori iz polciije potvrdili su za RAI da povređenih nema i da je situacija pod kontrolom.\nNa licu mesta nalaze se službe hitne pomoći, vatrogasci, policija i jedinica za detoniranje bombi. Okoline ulice su blokirane za saobraćaj.\nPrve informacije o tačnoj lokaciji bile u konfuzne. Nekoliko medija prenelo je da je se eksplozija dogodila u blizini pošte u centru, a pojavili su se i izveštaju da je do eksplozije došlo u neposrednoj blizini zgrade UN u centru Rima.


Svečanost : Počeli radovi na izgradnji autoputa Ruma-Šabac-Loznica – Balkanekspresrb.rs\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić prisustvovao je danas početku radova na izgradnji auto-puta i brze saobraćajnice Ruma – Šabac – Loznica.\nNa svečnosti predsednik Vučić je rekao da će i ovoga puta biti izgrađena moderna saobraćajnica i da će se od Beograda do Drine stizati za oko sat i po vremena, što je važno zbog više buućih investicija u ovom delu Srbije.\nVučić je rekao da će posle izgradnje autostrade Srbija sa Moravskim koridorom i sa sremsko – mačvanskim koridorom izgledati potpuno drugačije. Biće bolje povezani sa drugima.\nMinistarka saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović ocenila je a je ovo veliki dan za Srbiju jer počinje izgradnja auto puta i brze saobraćajnice Ruma – Šabac – Loznica, a da je jutros potpisan i ugovor za gradnju „Moravskog koridora“.\n– Srbija nema vremena da gubi nijedan dan kad je infrastruktura u pitanju. Završili smo Koridor 10, deo “Miloša Velikog”, uskoro puštamo u saobraćaj i deonicu Surčin – Obrenovac. Svaki novi auto-put ili brza saobraćajnica koju počinjemo da radimo, gradiće se u proseku tri do pet godina.\nVrednost projekta je 467,5 miliona evra, ukupna dužina auto-puta i brze saobraćajnice Ruma – Šabac – Loznica je 77 km, a glavni izvođač je azerbejdžanska kompanija “Azvirt”.\nGovornici su saopštili da projekat predviđa izgradnju auto-puta dužine 21,14 km, mosta preko reke Save u Šapcu dužine 1,3 km sa navoznim rampama i izgradnju brze saobraćanice od Šapca do Loznice, dužine 54,58 km.\nZanimljivo je da svečanosti nije prisustvovao ni jedan zvaničnik Opštine Šabac , na čijoj se teritoriji sve događalo. Čak ni novinara lokalnih glasila nije bilo, osim dopisnika beogradskih i novosadskih redakcija.\nNa pitanje novinara zašto se to dogodilo i kako komentariše nedavnu izjavu Šabačkog gradonačelnika Nebojše Zelenovića da se svečanim početkom radova na autoputu Ruma – Šabac – Loznica otvara predizborna kampanja, Vučićč je odgovorio: ” Sramm ga bilo. Nijedan autoput nisam otvarao u izbornim kampanjama, a oni koji daju takve primedbe nisu u stanju da urade ni pripremne radove, a kamoli autoput. Šabačko rukovodstvo bojkotuje ne samo izbore već i izgradnju puteva.”\nPresednik je na pretnje da će završiti kao Aleksandar Obrenović replicirao da se njima neće srušiti autoputevi i fabrike koje je on otvorio.\nNovinari su pitali o skupovima podrške Vučiiću i SNS u više gradova Srbije, a predsednik je odgovorio:\n“Molim ih da ne organizuju te skupove. Zahvalan sam jer to pokazuje da ti ljudi imaju emiciju i da su zabrinuti za budućnost svoje zemlje. Nisu mi najavili skupove, nisu me ništa pitali a ja ih molim da to više ne rade”.♦\nTagsAleksandar Vučić autoput Šabac - Ruma - Loznica Zorana Mihajlović


Aktuelna situacija i nove mere povodom Corona virusa 31.03.2020. - Senat Privrede Srbije\nObjavljeno od strane Od\tSenat 31 marta, 2020Nema komentara\nSenat privrede Srbije vam danas na jednom mestu predstavlja novi paket mera za podršku privredi, težak 5,1 milijardu evra, koji je najpre najavio predsednik Aleksandar Vučić, a zatim su detaljnije obrazložili ministar finansija Siniša Mali i predsednik Privredne komore Srbije Marko Čadež.\nŠaljemo vam u nastavku presek stanja, a ukoliko imate svoje predloge ili problem koji želite da podelite sa našim članovima, koji se možda suočavaju sa sličnim izazovom, molimo vas da nas kontaktirate putem e-maila: office@senat-srbija.rs.\nPredsednik Vučić prvi najavio paket mera – 700 miliona za mikro i male firme\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da je država izdvojila 700 miliona evra za podršku mikro i malim preduzećima kako bi njihov biznis opstao posle krize koju je izazvao virus korona.\nPodsticaj će dobiti sva preduzeća koja nisu otpustila više od 10 odsto radnika, a sve one koji su radnike zaposlili država će nastojati da nagradi.\nIsplata će krenuti za mesec dana, jer je državi potreban jasan uvid da li su radnici otpuštani ili ne. Ukoliko je neko otpustio radnike pa ih vratio, biće mu plaćeno.\nPreduzetnici u vreme korona virusa ne mogu da zarade, ali će imati minimalac za sebe i zaposlene.\nOdlaganje poreskih obaveza\nBiće odloženo plaćanje poreza i doprinosa na sledeću godinu, kao i akontacija poreza na dobit za sledeću godinu.\nLikvidnost i garantni fond\nZa likvidnost i deo solventnosti srednjih preduzeća, ali posebno malih i mikro, predviđen je garantni fond preko kojeg će banke ubaciti u sistem dve milijarde evra. Država će preuzeti odgovornost između 480 i 600 miliona, oko 550 miliona ukoliko se država dogovori sa bankama, što je milijardu i 250 miliona da se finansiraju mali. Država će biti garant tri godine.\nPrvi put će država da podrži kompanije, velika i srednja preduzeća kroz korporativne obveznice, čime se dramatično podižu velika i srednja pređuzeća.\n„Da mogu da kupe sve što hoće po regionu. A, dodatno ćemo da osnažimo stubove sistema, Telekom, EPS, Er Srbiju”, rekao je predsednik Vučić.\nKurs dinara se neće menjati\nKONAČAN PAKET MERA DRŽAVE\nPaket ekonomskih mera države podršku privredi Srbije podrazumeva 9 mera, sa procenjenim efektom u visini od 608,3 milijarde dinara.\nKako je izjavio ministar finansija Siniša Mali, na podršku ne mogu da računaju privredni subjekti koji su tokom vanrednog stanja smanjili broj zaposlenih za više od 10%, ne računajući zaposlene na određeno vreme, kojima ugovor ističe tokom vanrednog stanja, kao i oni koji su privremeno prekinuli poslovanje pre proglašenja vanrednog stanja.\nPredviđeno je odlaganje plaćanja dospelih poreskih obaveza, uz kasniju otplatu na rate, najranije od početka 2021. godine.\nOdlaganje plaćanja poreza i doprinosa na zarade\nOdlaganje plaćanja poreza na prihod od samostalnih delatnosti svih preduzetnika\nOsnovni uslovi za primenu ove mere su isti za sve poslodavce bez obzira na njihovu ekonomsku snagu.\nOdlaže se i plaćanje akontacije poreza na dobitu drugom kvartalu\nOslobađanje davalaca donacijaod obaveze plaćanja PDV-a.\nTa mera ima za cilj da se od plaćanja PDV oslobode oni donatori koji svoje proizvode, odnosno proizvode čijim prometom se bave, doniraju ustanovama koje su neposredno uključene u aktivnosti koje imaju za cilj sprečavanje širenja virusa i lečenje građana.\nDirektna davanja privatnom sektoru:\nPreduzetnicima, mikro, malim i srednjim preduzećima će biti isplaćena pomoć u visini minimalne zarade.\nVelikim preduzećima, čiji zaposleni su poslati na prinudni odmor, zbog smanjenog obima posla ili potpune obustave rada, biće isplaćene subvencije, 50 odsto minimalne zarade.Kod ovog seta mera je napravljena razlika u načinu primene po osnovu ekonomske snage obveznika.\nPoslodavci se u dovoljnoj meri stimulišu da održe postojeći nivo zaposlenosti, dok se u slučaju preduzetnika, malih, mikro i srednjih pravnih lica, većim obimom prava dodatno jača likvidnost u cilju održavanja poslovanja, odnosno odustajanja od pokretanja postupaka prestanka obavljanja poslovanja.\nUkupna vrednost programa predviđenih ovom merom iznosi 264 milijarde dinara ili oko 2,2 milijarde evra, a predviđa dve mere:\nProgram za dodelu kredita za održavanje likvidnosti i obrtnih sredstava za kompanije iz segmenta preduzetnika, mikro, malih i srednjih privrednih subjekata, poljoprivrednih gazdinstava i zadruga koji su registrovani u relevantnom registru preko Fonda za razvoj.\nGarantne šeme za podršku privredi za kredite za održavanje likvidnosti i obrtnih sredstava za kompanije iz segmenta preduzetnika, mikro, malih i srednjih privrednih subjekata, kao i poljoprivrednih gazdinstava preko komercijalnih banaka koje posluju u Republici Srbiji.\nSvakom punoletnom građaninu biće uplaćeno 100 evra u dinarskoj protivvrednosti.\nVučić s Varheijem o pomoći EU Srbiji\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić razgovarao je sa komesarom Evropske unije za susedsku politiku i proširenje Oliverom Varheijem o saradnji u suzbijanju širenja korona virusa i pomoći EU Srbiji i Zapadnom Balkanu.\nVarheji je rekao da je dao instrukciju da Srbiji bude omogućeno korišćenje do 15 miliona evra za hitne potrebe koje će biti finansirane iz tekućih ugovora sa UNOPS-om i UNDP-em i iz programa podrške za evropske integracije, kao i da bude razmotreno korišćenje preostalih 20,8 miliona evra iz programa za evropske integracije za kratkoročne potrebe, a da, uz saglasnost Vlade Srbije, bude preusmereno do 57,6 miliona evra iz programa koje su inicijalno opredeljene za druge projekte za kratkoročne i srednjoročne potrebe.\nSrbiji je ponuđena i mogućnost pristupanja dobrovoljnom sporazumu o zajedničkim nabavkama.\nVučić je zahvalio komesaru Verheiju na ličnom angažmanu, naglasivši da se Srbija nalazi na evropskom putu i da će sve svoje obaveze na tom putu ispunjavati, ali da će umeti i da pokaže solidarnost sa zemljama EU koje su najteže pogođene korona virusom.\nTramp i Putin: Važno stabilizovati globalna enregetska tržišta\nPredsednik SAD Donald Tramp i predsednik Rusije Vladimir Putin složili su se da je važno stabilizovati globalna energetska tržišta koje je omela ekonomska kriza izazvana odlukom zemalja da privremeno obustave posao kako bi usporile širenje korona virusa. Dvojica lidera su složila da će raditi kroz G20 kako bi se izborili protiv korona virusa i ojačali globalnu ekonomiju, izjavio je portparol Bele kuće Džad Dir.\nSvetska banka pozvala je zemlje članice Grupe 20 najjačih ekonomija sveta da ne uvode nova ograničenja na izvoz medicinskih sredstava, hrane i drugih porizvoda ključnih za borbu protiv pandemije Covid-19. Visoki zvaničnik Svetske banke naveo je da će pandemija gurnuti svetsku privredu u duboku recesiju, poremetiti lance snabdevanja i pogoditi ključna privredna čvorišta.\nKako bi se izbegao udar pandemije na najsiromašnije zemlje, koje imaju ograničene mogućnosti za nabavku medicinskih sredstava, najveći svetski kreditor pozvao je takođe članice G20 da uklone ili smanje carine na uvoz proizvoda ključnih u borbi protivm korona virusa i smanje ili privremeno suspenduju carine i izvozne takse na hranu i druge osnovne proizvode.\n9,5 milijardi RSD za otklanjanje posledica epidemije\nVlada Srbije donela je odluku da 9,5 milijardi dinara iz sredstava tekuće budžetske rezerve rasporedi na ime transfera Republičkog fondu za zdravstveno osiguranje (RFZO) radi ublažavanja posledica bolesti COVID-19.\nNovac usmeren za ublažavanje posledica ove bolesti Vlada je prenamenila sa budžetske funkcije saobraćaj, odnosno realizacije infrastrukturnih projekata od nacionalnog značaja.\nSa izgradnje zgrada i građevinskih objekata u okviru projekta mađarsko-srpske železnice prebačeno je 4,6 milijardi, sa izgradnje deonice auto-puta Novi Beograd – Surčin 2,4 milijarde, sa izgradnje terminal u Luci Smederevo 1,55 milijardi i sa izgradnje obilaznice oko beogradske obilaznice na autoputu, mosta preko reke Save kod Ostružnice, 950 miliona dinara, navodi se u odluci.\nUložićemo ozbiljan novac u ekologiju\nDržava će posebnu pažnju posvetiti pitanju zagađenju vazduha u narednom periodu i uložiti ozbiljan novac u ekologiju, najavio je predsednik Vučić, ističući da je to dugoročna tema kojom moramo da se bavimo, ali da sada ima prečih stvari.\nKada je reč o poljoprivrednicima i kako oni mogu da prežive ovu situaciju, predsednik je rekao da se njima izdaju posebne dozvole i da je to već za oko 70 odsto urađeno, na primer, da su izdate dozvole pčelarima i voćaraima i drugima i da su valjda ostali još samo kravari.\n700 milionaAleksandar Vučićepidemijagarantni fondKorona viruskorporativne obveznicekurs dinaralikvidnostodlaganje poreskih obavezaOliver Varheijpaket merapaket mera države srbijepodrška građanimapodrška za firmeporeske merepredsednik srbijeSiniša Mali\nPoslednji put ažurirano 1 aprila, 2020\nAktuelna situacija i nove mere povodom Corona virusa 16.04.2020.


Rusija opet pita: Čiji su helikopteri bez oznaka u Avganistanu? - Sputnjik Srbija\n20:56 17.12.2018 (osveženo 20:58 17.12.2018) Preuzmite kraći link\n„Ekspanzionizam džihadista, između ostalog i na severu Avganistana, stvara realnu pretnju bezbednosti centralnoazijskim partnerima i južnim regionima Rusije“, rekao je Nebenzja.\nOn je naglasio da je nedopustivo „prećutkivati i umanjivati pretnje koje dolaze od DAEŠ-a u Avganistanu“.\n„Očekujemo odgovor na naša pitanja koja su više puta postavljana o prebacivanju militanata DAEŠ-a na tajanstvenim helikopterima bez oznaka“, dodao je stalni predstavnik.\nOn je dodao da napeta situacija u oblasti bezbednosti u Avganistanu nastavlja da se degradira.\n„Predmet naše ozbiljne zabrinutosti kao i pre ostaje jačanje DAEŠ-a, čije kadrovsko pojačanje stiže od inostranih militanata koji imaju iza sebe iskustvo u Siriji i Iraku.“\nMilitanti ostaju verni svojim ciljevima — povećanja svoje brojnosti i jačanje svojeg uticaja u zemlji“, zaključio je ruski diplomata.


e-novine.com - Povorka ponosa podelila vladike\nPovorku ponosa nazvao "Povorkom Sodome i Gomore": Amfilohije Radović\nList Politika podseća da su uoči Povorke ponosa, koja nije održana 20. septembra, objavljivana samo pojedinačna saopštenja nekih vladika. Tako je mitropolit crnogorsko-primorski Amfilohije, koji zamenjuje patrijarha Pavla na čelu Sinoda, nazvao skup, samo četiri dana pre početka, “povorkom Sodome i Gomore”.\nAmfilohiju je u javnosti dosta zamereno na citatu da se “drvo koje ploda ne rađa siječe i u vatru baca”, u čemu su neki pravnici pronašli elemente krivičnog dela, odnosno pretnju učesnicima Povorke. Politika navodi i reči episkopa bačkog Irineja da SPC „ne odobrava javno izražavanje seksualne orijentacije ili bilo koje druge lične sklonosti, pogotovu ukoliko ona vređa pravo građana na privatnost i porodični život”.\nVerski analitičar Života Tucić smatra da se u saopštenju Irineja bačkog preovlađuju nešto drugačiji tonovi i naglasci u odnosu na saopštenje mitropolita Amfilohija.\n“Bolje je da stavove o takvim temama iznosi Crkva kao celina, kao i da to bude predmet neke šire bogoslovske diskusije tokom koje bi se došlo do jedinstvenog stava. S druge strane, ne treba od Crkve očekivati neke brze i ishitrene reakcije, da ona brzo odgovori na pritiske javnosti. Bolje je da se ne izjašnjava uopšte, nego da reaguje na način koji će povrediti deo javnosti, a nekad i crkvenih krugova. To ne znači da bi Crkva trebalo bilo kome da povlađuje, i nije nikakva tragedija da ona ima drugačije mišljenje od države ili dela javnosti, ali treba da ima ubedljiv i jedinstven stav. Sinod nije ni morao da reaguje, a ovakvim pitanjima, etičkim uopšte, u drugim crkvama se, na primer, bave posebne komisije koje ih svestrano obrađuju i uobličavaju u jedinstveni stav crkve “, kaže on za Politiku.\nEpiskop niški Irinej, koji u četvrtak nije prisustvovao sednici “crkvene vlade”, kako još nazivaju Sinod, rekao je za agenciju Tanjug da pojedini mediji, koji su proteklih dana pisali o sukobu u Sinodu, isuviše slobodno interpretiraju nesuglasice koje objektivno postoje i u Sinodu.\nIrinej navodi da je 24. septembra došlo do nesporazuma oko pitanja koje se tiče jednog službenog lica, ali da je to daleko od uslovljavanja trojice episkopa ostankom u Sinodu.\nInače, Blic je u subotu objavio da će episkop bački Irinej, episkop zahumsko-hercegovački Grigorije i dalmatinski Fotije podneti ostavke na članstvo u Sinodu. Navodno, kako je rekao izvor iz Patrijaršije, podele su produbili i stavovi mitropolita Amfilohija o predstojećoj poseti ruskog predsednika Dimitrija Medvedeva Beogradu. Tako se Amfilohije prvo zalagao za otkazivanje njegove posete, a zatim je pokazao interesovanje za to šta bi sve Medvedev trebalo da poruči kada 20. oktobra dođe u Srbiju.


Unesko protestovao zbog karikature u izraelskim novinama\nUnesko je protestovao zbog objavljivanja u Izraelu karikature na kojoj Benjamin Netanjahu naredjuje pilotima da bombarduju kancelariju Uneska nakon što gadjaju Iran, saopštio je danas jedan izraelski zvaničnik.\nPortparol izraelskog ministarstva inostranih poslova Jigal Palmor rekao je da je Unesko uručio ambasadoru Nimrodu Barkanu protestno pismo u kojem upozorava da bi ta karikatura mogla "ugroziti zivote nenaoružanih diplomata".\nKarikatura objavljena prošle nedelje u nezavisnom dnevniku Harec prikazuje izraelskog premijera Benjamina Netanjahua kako pilotima daje uputstvo da nakon što bombarduju Iran, u povratku gadjaju i kancelariju Uneska u Ramali.\nKarikatura je objavljena povodom Netanjahuove reakcije na prijem palestinske države u Unesko čemu se Izrael protivio.\nBarkan je u odgovoru Unesku naveo da je štampa u Izraelu slobodna, rekao je Palmor.


Ukradeni podaci skoro svih banaka u Pakistanu – a&s Adria Magazine\nAutor a&s Adria 19 Decembra, 2018 483 Nema komentara\nPodaci korisnika gotovo svih pakististanskih banaka prodaju se na Dark Webu. Rezultat je to najveće hakerske kampanje pokrenuta protiv banaka u toj zemlji. Procenjuje se da su ukradeni finansijski podaci više od 8.000 vlasnika računa iz najmanje deset banaka.\nPrema prvobitnoj istrazi, koju je provela Federalna agencija za istrage, utvrđeno je da su “gotovo sve” banke u Pakistanu pretrpile napad. Šef te agencije kapetan Muhamed Šoaib izjavio je da je agencija svim oštećenim bankama uputila pisani poziv na sastanak sa šefovima i onima koji su zaduženi za sigurnost. Dodao je da će banke biti odgovorne ako se identificiraju slabe sigurnosne prakse kao ključni uzrok krađe podataka.\nKapetan Šoaib je također izjavio da hakeri nisu u Pakistanu, da su uspjeli ukrasti velike količine novca s računa korisnika te da je sasvim očigledno da banke moraju poboljšati svoje sigurnosne sisteme kako bi spriječile slične napade.\nJoš nije jasno kada je došlo do kompromitiranja sigurnosti, ali Federalna agencija za istrage tvrdi da trenutno istražuje više od 100 slučajeva.\nHikvision počeo proizvodnju u Indiji\nAutor a&s Adria 4 Novembra, 2019


Jovanović: Neznanje niških čelnika plaćaju građani preko računa\nPočetak/Politika/Jovanović: Neznanje niških čelnika plaćaju građani preko računa\nZbog uvećanih računa za grejanje koji su stigli građanima Niša za decembar mesec, oglasio se saopštenjem Branislav Jovanović, odbornik koalicije „Niš, moj grad“ u Skupštini Grada.\n„Drastični decembarski računi za grejanje uvećani i do 40 posto stigli su Nišlijama odmah nakon praznika kao čestitka za bolju 2019.godinu, a januarski će biti još drastičniji, kako čujemo. Gubici, neracionalno poslovanje, to je tužna slika javno komunalnih preduzeća u našem gradu koja su se očigledno otela kontroli, a sve ide preko grbače napaćenog naroda“, kaže Branislav Jovanović, odbornik koalicije „Niš, moj grad“ u Skupštini Grada Niša.\nOn kaže da su niška javno komunalna preduzeća godinama sistematski uništavana bahatim ponašanjem i nestručnošću gradskih čelnika.\n„Veliki gubici i stalan pritisak preko Skupštine Grada na niški budžet da se na raznorazne načine pomaže javno komunalnim preduzećima koja su uveliko devastirana je providan pokušaj gradske vlasti da se zaustavi njihovo propadanje. Ti pokušaji se sa jedne strane prelamaju na gradski budžet, a sa druge strane na drastične cene tih istih javno komunalnih preduzeća. Ranije to nikada nije bio slučaj da Skupština Grada svojim odlukama sanira gubitke javno komunalnih preduzeća. Danas je to praksa i to bez krivične i svake druge odgovornosti onih koji su krivi za ove gubitke. Čak bivaju i nagrađeni uvećanjem plata i plaćenim funkcijama u upravnim i nadzornim odborima“, zaključuje Jovanović i dodaje na kraju:\n„Postoji li neko ko će da zaustavi ovo ludilo? Primer je i JKP „Gorica“ gde i pored gubitka od blizu 500 miliona dinara i dalje nema odgovornih.“\nBranislav Jovanović javna komunalna preduzeća računi za grejanje Skupština Grada Toplana


Politika - datum: 2019-11-16 BEČIĆ, LEKIĆ I RUDOVIĆ PORUČILI DA ĆE OPOZICONI BLOK ZA POŠTENE IZBORE OSTVARITI CILJ\nSa zajedničke konferencije za novinare Odbor će raditi iako DPS to koči\nDemokratska partija socijalista (DPS) bila bi najsrećnija da nas nema u Odboru za izborne reforme, da odbor ne radi, da mi ne nudimo rješenja, a da se oni predstavljaju međunarodnoj zajednici kao lažne demokrate i lažni evropejci, svaljujući odgovornost na opoziciju, kazao je čelnik Demokratske Crne Gore Aleksa Bečić. On je to rekao na zajedničkoj konferenciji za medije sa liderom Demosa Miodragom Lekićem i nezavisnim poslanikom Neđeljkom Rudovićem.\nLekić je istakao da DPS nastoji da čitav rad koji ima visoki publicitet prođe bez rezultata i da se odgovornost prebaci na opoziciju.\n– Ne smijemo dozvoliti ni jedno ni drugo. Ako budu uporni da ne žele dijalog i rezultate u pravom smislu te riječi, ipak ćemo pokazati javnosti da se zalažemo na jedan ozbiljan i argumentovan način – kazao je Lekić i\ndodao da je opozicija za dijalog, ali ne fingirani.\nRudović je ponovio da su osnovni ciljevi opozicije prihvatljivi izborni uslovi i promjena ambijenta za izbornu utakmicu, jer je samo tako moguće ostvariti demokratske promjene. On je rekao da je ostvarena komunikacija i koordinacija sa predstavnicima medija i NVO koje se bave medijima, pa su predlozi opozicije u najvećem dijelu usklađeni sa predstavnicima civilnog društva koji su bili spremni na saradnju.\n– Jedno od najvažnijih poglavlja novog Zakona o medijima jeste fond za medijski pluralizam. Predlozi opozicije i zahtjevi u tom poglavlju su da iznos za taj fond bude mnogo veći nego što predlaže vlast – 0,08 BDP-a za prethodnu godinu, što je oko četiri miliona eura. Novac iz tog fonda bi se koristio za podršku medijima koji su spremni da se bave gorućim problemima društva kao što su korupcija i kriminal, sa ciljem da i na taj način brže ostvarimo glavni cilj – vladavinu prava – navep je Rudović.\nPo pitanju zakona o nacionalnom javnom emiteru RTCG, predlažu povećanje broja članova Savjeta sa devet na 13, uz više predstavnika civilnog društva i mnogo strože kriterijume za NVO da kandiduju članove Savjeta. Rudović je kritikovao odluku Vlade da uputi Skupštini predlog Zakona o nacionalnom javnom emiteru RTCG, ocjenjujući takav potez kao drzak.\nBečić je rekao da imaju zajedničku strategiju, da su opozicioni blok za poštene izbore i opozicioni predstavnici koji se nijesu opredijelili da vode alibi i populističku politiku i da bježe od rješenja i teških procesa.


Tanjug 19. avgusta 2019. 12:26\nMADRID – Španska vlada negirala je danas da je postigla dogovor sa Italijom o iskrcavanju 107 migranata sa broda „Open Arms“ koji već 18 dana pluta kod italijanske obale, u špansku luku na Majorci.\n„Vlada negira postojanje bilo kakvog navodnog dogovora sa Italijom“, saopštila je vlada u Madridu.\nŠpanski spasilački brod „Open Arms“ prethodno je saopštio da da ako postoji dogovor Italije i Španije, ove dve zemlje treba da osiguraju da migranti prispeju u sigurnu luku na Majorci.\n„Jedina tačna informacija je da je španska vlada ponudila brodu Open Arms da se uputi ka najbližoj španskoj luci i da italijanska vlada krši zakon sprečavajući migrante da se iskrcaju na Lampeduzu“, navela je vlada u Madridu, prenosi Rojters.\nMigrante, čiju većinu čine Afrikanci, pokupio je brod „Open arms“ kraj obale Libije i oni čekaju da se iskrcaju na južnom italijanskom ostrvu Lampeduza.


U prostorijama Telenora održana Uskršnja humanitarna prodajna izložba\nU utorak, 27. marta 2018. godine, Expo Centar Telenora još jednom je pretvoren u galeriju za humanitarnu prodajnu izložbu štićenika „Centra za smeštaj i dnevni boravak dece i omladine ometene u razvoju“.\nTelenor je dobio Diplomacy and Commerce nagradu za najbolju kompaniju u oblasti društveno odgovornog poslovanja\nDrugu godinu za redom, Telenor je dobio Diplomacy and Commerce nagradu za najbolju kompaniju u oblasti društveno odgovornog poslovanja. Nagradu je u ime kompanije primila CEO Telenora Crne Gore i Srbije , Ingeborg Øftshus.\nTelenor učestvovao na konferenciji „Ravnopravnost je bolja za sve“\nKonferencija o rodnoj ravnopravnosti, pod nazivom „Ravnopravnost je bolja za sve“, organizovana je povodom Dana žena 8. marta u klubu Fabrika. Konferenciju je organizovala IKEA u saradnji sa Koordinacionim telom za rodnu ravnopravnost Vlade Srbije i AFA ženskom mrežom. Cilj događaja bio je da istakne prednost ravnopravne uključenosti žena u poslovno okruženje.\nTehnologija u službi smanjenja nejednakosti\nSavez gluvih i nagluvih Srbije, prema dostupnim podacima, broji 130.000 članova. Brojevi Nacionalne organizacije osoba sa invaliditetom Srbije nam govore da je u Srbiji registrovanno 12.000 osoba sa telesnim invaliditetom. Nameće se pitanje koliko su im moderne tehnologije zaista dostupne i koliko su uključeni u proces digitalizacije društva.\nPrema nezvaničnim procenama, u našoj zemlji živi oko 700.000 osoba sa invaliditetom, dok zvanični podaci ne postoje. Najčešći problemi sa kojima sa suočavaju su nedovoljno pristupačni poslovni prostori, ulazi, toaleti, prostorije, generalno, većina okruženja u kojima svakodnevno borave.