Naslovna/Društvo/Položeni vijenci povodom Dana Republike (FOTO)\nPovodom obilježavanja 9. januara – Dana Republike Srpske, gradonačelnik Banje Luke Igor Radojičić, u okviru delegacije Saveza opština i gradova RS, položio je danas vijence na spomen-obilježje poginulim borcima Vojske Republike Srpske na groblju Sveti Pantelija u Banjoj Luci.\nRadojičić je položio vijence i na spomenik palim borcima NOR-a u centru grada i na Spomen-kosturnicu na Novom groblju. Takođe, vijenci su danas položeni i na grobnicu 12 banjalučkih beba.\nVijence su danas, povodom Dana Republike, položili i najviši zvaničnici Republike Srpske, zatim predstavnici Srpske u institucijama BiH, predstavnici Oružanih snaga BiH i Trećeg pješadijskog Republika Srpska puka, te nevladine organizacije proistekle iz NOR-a i Odbrambeno – otadžbinskog rata.\nPredsjednik Republike Srpske Željka Cvijanović, izjavila je da je obaveza Republike da se sjeća svih koji su za nju dali život i istakla da će se u narednom periodu raditi na jačanju svijesti o značaju opstanka Republike Srpske i osnaživanja njenih institucija.\n– Oni su Republiku Srpsku, koja je rođena u miru, odbranili u ratu, i zbog toga danas uživamo slobodu. Namjeravamo da jačamo svijest o važnosti opstanka Republike Srpske i u našoj obavezi je da zajedno sa narodom radimo na jačanju Republike Srpske – rekla je predsjednica Cvijanović.\nSrpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik, rekao je danas da je policija Republike Srpske jedna od najjačih institucija i da nije slučajan kontinuirani napad na nju, kako bi Srpska ostala bez suštinskih elemenata državnosti.\n– Oteli su nam vojsku i sada pokušavaju da nam razvlaste policiju. Ovo društvo je stabilno i mirno i pored pojedinačnih slučajeva, a policija obavlja svoje poslove na najbolji mogući način i čini važan segment sigurnog i zdravog društva u Srpskoj – zaključio je Dodik.\nDan Republike Igor Radojičić Milorad Dodik svečanosti


Rusija: Kijev pokušava silom da reši konflikt u Donbasu - Sputnjik Srbija\n02:50 14 Decembar 2018\nRusija: Kijev pokušava silom da reši konflikt u Donbasu\n12:04 07.12.2017 Preuzmite kraći link\nRuska inicijativa za zaštitu misije Ujedinjenih nacija u Donbasu se specijalno usporava kako bi konflikt bio „rešen“ silom, izjavio je šef ruske diplomatije Sergej Lavrov na sednici Saveta ministara inostranih poslova OEBS-a u Beču.\n„Zasad napori u okviru kontakt grupe i u normandijskom formatu veštački usporava Kijev“, rekao je ministar.\nPrema njegovim rečima, opasna situacija je nastala oko Zajedničkog centra za kontrolu i koordinaciju režima prekida vatre u Donbasu.\n„Ukrajinska strana, konkretno predsednik Petro Porošenko, koji je 2014. godine bio inicijator formiranja takvog centra, danas radi sve kako bi dovela ruske oficire u njegovom sastavu u nepodnošljive uslove, dajući im nedopustive i nerešive zahteve, u suštini tražeći da Centar prekine svoje postojanje. Sva odgovornost je na ukrajinskoj strani“, naglasio je Lavrov.\n„Duboku zabrinutost izazivaju pokušaji da se izbegne predmetna istraga ruskog projekta rezolucije SB UN o stvaranju misije UN za čuvanje posmatrača Specijalne posmatračke misije OEBS u strogom skladu sa njihovim mandatom. U zamenu se predlaže ideja koja je ekvivalentna uvođenju u Donbas okupacione administracije, sa ciljem da se sahrani kompleks mera i problem reši silom. O tome bez ustezanja govore kijevske vlasti“, rekao je Lavrov.\nSergej Lavrov, Ukrajina, Donbas, Rusija


BESNI PAS MATIS: SA PUTINOM I RUSIJOM PREGOVARATI SA POZICIJE SILE: Samo na taj način, tvrdi, SAD će nešto postići! - Informer\nvostok.rs | 07. 02. 2018.\nAmerički ministar odbrane Džejms Besni pas Matis založio se za širenje kontakata sa ruskim vojnim zvaničnicima. Istakao je i da se sa Putinom mora pregovarati sa pozicije sile kako bi imali rezultate\nŠef Pentagona rekao je na saslušanju u Kongresu da se održava stalan kontakt sa predstavnicima Rusije\n- Ja bih ih nazvao operativnim kontaktima - poručio je Matis.\n- Ali mi moramo više da kontaktiramo sa Rusima - istakao je Matis.\nOn je takođe izjavio da Rusija podržava ideju o "nuklearnoj eskalaciji" oružanih sukoba.\n- Rusija je modernizovala svoje nuklearno oružje i druge nuklearne sisteme. Ona podržava ideju o 'nuklearnoj eskalaciji' oružanih sukoba - naglasio je šef Pentagona.\nDodao je i da je američka "nuklearna trijada" (interkontinentalne rakete, strateške podmornice i bombarderi) stabilizujući element nacionalne bezbednosti.\n- Smatram da 'nuklearna trijada' predstavlja stabilizujući element nacionalne bezbednosti. Ona je, takođe, i sredstvo obuzdavanja onih koji nameravaju da napadnu Sjedinjene Američke Države - rekao je Matis na saslušanju u Predstavničkom domu Kongresa SAD.\nMatis je istakao i da se SAD nadaju da će se strateško rivalstvo sa Rusijom i Kinom vremenom pretvoriti u partnerstvo.\n- Vidimo da Rusija i Kina postaju strateški rivali Sjedinjenih Američkih Država. Nadamo se da će vremenom to pretvoriti u strateško partnerstvo - istakao je šef Pentagona.\nGovoreći o Sporazumu o uništavanju raketa srednjeg i malog dometa, Matis je rekao da SAD insistiraju da Rusija ispuni svoje obaveze u okviru tog sporazuma.\n- Imamo stalni problem što Rusija narušava Sporazum - rekao je on i dodao da "naši pregovarači imaju o čemu da razgovaraju u tom pravcu."\n- Ali istovremeno imamo opcije u slučaju da Rusija nastavi da sledi svoj put - rekao je američki ministar.\n- Ideja je da pregovarate sa položaja sile i dobijate rezultate - istakao je šef Pentagona.\nVladimir Putin Džejms besni pas Matis SAD Rusija pregovori


Volkswagen pod istragom za izbegavanje poreza - AUTOMOBILI\n19/09/2020 3:48:57 AM\nNASLOVNA / VESTI / Volkswagen pod istragom za izbegavanje poreza\nLoše vesti za Volkswagen jednostavno ne prestaju. Od kada se lavina pokrenula sa “dieselgate” aferom, nove stvari koje je kompanija radila, a nisu bile legalne samo niču jedna za drugom. Sada se otvorilo pitanje izbegavanja poreza, kada su se kod nemačkih tužioca našli pod lupom poreski izveštaji.\nSve je u vezi sa lažnim izveštajima o emisijama štetnih gasova, a istraga se navodno suzila na pet zaposlenih u okviru Volkswagen grupe. Tužioci navodno pominju da je moguće da je Volkwagen počinio i prevaru, ali se ne znaju detalji. Jedino što se zna jeste da u slučaju da su optužbe tačne, šteta za kompaniju bi bila sve samo ne beznačajna.\nTagoviamerika Automobili DIZEL eu evropska unija porez Prevara propisi rupe u zakonu skandal TDI troskovi tužba velicina kazne Volkswagen zakoni\nPrethodno Trabant sa Audi TT 1.8T motorom [Video]\nSledeće Volvo započeo budući trend – dostava paketa u automobil


Arsić i sveštenici povodom Vaskrsa obišli pripadnike policije na administrativnoj liniji sa KiM – Info Centar Juga\nArsić i sveštenici povodom Vaskrsa obišli pripadnike policije na administrativnoj liniji sa KiM\nPovodom najvećeg hiršćanskog praznika Vaskrsa, predsednik opštine Medveđa dr Nebojša Arsić i predstavnici Srpske pravoslavne crkve posetili su pripadnike policije Republike Srbije na administrativnoj liniji sa Kosovom i Metohijom.\nTom prilikom čestitajući praznik, predsednik opštine Neboša Arsić uručio je policajcima simbol uskršnjeg praznika, ukrašeno jaje, poželevši im najpre zdravlja i da imaju što manje intervencija na graničnom području, da u našoj državi bude mira i blagostanja.\nKako su se pripadnici policije spremali postom da dočekaju najradosniji praznik, a u nemogućnosti napuštanja svojih odgovornih radnih mesta, sveštenici iz Medveđe Slobodan Vuković i Miloš Živić su ih pričestili svetim Hristovim tajnama u crkvi Svete Trojice.\nU povratku su obradovana još dva punkta, u Svircu i Sijarinskoj banji. Predsednik opštine Medveđa, zajedno sa sveštenstvom, poželeo je sve najlepše povodom nastupajućih praznika, hrabreći ih da sa što većim entuzijazmom obavljaju svoje časne dužnosti.\nArsić obišao je radnike Vodovoda\nMedveđa: U četvrtak Sijarinska banja i 18 sela bez struje\nZa nabavku gasnog kotla i pošumljavanje 24,5 miliona dinara\nU Medveđi održana gastronomsko – turistička manifestacija „Pod sač“ (FOTO)\nJablanički okrug Medveđa Sijarinska banja Vesti\nU Medveđi obeležen “Dan borca”


Održano testiranje potencijalnih kandidatkinja za pionirsku reprezentaciju Srbije u odbojci - KRAGUJEVAČKI SPORT\nU organizaciji Međuokružnog odbojkaškog saveza Kragujevca i Odbojkaškog saveza Srbije, u sali Osnovne škole „Mirko Jovanović“ održano je testiranje potencijalnih kandidatkinja za žensku pionirsku reprezentaciju Srbije.\nNa ovom testiranju učestvovalo je 58 devojčica, od 2005. do 2007. godišta, iz deset klubova sa teritorije MOS Kragujevac.\nTakođe, zajedničkom treningu potencijalnih kandidatkinja za dres sa državnim grbom prisustvovalo je petnaestak trenera klubova iz regiona, zatim članovi sturčne komisije Odbojkaškog saveza Srbije (Biljana Mihajlović, Željko Šćepanović i Sofija Šugić), kao i predstavnici MOS Kragujevac (Vladimir Jović, Nenad Cvetković, Predrag Lekić i Predrag Srećković).\nOkupljanje pionirki se organizuje sa ciljem da se stekne što bolji uvid u mogućnosti igračica rođenih 2005, 2006. i 2007. godine, kao i radi planiranja akcija u ovoj i narednoj godini.\nPrevious Čačanke i Smederevci najuspešniji na Đurđevdanskom turniru


Kako pripremiti Zahtev za ostvarivanje prava na IPARD podsticaj - Agro TV\nPočetna Agro svet Kako pripremiti Zahtev za ostvarivanje prava na IPARD podsticaj\nKako pripremiti Zahtev za ostvarivanje prava na IPARD podsticaj\nPostupak za ostvarivanje prava na IPARD podršku koji se vodi pred Upravom za agrarna plaćanja umnogome je različit od postupka povodom zahteva za subvencijama iz nacionalnog budžeta, prevashodno zbog broja terenskih kontrola koje se obavezno sprovode.\nPostupak se sastoji od dve faze – faze odobravanja projekta i faze odobravanja zahteva za isplatu.\nKad završi investiciju u predviđenom roku, korisnik podnosi zahtev za odobravanje plaćanja. U Rešenju o isplati IPARD podsticaja su navedena sva prava i obaveze koje korisnik mora da ispoštuje u narednih pet godina od momenta isplate.\nČitko popunjen obrazac zahteva, čiji je sastavni deo spisak obavezne i opcione dokumentacije, predstavlja zahtev za odobravanje projekata. Uverenja i potvrde koja se dostavljaju ne mogu biti starija od 30 dana od dana podnošenja zahteva za odobravanje projekta. Sva dokumenta koja se dostavljaju uz zahtev moraju da glase na podnosioca. Prilažu se u originalu ili overenoj kopiji, a dokumenta na stranom jeziku moraju biti prevedena na srpski jezik od strane ovlašćenog sudskog prevodioca.\nNastojte da vaša dokumentacija bude pripremljena i poslata na način propisan Pravilnikom i javnim pozivom. Naime, UAP bez razmatranja odbacuje svaki zahtev za odobravanje projekta koji je podnelo lice koje ne može da se kvalifikuje kao korisnik IPARD podsticaja u okviru ove Mere, kao i svaki preuranjen ili neblagovremen zahtev, zahtev poslat faksom ili elektronskom poštom, kao i svaki naredni zahtev istog podnosioca po istom pozivu. Iako UAP po službenoj dužnosti od nadležnih organa pribavlja podatke o činjenicama o kojima se vodi službena evidencija u skladu sa zakonom kojim se uređuje opšti upravni postupak, podnosilac određenu dokumentaciju može i sam pribaviti što je preporučljivo u cilju izbegavanja nepredviđenih situacija – na primer, izmirenja svih poreskih dugovanja, pa i minimalnih.\nNapominjemo da je neophodno izmiriti sva dugovanja po osnovu doprinosa za obavezno socijalno osiguranje – penzijsko-invalidsko, zdravstveno i osiguranje za slučaj nezaposlenosti.\nU svakom slučaju, ove činjenice trebalo bi proveriti pre podnošenja zahteva za odobravanje projekta, kao i sve podatke prijavljene u RPG. Ovi podaci trebalo bi da budu tačni i u skladu sa trenutnim stanjem na gazdinstvu. Proverite i da li ste u potpunosti izmirili dugovanja prema MPŠV nastala na osnovu ranije ostvarenih podsticaja ili kredita. Dokumenta koja dokazuju ispunjenost kriterijuma rangiranja ne spadaju u obavezna dokumenta od kojih neposredno zavisi odobravanje projekta. Međutim, od ovih dokumenata zavisi mesto na rang-listi, pa je poželjno da ih priložite uz zahtev za odobravanje projekta, jer u slučaju ograničenog budžeta mogu biti od velikog značaja. UAP može da zatraži i dodatnu dokumentaciju u cilju utvrđivanja i provere ispunjenosti propisanih uslova za ostvarivanje prava na IPARD podsticaje.\nIzvor: Snežana Petrović, PSSS Padinska Skela


Tanjug 25. januara 2021. 09:08\nMOSKVA – Moskva je spremna za samit pet stalnih članica Saveta bezbednosti UN (SAD, V. Britanija, Francuska, Kina i Rusija) i očekuje da će nova američka administracija odgovoriti na ovu inicijativu Moskve, izjavio je ambasador Rusije u UN Vasilij Nebenzija.\n„Kada bih ja bio na mestu nove američke administracije, podržao bih ovu inicijativu“, izjavio je u intervjuu za TAS S ambasador Nebenzija.\nIpak, ruski diplomata je predočio da će se Moskva usprotiviti pokušajima Velike Britanije da inicira održavanje sednice SB UN o sirijskom hemijskom naoružanju iza zatvorenih vrata.\n„Mi ne vidimo razlog da se takav sastanak održava iza zatvorenih vrata“, rekao je Nebenzija i objasnio da međunarodna zajednica mora biti upoznata šta se dešava povodom pitanja o sirijskom hemijskom naoružanju.\n„Insistiraćemo da rasprava bude otvorena za javnost“, najavio je ruski ambasador u UN.


Vremenska prognoza ulazi u zapisnik\n- Ako su na kolovozu sneg, led ili poledica, a automobil nema sva četiri zimska pneumatika na kojima je dubina šare bar četiri milimetra, vozilo se kategoriše kao tehnički neispravno. Zakon o obaveznom osiguranju u saobraćaju (ZOOS), navodi: "ako je šteta nastala zbog toga što je motorno vozilo bilo tehnički neispravno, a ta je okolnost vozaču vozila bila poznata", obaveza društva za osiguranje da štiti vlasnika motornog vozila nije apsolutna - kaže Okanović.\nMAĐIONIČARI ZA VOLANOM Prosečna plata u Bosni ode na ZIMSKU OPREMU\n- U ovakvim slučajevima, štete su milionske - kaže Okanović.\nBolje da ipak stavite zimske gume\nIde se i u zatvor\nU Srbiji će biti uspostavljen nacionalni kriminalističko-obaveštajni sistem koji će omogućiti elektronsku razmenu podataka između svih nadležnih institucija u cilju brže i efikasnije borbe protiv organizovanog kriminala i korupcije.\nGolotinja, ucene, nepotizam, mito, čak i moguća prostitucija obeležili su jednu od najbizarnijih srpskih afera - u pitanju je sudija Marija Janićijević iz Vranja, koja se "proslavila" pod nadimkom "bikini sudija".\nBlokirana suđenja, kontroverzni imidž seksi sudije i prazne sudnice koje su dočekale ministarku čine Osnovni sud u Vranju možda i najgorim delom srpskog pravosuđa.


Ušteda uz pametne kućne aparate Ušteda uz pametne kućne aparate – Personal magazin\nKoliko ste puta u toku dana poželeli da stan može sam da se očisti, da u frižideru uvek ima dovoljno mesta za sve što biste u njega stavili, a da…\nKoliko ste puta u toku dana poželeli da stan može sam da se očisti, da u frižideru uvek ima dovoljno mesta za sve što biste u njega stavili, a da veš mašina uštedi energiju iako je niste uključili kada je vreme za „jeftinu struju“. Još ukoliko biste za samo nekoliko minuta mogli da pripremite jelo od svežih namirnica, vaš dan bi bio kao iz snova.\nKompanija Samsung Electronicsposvetila je veliku pažnju razvoju pametnih uređaja za domaćinstvo koji potrošačima nude veliku uštedu na svim nivoima, istovremeno brinući o očuvanju životne sredine. Brojne ekološke i praktične inovacije, primenjene su na mikrotalasnim pećnicama, frižiderima, veš mašinama, klima uređajima i usisivačima.\nUz smart“ koncept sve domaćice mogu da odahnu jer je vreme za pripremu zdravog i ukusnog obroka u mikrotalasnim pećnicama kraće. Tako na primer, Samsung Muse3, mikrotalasna rerna, ima 20 unapred podešenih režima za kuvanje pomoću kojih možete da pripremite jelo od svežih namirnica za samo nekoliko minuta. Ove najsavremenije mikrotalasne pećnice imaju keramičku unutrašnjost koja se lako održava, otporna je na grebanje, a pritom je antibakterijska.\nOvako zdravi i sveže pripremljeni obroci, mogu se bezbedno čuvati u energetski efikasnim frižiderima, razvijenim da uštede novac i doprinesu očuvanju prirode. Ovakvi frižideri poseduju i No Frost tehnologiju koja onemogućava stvaranje leda. Osim što štede energiju, u frižiderima iz G serije uz pomoć jedinstvene EcoSlim™ tehnologije, značajno je proširen i unutrašnji prostor, dok su spoljašnje dimenzije ostale iste kao kod konvencionalnog frižidera.\nImajući u vidu svakodnevni brz način života, Samsung je napravio pametne uređaje upravo sa ciljem da pojednostavi život potrošačima, brinući o njihovom zdravlju, uštedi vremena i novca. Ujedno, primenjeni smart koncept omogućio je kontrolu mnogih uređaja putem interneta i mobilnog telefona.\nU ovim letnjim mesecima, svima uvek dobro dođe odmor u rashlađenoj prostoriji. Uz najnovije klima uređaje, možete se potpuno opustiti i uživati, biti bezbedni jer Samsung klime poseduju ‘S-Plasma’ tehnologiju koja neutralizuje sve biološki štetne čestice u vazduhu uključujući bakterije i viruse. A ukoliko poželite da izađete, prošetate i vratite se u rashlađeni prostor, možete upravljati vašim klima uređajem pomoću pametnog telefona ili računara. Jednostavno, a pametno, pomoću ovih uređaja – uključite klimu pre nego dođete kući kako bi došli u ohlađeni prostor.\nUšteda uz pametne kućne aparate was last modified: August 16th, 2013 by Redakcija\nEcoSlimfrižideriklima uređajimašine za vešpametni kućni aparatiqEco BubbleS-PlasmaSamsungSamsung ElectronicsSamsung kućni aparatiSamsung Muse3


Propao i drugi pokušaj izbora direktora Agencije za borbu protiv korupcije\nAgencija za borbu protiv korupcije ni iz drugog puta nije izabrala novog direktora. Članovi Odbora ponovo danas nisu uspeli da se saglase oko kandidata koji bi u narednih pet godina vodio Agenciju.\nOvakav ishod bio je donekle i očekivan, iako je za direktorsku poziciju konkurisao 21 kandidat. Naime, prema našim saznanjima, za četiri člana Odbora Agencije za borbu protiv korupcije, koje donosi odluku, od starta je favorit bila Ljiljana Blagojević, bivša savetnica Nikole Selakovića, dok je za dva njen izbor bio neprihvatljiv zbog slabih referenci i proseka na fakultetu od 6,51.\n- Direktora Agencije sledeći put biraće novi Odbor - kažu za "Blic" nezvanično u Agenciji za borbu protiv korupcije.\nKako saznaje "Blic", današnji sastanak Odbora trajao je duže od pet sati, a razgovori sa kandidatima nisu ni obavljeni.\nNa fakultetu imala prosek 6,51, a sada je GLAVNI FAVORIT ZA DIREKTORSKO MESTO\nOsim Pavlovićeve, prijavilo se još pet kandidata koji su učestvovali i na prethodnom konkursu. Među njima je i Biljana Pavlović, nekadašnja državna sekretarka u Ministarstvu pravde, koju je Viši sud proglasio krivom za mobing, a kandidat je bio i Željko Ivanji, nekada visoki funkcioner URS-a, a zatim i SNP Nenada Popovića.\nZa fotelju direktora konkurisao je i Dragutin Radosavljević, bivši direktor Poreske uprave, kao i Radan Ilić, zamenik direktora KBC Niš, koji je bio član G17 plus. Za čelnu poziciju Agencije konkurisao je i Slavko Davitković, Živa Novaković, sudija Prekršajnog apelacionog suda, advokati Gordana Božilović Petrović i Snežana Nešić.\nAgenciji preti blokada\nOdbor Agencije već duže vreme ne funkcioniše u punom sastavu od devet članova, jer Skupština Srbije ne želi uopšte ni da razmatra predloge poverenika i zaštitnika građana, kao ni udruženja novinara, a tek treba da bude izabran član kojeg predlaže predsednik Srbije.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: Dodijeljeno 166 vaučera\nHILJADU PLUS 25. 05. 2016. 13:04 >> 14:38 0\nDodijeljeno 166 vaučera\nGrađanima iz druge grupe dobitnika dugoročnog stambenog kredita danas je, u okviru projekta Hiljadu plus stanova, uručeno 166 vaučera.\nVaučere su građanima uručili ministar održivog razvoja i turizma, Branimir Gvozdenović, predsjednik Projektnog odbora Marko Čanović i proslavljeni kik bokser, Goran Radonjić.\n"Očekujem da na dobroj platformi, koju smo sada napravili, realizujemo projekat i tokom naredne godine", rekao je Gvozdenović.\n"Čini mi se da smo se u Vladi jako dobro organizovali i formirali jednu ozbiljnu organizacionu strukturu koja na transparentan način građane vodi do riješavanja stambenog pitanja", naveo je Gvozdenović.\nProšle sedmice je uručeno 68 vaučera prioritetnim ciljnim grupama. Gvozdenović je rekao da je od tog broja skoro 40 ljudi već sklopilo predugovore sa građevinskim firmama.


OBJAVLJENO: 11-дец-2014 PODELI: FACEBOOK TWITTER\noktobar 18 @ 17:54\nPoslednja tribina u ovom krugu projekta „Lokalne politike i urbana samouprava” (odmah da napomenemo, nastavljamo dalje s projektom, tako da ovo „poslednja“ tribina zapravo predstavlja poticaj za nastavak zajedničkog rada, a ne obaveštenje o završetku), održana je 28. novembra 2014. godine, u velikoj sali mesne zajednice „Radnički“ na Detelinari.\nDva su povoda za njeno održavanje i novo okupljanje stanara i predsednika skupština stanara na Detelinari: promocija drugog broja biltena „Stanar“ i razgovor o postojećoj inicijativi za udruživanje predsednika skupština stanara na nivou Novog Sada. Novi broj biltena „Stanar“ predstavili su njegovi urednici: Ozren Lazić, Igor Burić i Branislav Kozarčić, zajedno sa članovima kuda.org i GKP-a. Iako tematski ovaj broj biltena takođe pokriva teme iz domena stanovanja, čini se da je akcenat stavljen na moguće oblike udruživanja stanara i predsednika skupština stanara, šta bi udruženje i udruživanje značilo, na nove oblike međusobne saradnje i organizovanja u lokalnoj zajednici. Tako je skrenuta pažnja na veće tematske blokove ovog broja, koji inače sadrži duplo veći broj stranica od prethodnog, pre svega na seriju intervjua sa arhitektama i članovima strukovnog udruženja arhitekata i urbanista – Društvo arhitekata Novog Sada, DaNS. Saradnja sa arhitektima, budući da je problematika lokalne zajednice utemeljena na stambenoj problematici – otvorila je takođe nova pitanja iz domena civilnog društva i organizovanja. Kroz razgovore sa članovima DaNS-a konstatovano je da je problem koji smo susreli u relaciji sa mesnim zajednicama i organima lokalne samouprave prisutan i u ovoj organizaciji, a koja je prema trenutnom statusu udruženje građana (koju je doduše svojevremno osnovala Skupština grada Novog Sada). Naime, stručna javnost nam je dostupna i na usluzi samo preko inicijative pojedinaca, pošto je uprava i ovakvom, sada nevladinom organizacijom, podvrgnuta uskim partijskim interesima. I na ovom mestu kao najbitnije postavlja se pitanje i problem međusobne saradnje i mogućnosti rada na konkretnoj problematici lokalne zajednice, dovođenjem u vezu stručne javnosti sa širim javnim interesom.\nMeđu ostalim temama u biltenu broj 2, kao što su tema JKP Informatike i relacije sa izvršiteljima za prinudne naplate, nestajanje ideje za parkom i većom zelenom površinom na Detelinari iz urbanističkih planova u poslednjih 40 godina, oblici građanskog odlučivanja i šta građani mogu da urade organizovanjem u „zbor građana“, pitanje lokalne samouprave i uloge mesne zajednice u lokalnoj zajednici, kao i druge teme… „Stanar“ br 2 sadrži i anketu namenjenu našim komšijama, stanarima i predsednicima skupština stanara, koju mogu da popune i da nam je donesu ili pak pošalju poštom. Jedna od zastupljenih tema, zasnovana na iskustvu rada na projektu lokalnih politika, jeste i odnos medija prema lokalnoj zajednici i uloga veb sajta projekta i biltena koji bi mogli da otvore nov način formiranja javnosti koja više ne bi bila u službi spektakla i samopromocije ekonomske i političke vlasti (političkih partija), već bi predstavljala oblik samoorganizovanja u javnom prostoru.\nKao što je tema inicijative za udruživanje predsednika skupština stanara zastupljena u drugom broju biltena, tako je toj temi bio posvećen i deo razgovora na tribini u MZ „Radnički“. Prisutni predsednici i stanari su i dalje zainteresovani za udruživanje i pravljenje jedne asocijacije ili udruženja posvećenom pitanju stanovanja i održavanja zgrada. Smatramo vrlo važnim razgovore o obliku organizacije budućeg udruženja, jer upravo taj oblik će i definisati način funkcionisanja udruženja ubuduće. Neka od pitanja o kojima moramo da razgovaramo su: Koliko je zainteresovanih potrebno da bi se udruženje osnovalo? Da li i kakav oblik legitimiteta se obezbeđuje registracijom jednog oblika organizacije (recimo, udruženja građana)? Kakva je to vrsta legitimiteta i prema kome se ona formira? Šta znači ako bismo rekli da treba da razvijemo oblik legitimiteta udruženja koje bi bilo usmereno, pre svega, prema svim njegovim članovima? Da li smo zadovoljni reprezentovanjem i predstavljanjem, ili bi nam više odgovarao neki drukčiji model organizovanja? Šta znače efikasnost i kompetencija kada je jedno ovakvo udruženje u pitanju? Zašto najčešće pribegavamo pominjanju ovih kategorija, kada mislimo na postizanje rešenja za probleme sa kojima se srećemo kada su naše zgrade u pitanju? Da li možemo da zamislimo i izumemo nove kategorije, da kreiramo novi ambijent u kome bi svako bio motivisan da učestvuje u zajedničkom procesu (kretanja ka rešenju)? Ovo su samo neka od pitanja koja su kroz diskusiju postavljena, a tema pokretanja i formiranja novog udruženja je nešto čemu ćemo ubuduće posvetiti posebnu pažnju.\nTags: bilten, inicijativa, investiciono održavanje, Javna rasprava, lokalna samouprava, mesna zajednica, Organizacija, organizovanja, predsednici skupština stanara, predstavnici skupština stanara, samoorganizovanje, skupštine stanara, Solidarnost, tribina, udruženja građana, udruživanje


Protestom u petak sindikati prosvete započinju seriju štrajkova - Balkanska\nProtestom u petak sindikati prosvete započinju seriju štrajkova\nSva četiri reprezentativna sindikata prosvetnih radnika protestovaće u u petak, 31. avgusta tražeći od Vlade Srbije da prosvetni radnici sa sedmim stepenom obrazovanja budu prebačeni u devetu platnu grupu, izjavila je predsednica Unije sindikata prosvetnih radnika Srbije Jasna Janković.\nOna je kazala da će štrajk početi u petak u 12 sati ispred Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, da će zatim prošetati do Vlade Srbije i da će zatim otići do Ministarstva za državnu upravu i lokalnu samoupravu.\nJanković je kazala da je taj štrajk uvod u seriju štrajkova u septembru, te da će prosvetari štrajkovati skraćenjem časova na 30 minuta prvog dana škole, 3. septembra, zatim 11, 19. i 27. septembra.\nUpitana koliko bi škola moglo da se priključi štrajku, Janković je rekla da samo Unija ima svoje članove u 736 škola, te da se očekuje da broj bude veći.\nPredstavnici sva četiri sindikata nezadovoljni su time što su prema sistemu platnih razreda smešteni u osmu platnu grupu, dok su ostala zanimanja sa istim stepenom obrazovanja smeštena makar u devetu radnu grupu.\nSindikati prosvete: Od ponedeljka skraćeni časovi, “dok se ne ispune zahtevi”\nU Srbiji u školama skraćeni časovi\nRudnik je naš – Prvi antifašistički ustanak u svetu\nRajko Dvizac: Malo je onih čestitih prosvetara koji znaju i hoće da rade posao za koji dobijaju platu\nTags: PROSVETA, SINDIKATI, ŠTRAJK\nU Debru ubijena tročlana porodica\nDok Kolinda peva, šta to nama Aleksandar lepo komponuje?\nGlobalna ulaganja pala na nivo neviđen još od devedesetih


Mrkonjić: Španci zainteresovani za velike infastrukturne projekte - Gradjevinarstvo.rs\n20.06.2012. | Tanjug\nMinistar za infrastrukturu i energetiku Milutin Mrkonjić sastao se juče u Beogradu sa čelnicima španske kompanije “FČ” koji su ponovo izrazili zainteresovanost za realizaciju velikih infrastrukturnih projekata gde učestvuje “Alpina”, od nedavno u vlasništvu te korporacije.\nŠpanci su posebno zainteresovani za poslove po principu javnog-privatnog partnerstva, u čemu su naišli i na puno razumevanje ministra Mrkonjića.\n“Mi bismo rado videli vašu firmu u izgradnji Koridora 11, na deonicama Obrenovac - Ub i Lajkovac - Ljig o čemu smo nedavno već razgovarali”, kazao je Mrkonjić, interesujući se kada se može očekivati njihova prva konkretnija ponuda.\nGeneralni direktor FČ Francisko Kordoba Donado i regionalni menadžer Hoze Luis Fernandez, po drugi put u poslednjih mesec dana doputovali su u Beograd kako bi se sastali sa resornim ministrom.\n“Naša kompanija prisutna je na svim većim tržištima u regionu, a Srbiju i Hrvatsku, pa i Makedoniju, odredili smo kao glavni prioritet za poslove u bivšoj Jugoslaviji”, istakao je Kordoba.\nKordoba i Hernandez obećali su ministru da će u roku od dva meseca, posle neophodnih analiza, predložiti program realizacije tog posla na Koridoru 11 po principu javnog-poslovnog partnerstva, kao i način rukovodjenja projektom.\nO njihovom predlogu konačni sud daće Vlada Srbije, a predhodno i odgovarajući timovi stručnjaka i banke koje treba da provere i finansijsku isplativost projekta.\nGosti su obavestili ministra i o razgovorima koje imaju oko putarskih poslova u Makedoniji, a koji su takođe vezani za dalju realizaciju Koridora 10 ka krajnjem jugu Evrope, a o cemu su ministar Mrkonjić i makedonski ministar saobraćaja takođe nedavno razgovarali.\nSastanku su prisustvovali i direktori “Alpine” za Srbiju Nevenka Pecan i Zoran Kostić, navedeno je u saopštenju Ministarstva za infrastrukturu i energetiku.


Bundestag glasao za priznavanje kosovskih vozačkih dozvola\nNemački savezni parlament Bundestag danas je sa ukupno 69 glasova izglasao sporazum o priznavanju kosovskih vozačkih dozvola u Nemačkoj. „Poklon uoči godišnjice nezavisnosti“, navela je kosovska ambasada u Berlinu.\nVest je prvi potvrdio kosovski ambasador u Berlinu, Faruk Ajeti, koji je poručio da ovakva odluka dovoljno govori o prijateljstvu Kosova i Nemačke.\n„Posebno zadovoljstvo je da što sam sreo veći deo ministara transporta 16 nemačkih pokrajina na pragu glasanja priznavanja vozačkih dozvola Republike Kosovo. I još sam srećniji što od 69 opštih glasova Bundestaga, Kosovu ne nedostaje nijedan glas. To puno govori o prijateljstvu između naše dve zemlje, kao i o jačanju i podizanju kvaliteta standardizacije vozačkih dozvola Kosova sa evropskim normama“, napisao je on.\nAjeti se zahvalio Nemačkoj i ministru transporta pokrajine Baden-Württemberg, Vinfredu Hermanu, koji je, kako je naveo, tokom svog govora u Bundestagu, uputio poziv za izglasavanje ovog sporazuma.\nPotom je isto potvrdila i zvanična ambasada u Berlinu, navodeći da je to poklon za Kosovo.\n„Poseban poklon Nemačke Kosovu uoči obeležavanja 14. godišnjice nezavisnosti. Poštovani građani Kosova, sa zadovoljstvom možemo da saopštimo da je Bundestag upravo većinom glasova glasao za potpisivanje sporazuma o priznavanju kosovskih vozačkih dozvola“, navela ja ambasada.


Izvoz metalskog sektora BiH povećan za 45%\nIzvoz metalskog sektora BiH u prvom polugodištu iznosio je 2,7 milijardi KM i veći je za 829,8 miliona KM ili 45 odsto u odnosu na isti period prošle godine, podaci su Spoljnotrgovinske komore BiH.\nElektričnih mašina BiH je najviše izvozila u Austriju, Sloveniju, Njemačku i Hrvatsku, navode iz Komore i dodaju da je izvoz, kada se analiziraju najznačajniji spoljnotrgovinski partneri, porastao prema svim navedenim tržištima, vrijednosno najviše na tržište Slovenije (48 miliona KM) i Hrvatske (26 miliona KM).\nU prvom polugodištu, željeza i čelika izvezeno je u vrijednosti od 424,7 miliona KM, što je povećanje od 217,9 miliona KM ili 105 odsto u odnosu na isti period prošle godine.\nIzvoz željeza i čelika povećan je na sva najznačajnija tržišta, vrijednosno najviše u Srbiju i to za 49,3 miliona KM, a u Tursku za 48,5 miliona KM.\nU BiH je u prvom polugodištu uvezeno metalskog sektora u vrijednosti od 3,5 milijardi KM, što je više za 838,8 miliona KM ili 32 odsto.\nVrijednosno je najviše uvezeno elektro i autoindustrije, a najznačajnija uvozna tržišta elektroindustrije su zemlje EU i Srbija.\nPrema svim najznačajnijim uvoznim tržištima povećan je uvoz, a vrijednosno najviše iz Slovenije i to za 38 miliona KM.\nUvoz automobila i dijelova automobila je povećan za 44,9 miliona KM ili 21 odsto u odnosu na prvo polugodište prethodne godine.\nNajznačajnije uvozno tržište automobila je Nizozemska, pa je u analiziranom periodu iz ove zemlje uvezeno automobila i dijelova u vrijednosti od 139,3 miliona KM, što je više za 54,6 miliona KM ili 64 odsto, u odnosu na prvo polugodište lani.\n“Uvoz iz Njemačke se oporavlja, a povećanje uvoza bilježimo i iz Slovenije i Srbije”, navode iz Spoljnotrgovinske komore BiH.


Grubješić: Izveštaj EK o Srbiji biće pozitivan\nDR NESTOROVIĆ ZA KURIR SAOPŠTIO NOVE, VEOMA DOBRE VESTI: Kraj epidemije 73\t813\nEPIDEMIOLOG KISIĆ TEPAVČEVIĆ: Mnogi nas optužuju da je svaka nedelja ključna, 79\t289\n14.09.2013. 15:38h 14.08.2016. 12:02h\nGovoreći o glavnom pregovaraču sa EU, ocenila je da je Tanja Miščević prava osoba na pravom mestu\nBEOGRAD - Redovni godišnji izveštaj o napretku Srbije ka EU biće pozitivan, kaže bivša potpredsednica Vlade zadužena za evropske integracije Suzana Grubješić. Srbija uradila sve da se smanji broj azilanata, ali to treba da učine i zemlje koje ih primaju, istakla Grubješićeva.\nPotpredsednica URS i doskorašnja potpredsednica Vlade zadužena za evrointegracije Suzana Grubješić izjavila je da će redovni godišnji izveštaj o napretku Srbije, koji će Evropska komisija objaviti 10.oktobra, biti pozitivan. Prema njenim rečima, tražiće se od Srbije da, pored ostalog, reši probleme medijskih zakona i finansiranja javnih preduzeća gubitaša.\nGrubješićeva je rekla da Srbija treba da se suoči sa novim mehanizmom EU o ukidanju bezviznog režima i istakla da je država učinila sve učinili da se smanji broj lažnih azilanata iz Srbije u zemljama EU.\n"Problem lažnih azilanata predstavlja veliko opterećenje za pojedine zemlje članice EU, i one nameravaju da ga reše", rekla je Grubješićeva. Prema njenim rečima, država nije uspela da ubedi pojedine zemlje članice da smanje novčane podsticaje za azilante i ubrzaju procedure. "Zemlje koje su to uradile, poput Belgije, Danske i Holandije, rešile su problem. Ali neke zemlje su još uvek privlačne destinacije, jer su razlozi za odlazak čisto ekonomski", navela je Grubješićeva.\nGovoreći o glavnom pregovaraču sa EU, ocenila je da je Tanja Miščević "prava osoba na pravom mestu", ističući da joj je potrebna politička podrška za sve odluke koje se budu donosile. "Da razbijemo mit o pregovorima, tu imate malo prostora za pregovore - 95 odsto treba samo usvojiti i prilagoditi, a onih pet odsto možete da se izborite za neke prelazne rokove", objasnila je Grubješićeva.\nKomentarišući spekulacije o tome da iza novoosnovane "Beogradske inicijative" stoji URS, Suzana Grubješić je navela da njena stranka podržava "Beogradsku inicijativu", kao što je prethodnih godina podržao slične inicijative u mnogim gradovma Srbije.\nDR NESTOROVIĆ ZA KURIR SAOPŠTIO NOVE, VEOMA DOBRE VESTI: Kraj epidemije je blizu, prvo otvaramo restorane, a onda ostalo 73\t813


Pritisak na brod fabrika - toplota razmenjuju pritisak plovilo, ASME pritisak plovilo, ugljen čeličnih pritisak plovilo proizvođači ili dobavljači - LANXING\nPritisak plovilo proizvođača\nLANXING je jedan od profesionalnih pritisak plovilo proizvođača proizvođačima, koji mogu da ponudim prilagođene proizvoda po konkurentnim cenama. I mi imamo profesionalni fabrika, a vi ste Dobrodošli da kupi nam visokog kvaliteta proizvođača pritisak posuda sa popustom. Opis...Više\nPritisak plovilo dobavljača u Kini\nLANXING je jedan od profesionalnih pritisak plovilo dobavljac u Kini proizvođača, koji mogu da ponudim prilagođene proizvoda po konkurentnim cenama. Takođe imamo profesionalni fabrike, a vi ste Dobrodošli da kupi nam visokog kvaliteta pritisak plovilo dobavljača u Kini sa...Više\nLANXING je jedan od profesionalnih pritisak tenk proizvođača, koji mogu da ponudim prilagođene proizvoda po konkurentnim cenama. I mi imamo profesionalni fabrike, a vi ste Dobrodošli da kupite kvalitetan pritisak tenk sa popustom. Opis proizvoda: Naša kompanija je sposobni da...Više\nPritisak tenk dobavljača u Kini\nLANXING je jedan od profesionalnih pritisak tenk dobavljac u Kini proizvođača, koji mogu da ponudim prilagođene proizvoda po konkurentnim cenama. I mi imamo profesionalni fabrika, a vi ste Dobrodošli da kupi nam visokog kvaliteta pritisak tenk dobavljača u Kini sa popustom....Više\nWUXI Lanxing pritisak plovilo je jedan od profesionalnih asme tenkova proizvođača, koji mogu da ponudim prilagođene proizvoda po konkurentnim cenama. Takođe imamo profesionalni fabrike, a vi ste Dobrodošli da kupi naših tenkova asme visokog kvaliteta sa popustom. WUXI Lanxing...Više\nMeđunarodni napredne opreme glomazni puls, plazma varilac, auto poliranje mašine, moderne laboratorije, razna testiranja opreme; ASME i 9001 sertifikat.Više\nSrednji: ne samo non-zapaljivo, nije toksična i nerđajući srednje ali takođe zapaljive, otrovne, korozivne "Srednji" i zapaljivo, otrovno, visoko korozivan medij.Više\nLANXING je jedan od profesionalnih pritisak plovilo proizvođača, koji mogu da ponudim prilagođene proizvoda po konkurentnim cenama. Takođe imamo profesionalni fabrike, a vi ste Dobrodošli da kupi visokog kvaliteta grejanje razmenjivanje pritisak plovilo tenk, ASME pritisak plovilo, brod čeličnih pritisak ugljen, nerđajući čelik pritisak posuda sa popustom.


FED – Federalne rezerve SAD – Bankar.me\nTag Archives: FED – Federalne rezerve SAD\nJune 11, 2020 BANKE, SAD, SVE VIJESTI, SVIJET 0\nAmerička centralna banka (Fed) će nastaviti da otkupljuje obveznice da bi zadržala niske stope pozajmica i podržala američku privredu koja je u jeku recesije zbog pandemije.\nSeptember 25, 2019 BANKE, SAD, SVE VIJESTI, SVIJET 0\nAmeričke Federalne rezerve (FED) “ubrizgale” su danas 105 milijardi dolara u domaći bankarski sistem, u nastojanju da zadovolje potrebe banaka i Volstrita za finansijama nakon prošlonedeljnih turbulencija na tržištima novca.\nCentralne banke recesiju čekaju na ‘lijevoj nozi’\nJanuary 22, 2019 BANKE, MAKRO, PLANETA, SVE VIJESTI, SVIJET 0\nZbog politike niskih kamatnih stopa koju sprovode već deceniju, najveće cebtralne banke danas imaju mnogo manje prostora za odgovor na recesiju nego što su imali izbijanjem posljednje krize, ocjenjuju ugledni svjetski ekonomisti.\nŠefica MMF-a brani FED od Trampa\nOctober 12, 2018 MAKRO, SAD, SVE VIJESTI 0\nČelnica Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) Christine Lagarde stala je u četvrtak u obranu politike podizanja ključnih kamatnih stopa koju provodi američka centralna banka nakon kritika američkog predsjednika da je Fed podstakao previranja na finansijskim tržištima.\nFED zadržao kamatne stope nepromijenjene, ekonomiji ide više nego dobro\nAugust 2, 2018 MAKRO, SAD, SVE VIJESTI 0\nFederalne rezerve su zadržale ključne kamatne stope na nepromijenjenom nivou, ali su najavile novo postepeno povećanje kamata u predstojećim mjesecima.\nPredsjednik FED: Američka ekonomija i dalje u usponu\nJuly 18, 2018 SVE VIJESTI 0\nPredsjednik američkih Federalnih rezervi (FED) Jerome Powell rekao je da je američka ekonomija već nekoliko godina u usponu, da je tržište rada i dalje snažno, dok se inflacija kreće oko ciljanih dva odsto.


DODIK NA BEOGRADSKOJ TV NEPREPOZNATLJIV: 'Ne želim dodatne podjele u BiH, moja politika u Sarajevu biće MIR' | Slobodna Bosna\nNovoizabrani član Predsjedništva BiH Milorad Dodik izjavio je da se sastao sa predsjednikom Srbije Aleksandrom Vučićem prije nego sa novim članovima Predsjedništva BiH i da su razgovarali o implementaciji izbornih rezultata, o fomiranju organa.\nDodik kaže za RTS da će njegova platforma za djelovanje biti Ustav BiH i Dejtonski sporazum.\n“Republika Srpska je meni prije svega i pokušaću da pravim neku moguću BiH.\nA nemoguća BiH, kakva jeste, napravljena je kao monstrum od visokih predstavnika koji su kršili međunarodna prava. Ne isključujem mogućnost da RS, kao posljedica neuspjeha ustavne BiH, bude nezavisna”, naveo je Dodik.\n“Moj odgovor je vitalni nacionalni interes i Narodna skupština RS-a, koja definitivno odlučuje”, istakao je Dodik i dodao da Predsjedništvo BiH nije vrhovni organ, već su to parlamenti entiteta.


Među povređenima i poginulima u eksploziji u lučkom skladištu u Bejrutu nema državljana Srbije, kazao je za Blic ambasador Srbije u Libanu Emir Elfić.\n“Što se tiče naših državljana u Libanu, uglavnom su u pitanju sportski radnici, ali se većina njih trenutno nalazi u Srbiji. Odmah posle ovog strašnog događaja kontaktirali smo sve one koje imamo registrovane kod nas, i među njima nema ni nastradalih, ni povređenih i svi su dobro”, naveo je.\n“Osetio se potres od 3,5 stepena. Eksplozija je bila toliko je jaka da se osetila i na Kipru koji je udaljen 200 kilometara od Libana. Osećaj je bio kao da je pala atomska bomba. U trenutku sam bio kod kuće, spremao da idem ka centru grada”, izjavio je Elfić.\nPodručju u kojem je izbila eksplozija sada je nemoguće prići, dodaje.\n“Zona je zatvorena, a trenutno se radi istraga šta se tačno desilo i šta je uzrok. Još uvek nema zvaničnog izveštaja, a prema nezvaničnim informacijama, izgleda da je došlo do požara pri varenju južnih vrata skladišta 2.700 tona kalijum-nitrata. Ta roba je zaplenjena 2014. godine, a skladište se nalazi bukvalno u srcu grada. Luka je u samom centru grada, i glavna je libanska luka. Iznad nje se izdižu naselja i veliki boj zgrada i nebodera. Tako da je šteta koju je eksplozija izazvala neprocenjiva. Mediji samo o tome izveštavaju, tema je u međunarodnoj zajednici”, navodi Elfić.\n“Mediji izveštavaju da porodice nestalih konstantno zovu Hitnu pomoć i traže podatke o najbližima koje nisu mogli da pronađu. Tri bolnice su, kako smo saznali iz medija, oštećene tokom eksplozije, svi bolnički kapaciteti po Libanu se koriste kako bi se zbrinuli povređeni”, rekao je Elfić.\nU eksploziji u Bejrutu poginulo 70, a povređeno više od 3.700 ljudi


Novi Sad Evropska prestonica kulture 2021. ili 2022. godine?\nNovi Sad, grčka Elefsina i rumunski Temišvar bi prema predlogu Evropske komisije, trebalo da dobiju više vremena za pripreme\nEvropska komisija je predložila da Novi Sad, zbog pandemije korona virusa, titulu "Evropska prestonica kulture" ponese tek 2022. godine, pošto je pandemija korona-virusa unela pometnju i u program Evropskih prestonica kulture za sledeću godinu.\n"Oba grada su zaslužila fer šansu da ponovo stanu na noge i predstave svoju otpornost i kreativnost", rekao je potpredsednik Evropske komisije Margaritis Šinas.\n"Otvaranje srca i uma, dobrodošlica različitosti publika i umetnika uvek su bili osnova Evropske prestonice kulture. Tako će i ostati", naglasio je Šinas i dodao da je siguran "da će Novi Sad, Temišvar i Elefsina uz dodatno vreme prebroditi trenutne poteškoće u kulturološkom i sektoru turizma, i da će mobilisati značajne investicije, uključujući solidarnost na evropskom nivou".\nPrethodno je bilo planirano da ti gradovi ponesu titulu "evropskih prestonica kulture" sledeće 2021. godine.\nevropa evropska prestonica kulture Novi Sad


žene u crnom - Dnevni list Danas\nPočetna » žene u crnom\nNevladina organizacija Žene u crnom (ŽUC) osudila je juče napad na urednicu u novinarku nedeljnika NIN, Vesnu Mališić.\nPiše: D. D. 11. 12. 2020.\nNevladina organizacija Žene u crnom (ŽUC) osudile su danas napad na urednicu u novinarku nedeljnika NIN, Vesnu Mališić.\nPiše: J.D. 10. 12. 2020.\nPiše: J. D. 29. 11. 2020.\nŽene u crnom: Za loš položaj braniteljki ljudskih prava odgovoran Vučićev režim\nNevladina organizacija Žene u crnom upozorile su danas, povodom 29. novembra Međunarodnog dana braniteljki ljudskih prava, na težak položaj svih onih koji se zalažu za ljudska prava, naročito onih koji insistiraju na odgovornosti za najteža kršenja ljudskih prava i ratne zločine.\nŽene u crnom najavile protest ispred ambasade Belorusije protiv Lukašenka\nŽene u crnom organizovaće u sredu u 13 sati protest u crnini i ćutanju ispred ambasade Belorusije u Beogradu kako bi izrazile svoju punu podršku mirnim, nenasilnim demonstracijama protiv diktatorskog režima u Belorusiji, saopštile su danas.\nPiše: J. Diković 10. 7. 2020.\nMirovnu akciju „25 godina od genocida u Srebrenici – pamtimo“ 10. jula od 19.30 do 20.30 sati na beogradskom Trgu Republike prirediće Udruženje „Žene u crnom“, uz podršku umetničkih kolektiva „Škart“ i „Dah teatar“ iz Beograda, aktivistkinja i aktivista civilnog društva.\nPiše: P. D. 8. 6. 2020.\nPiše: Snežana Čongradin 4. 6. 2020.\nŽene u crnom, A11 – Inicijativa za ekonomska i socijalna prava i Info Park danas su najoštrije osudili angažovanje Vojske Srbije u izbegličkim centrima u Šidu, Principovcima i Adaševcima.\nDan sećanja na ubijene žene žrtve nasilja, 18. maj, obeležen je juče uličnim akcijama i performansima u Beogradu, Užicu i Nišu.


Obeležavanje šest decenija od početka gradnje prošle godine poremetila je pandemija koronavirusa, ali su sadašnji i bivši stanovnici ovog naselja, okupljeni u grupu entuzijasta, došli na ideju kako da odaju počast svojoj „Ruži“.\nIdeja je da se vremenske kapsule postave pored dve škole u ovom kraju – „2. oktobar“ i „Dositej Obradović“ i dva ili čak i tri vrtića. U te kapsule bi najmlađi stanovnici ostavili svoje poruke šta za njih znači naselje u kom žive.\n– Centralna kapsula trebalo bi da bude negde u centru naselja. U toj bi se našle poruke svih koji imaju emocije ili poruke u vezi sa naseljem „Ruža Šulman“. Te poruke bi bile u određenom formatu i, naravno, namenjene nekim generacijama koje dolaze. Ako uopšte bude naselja dok te generacije dođu – navodi Mihajlović.\nDruštvo sa „Ruže“ snimilo je pre nekoliko godina i film o svom naselju. Kad su videli da umeju to da rade, snimili su i film o olimpijcima iz naselja.\nOvog vikenda poklanjamo autobiografiju Vudija Alena „Apropo ničega“


Prodajna izložba Udruženja poljoprivrednih proizvođača BPK-a Goražde u Sarajevu\nDana 04.,05. i 06.11.2010 godine, na trgu Alije Izetbegovića u Sarajevu Udruženje poljoprivrednih proizvođača Bosansko – podrinjskog kantona Goražde, upriličilo je izložbu i prodaju proizvoda na bazi voća i povrća.\nOvaj projekat već drugu godinu podržava i organizuje Ministarstvo za privredu Bosansko – podrinjskog kantona Goražde, u saradnji sa Općinom Stari Grad iz Sarajeva.\nČlanovi Udruženja poljoprivrednika Bosansko – podrinjskog kantona Goražde izrazili su zadovoljstvo i visoku zahvalnost organizatorima kao i želju da se ova izložbeno-prodajna manifestacija nastavi i narednih godina.\nČlanovi Udruženja su za uposlenike Općine Stari Grad u holu zgrade općine pripremili degustaciju prerađevina na bazi voća i povrća.\nMinistar za privredu u Vladi Bosansko – podrinjskog kantona Goražde prof. Mustafa Kurtović uručuje predstavnicima općine Stari Grad zahvalnicu za izraženo partnerstvo u podršci poljoprivrednih proizvođača sa područja Bosansko – podrinjskog kantona Goražde.


Mihajlović: Izlazak Srba na izbore od ogromne važnosti – Nadlanu.com\nMihajlović: Izlazak Srba na izbore od ogromne važnosti\nObjavljeno 17. okt 2013. / 23:03:31\nMinistarka energetike, razvoja i zaštite životne sredine, Zorana Mihajlović, tokom posete Kosovu i Metohiji danas je pozvala Srbe da izađu na lokalne izbore i izjavila da će svi radnici, koji su poslom vezani za Ministarstvo energetike, ostati u sastavu Elektromreže Srbije (EMS) i nakon održavanja tih izbora.\nMihajlović je, sa ministrom bez portfelja u Vladi Srbije Aleksandrom Vulinom, obišla hidroelektranu „Gazivode“, trafostanicu Valač koja je značajna za sigurno snabdevanje strujom opština sa severa pokrajine kao i rudarsko-topioničarski basen „Trepča“.\nMihajlović je u manastiru Gračanica dočekao vladika raško-prizrenski Teodosije, a potom je posetila i selo Prekovac u opštini Novo Brdo u kome žive Srbi.\nOna je u porti manastira Gračanica izjavila da je izlazak Srba na kosovske lokalne od ogromne važnosti jer će im omogućiti da u budućnosti sami učestvuju u rešavanju životnih problema i posebno istakla da srpski narod na Kosovu dobro zna da je Srbija uz njega.\nKako je rekla, izbori su preduslov da bude uspostavljena Zajednica srpskih opština.\nMihajlović je razgovarala i sa načelnikom Kosovskog okruga Vladetom Kostićem, kao i sa zaposlenima u zavisnim preduzećima EPS na Kosovu i Metohiji.\nTokom obilaska trafostanice Valač, gde je u skladu sa Briselskim sporazumom o energetici izvršena rekonekcija dalekovoda od 110 volti, Mihajlović je izjavila da će sever Kosova imati sigurno snabdevanje strujom, što je jedan od najvažnijih zadataka Vlade Srbije i svih pregovora koji su vođeni u oblasti energetike.\nOna je još jednom naglasila i da će svi radnici, koji su poslom vezani za Ministarstvo energetike na čijem je ona čelu, ostati u sastavu Elektromreže Srbije (EMS) i nakon održavanja lokalnih izbora na Kosovu i Metohiji.\n“Naravno da naši radnici ostaju u sistemu EMS za sada. To jeste bila jedna od teških i mukotrpnih tačaka naših pregovora, ali ta stvar je završena i to su radnici\nElektromreže Srbije”, rekla je Mihajlović, saopšteno je iz Vlade Srbije.\naleksandar vulinelektrodistribucijagračanicaizbori na kosovuministarstvo energetikezorana mihajlović\nEVROLIGA: Partizan namučio Barselonu


Kapiten "parnog valjka" je samim tim dobio dozvolu lekraskog tima da se priključi ekipi u Teleoptiku.\nOn neće smeti odmah da se vrati u trenažni proces, a povodom svega kratkom porukom su se oglasili iz Humske.\n- Posle dva negativna testa PCR metodom na virus SARS-CoV-2 kapiten Partizana Vladimir Stojković dobio je dozvolu da se priključi ekipi u Sportskom centru Partizan-Teleoptik. Stojković će sa treninzima početi tek kada bude prošao sve medicinske provere i testove što uključuje EKG srca, test kapaciteta pluća i slične provere, navodi se u saopštenju kluba.\nPodsetimo, Stojković je simptome korona virusa osetio na uoči utakmice s Mačvom pre 11 dana, kada je zbog povišene telesne temperature vraćen sa stadiona i stavljen u izolaciju.\nPotom je dva dana kasnije test pokazao prisustvno virusa.


Trčanje jača kosti - Zdrava Hrana\nIako je šetnja aktivnost koja se najviše preporučuje i deci i starima, trčanje je ipak nezamenljivo. Novo istraživanje Univerziteta Bristol otkriva da šetnja ne štiti dovoljno od osteoporoze u starijem dobu, kao i da je trčanje veoma važno za izgradnju jakih kostiju kod dece.\nIstraživanje koje je objavljeno u Časopisu za kliničku endokrinologiju i metabolizam, pratilo je dnevnu fizičku aktivnost 1748 petnaestogodišnjaka tokom nedelju dana. Podaci su upoređivani sa gustinom golenjače (cevanice, unutrašnja kost potkolenice). Istraživači su otkrili da su aktivnosti poput tračanja i sportova u kojima se trči doprineli većoj gustini kostiju.\nOvo istraživanje ukazuje na to da od detinjstva treba kombinovati šetnju sa jačim vežbama, kako bi se sprečili problemi sa kostima kasnije u životu. Decu treba podsticati da trče i bave se sportovima u kojima se trči. Navike kao što su sedenje, gledanje tv-a, igranje video igrica, trebalo bi smanjiti, jer će se njihov poguban uticaj javiti u kasnijem životnom dobu.\nOdraslim osobama se preporučuje da izaberu neku jaču fizičku aktivnost u skladu sa svojim zdravljem. Na primer, ako imate problema sa kolenima, umesto da trčite, vozite bicikl, ako imate problema sa leđima - plivajte.


Klim Gavrilov posle Rusije i Italije stiže i u TCR Evropa na Spa - Serbiaring\nKlim Gavrilov posle Rusije i Italije stiže i u TCR Evropa na Spa\nJune 3, 2019 Jelena-Katarina Mitrović TCR, Vesti 0\nRuski automobilista Klim Gavrilov ima tek 19 godina, a već se okušao u nekoliko turing serija.\nOve godine vozi treću sezonu u TCR Rusija u “audiju RS3 LMS”, gde je trijumfovao na jednoj trci u Nižnjem Novgorodu i peti je u generalnom plasmanu. Gostovao je u TCR Italija, gde je takođe jednom trijumfovao i to u Monci u trci 1.\nGavrilov je odlučio da napravi još jedan izlet iz matičnog takmičenja, pa će tako voziti u TCR Evropa na Spa-Frankoršampu, gde ova serije gostuje sledeće nedelje. On će nastupiti sa svojim automobilom i sopstvenom ekipom.\nOvo nije prvi put da momak iz Sankt Petersburga dolazi u kontinentalno takmičenje. On je u TCR Evropa debitovao 2018. na finalu serije u Barseloni, gde je je u jednoj trci bio 23. a drugu nije završio.\nInače, Gavrilov je debitovao u TCR Rusija 2017. u Lukoilovom “seatu” u kom je imao jednu pobedu. U drugoj sezoni je vozio “audi” sa kojim je trijumfovao u Groznom, ali i “VW golf” sa kojim je dvaput pobeđivao. Sezonu 2018. je završio na petom mestu.\nTCR Skandinavija: Na Anderstorpu trijumfovali Dalgren u “kupri” i Alberg u “golfu”\nTarkvini gostuje u TCR Nemačka na Red bul ringu


Maske kao potreba, stvar politike, ali i mode – Zvornik Danas\nNaslovna/naslovna/Maske kao potreba, stvar politike, ali i mode\nIgor Golubović Send an email 24. јула 2020\nZbog pandemije virusa korona, zaštitne maske za lice sada se ubrajaju u predmete bez kojih mnogi ljudi širom planete ne izlaze iz kuće, a njihova upotreba svijetom se raširila brže nego što je to u istoriji bio slučaj s većinom klasičnih odjevnih predmeta.\n„Možda nikada nije došlo do tako brze i dramatične promjene u ljudskom ponašanju“, kaže za AP Džeremi Hauard, suosnivač organizacije „Maske za sve“, koja lobira u korist upotrebe maski.\nMeđutim, nemaju svi istovjetan odnos prema nošenju maski, kao ni prema samoj pandemiji COVID-19 – ima i onih koji smatraju da maske ograničavaju njihove slobode, a da virus korona praktično ne postoji, te da je zapravo u pitanju jedna velika prevara.\nSamim tim, sve je poprimilo i političku dimenziju, a globalnu debatu između zagovornika nošenja maski i onih koji se tome protive raspiruju i nejasne i mješovite poruke zvaničnika o tome da li maske štite od zaraze ili ne.\nDjecije 2km komad\nGepostet von Bojana Kovacevic am Montag, 20. Juli 2020\nKako navodi AP, među onima koji su načinili potpuni zaokret po ovom pitanju najviše se ističe američki predsjednik Donald Tramp, koji je masku na javnim mjestima počeo da nosi tek pošto je od COVID-19 u SAD ukupno umrlo najmanje 134.000 ljudi, a ove sedmice je, u objavi na Twitteru, nošenje maske proglasio patriotskim činom.\nZnatno vedriji primjer i dokaz da su maske postale i dio današnjih modnih trendova predstavlja slučaj Lore Estije, zaposlene u jednoj prodavnici tkanina u francuskom gradu Sen Žermen an Le, koja ističe da već ima zbirku od tridesetak raznolikih maski napravljenih u „domaćoj radinosti“.\nOva Francuskinja tvrdi da joj je postalo zadovoljstvo da svakog jutra za taj dan odabere masku odgovarajuće boje i dezena, u skladu sa svojom odjevnom kombinacijom i raspoloženjem, kao i da joj se izlazak iz kuće bez maske sada čini gotovo neprirodnim.\n„Ljudi imaju veoma jaku sposobnost prilagođavanja – naviknu se na sve“, kaže ona.\nPotvrđeno još 125 slučajeva virusa korona u RS\nNajveća isplaćena plata u maju 30.876 KM


RTS :: Miloš Milivojević: album „Accord for Life: Klasična harmonika”\nRadio Beograd 3 Miloš Milivojević: album „Accord for Life: Klasična harmonika”\nMiloš Milivojević: album „Accord for Life: Klasična harmonika”\nnedelja, 25. nov 2018, 20:55\nPredstavićemo debitantski album Miloša Milivojevića, koji je pod nazivom „Accord for Life: Klasična harmonika” objavljen 2. novembra ove godine.\nMiloš Milivojević rođen je u Kragujevcu, gde je završio srednju Muzičku školu kao đak generacije, u klasi renomiranih profesora Radomira Tomića i Vojina Vasovića. Godine 2002. postao je stipendista Kraljevske muzičke akademije u Londonu, a dve godine kasnije počeo je da nastupa kao jedini predstavnik Akademije na ceremonijalnim svečanostima kraljevske porodice na Univerzitetu u Londonu. U zvanje saradnika na Kraljevskoj muzičkoj akademiji imenovan je 2014. godine, kada je od ove visokoškolske ustanove dobio i priznanje za doprinos kulturi i stvaralaštvu u svojoj profesiji.\nMiloš Milivojević nastupa kao solista i član kamernih sastava od kojih se izdvajaju London tango kvintet, ansambl Kosmos, duo Akord i worl music sastav Paprika. Aktivno sarađuje sa kompozitorima i do sada je izveo više od četrdeset svetskih premijera dela za solo harmoniku i kamernih kompozicija. Izdvajaju se svetske premijere kompozicija britanskih autora Entonija Gilberta, Patrika Nana kao i britanska premijera Sekvence za harmoniku italijanskog kompozitora Lučana Berija.\nOd početka profesionalne karijere britanska kritika izdvaja Miloša Milivojevića kao talentovanog umetnika, koji svojim interpretacijama pokazuje da je „neustrašiv" virtuoz, a neke pozitivne kritike objavljene su i u uglednim dnevnim listovima Indipendent, Gardijan i Tajms.\nDebitantski album ovog harmonikaša, koji je objavljen 2. novembra, kritika je označila kao briljantno ostvarenje i „uragan" inventivnosti. Milivojević svoju svestranost, koja je još jednom došla do izražaja, ovog puta prikazuje kroz repertoar od barokne do savremene muzike. Izuzetnom virtuoznošću i jasnom dinamičkom ekspresivnošću, u delima Skarlatija, Baha i Mendlsona, uspeva da dočara zvuk orkestra i orgulja.\nSa albuma Accord for Life: Klasična harmonika Miloša Milivojevića slušaćete Sonate Domenika Skarlatija, i to u de-molu, Ef-duru i fis-molu. Potom Koral i varijacije iz Sonate za orgulje u de-molu Feliksa Mendelsona, kao i svitu Pet pogleda na život zatvorenika u gulazima Viktora Vlasova. Ovo je jedno od dela u kojima Vlasov zvučno opisuje Staljinove gulage i stradanje ruskog naroda, dok su neka direktno inspirisana knjigom Arhipelag Gulag, ruskog nobelovca Aleksandra Solženjicina. Do kraja emisije čućete još i ostvarenja Iznutra Franka Anželisa i Uvod i Tarantelu opus 43 Pabla de Sarasatea.


Onlajn mediji u doba korone: Vrtoglavi rast broja čitalaca 'ubio' angažman publike\nDomaći startap Content Insights, koji je kreirao platformu za praćenje ponašanja medijske publike, analizirao je ponašanje publike pre i za vreme trajanja krize želeći da pomogne medijima da bolje razumeju ponašanje čitalaca. U analizu je uključeno 29 sajtova domaćih medija koji koriste usluge servisa Content Insights. Među ovim medijima devet je nacionalnih publikacija, dok je 20 lokalnih i regionalnih medija. Većina medija koje smo analizirali može se smatrati kvalitetnim medijima, a u istraživanju nema nijednog tabloida, dok čak sedam medija pripada određenoj niši.\nPodaci korišćeni u ovoj analizi prikupljani su od 1. januara 2020. godine, kada su mediji počeli da govore o pojavi novog virusa u Kini, do 18. aprila, kada su domaći mediji već počeli da beleže pad posećenosti u odnosu na rekorde zabeležene nekoliko nedelja pre toga.\nDa bi analizirao ova tri ponašanja, Content Insights zbraja metrike koje opisuju određena ponašanja, kreira algoritme i onda analizira njihove vrednosti. U skladu sa svojom važnošću i težinom, ove metrike različito doprinose kranjem rezultatu. Tri skupa metrika opisuju tri različita ponašanja – vidljivost (doseg) sadržaja, angažman publike i vernost (lojalnost) čitalaca. Content Insights verne čitaoce definiše kao ljude koji su nadprosečno angažovani kada čitaju sadržaj, a u isto vreme imaju razvijenu naviku posećivanja nekog vebsajta. Vernost nekom tekstu, autoru, rubrici ili temi računa se pomoću broja vernih čitalaca, procenta vernih čitalaca od ukupnog broja i nivoa njihove vernosti.\nVrtoglavi rast u dosegu sadržaja (broj čitalaca, broj novih čitalaca, aktivnost na društvenim mrežama, itd.) i vernosti čitalaca beležimo od 9. marta, samo tri dana nakon registrovanja prvog slučaja oboljevanja u Srbiji. Rast koji u nekim trenucima dostiže i više od 50 odsto, počinje da opada već u poslednjoj nedelji marta, da bi se doseg i lojalnost čitalaca gotovo vratili na stanje pre krize već 15. aprila. To čudi, s obzirom da je najveći broj novozaraženih, preko 400 dnevno, beležen upravo u periodu od 13. do 16. aprila. Analizirani mediji imali su preko dva miliona jedinstvenih čitalaca svakog dana od 11. marta do 6. aprila.\nMediji su oko mesec dana bili pod opsadom čitalaca, međutim angažman publike (vreme provedeno čitajući, dubina čitanja, broj tekstova pročitanih u jednoj sesiji, itd.) pretrpeo je ozbiljan pad. Razlog tome može se tražiti u najezdi novih čitalaca koji pre toga nisu bili konzumenti medijskog sadržaja ili barem nisu čitali medije koje su sada posećivali. U trenucima najvećeg rasta vidljivosti sadržaja, angažman opada i do 30 odsto u odnosu na stanje pre krize.\nPad angažmana čitalaca beležimo već od 25. februara, a to su dani kada se daleko više govori o situaciji u regionu i žarištima u Evropi, kao što je Italija. Angažman se vraća skoro na stanje pre krize upravo u trenucima kada broj čitalaca i njihova vernost počinju da opadaju, odnosno sredinom aprila. Povećanje angažmana beleži se od 21. marta, kada u Srbiji već imamo prvog preminulog od novog virusa, a dnevni broj novobolelih je već dvocifren.\nZa ovakve rezultate, posebno u vidljivosti i lojalnosti najzaslužniji je sadržaj koji se ticao korona virusa. Indeks rasta za vidljivost sadržaja, kada se pogledaju samo priče o virusu pokazuje rast i do 1.000 puta, kada se uporede početak krize i njen vrhunac. Početak vrtoglavog rasta u vidljivosti ove vrste tekstova upravo je 9. mart. To je dana kada je Srbija otkrila drugog građanina zaraženog virusom korona.\nGlavni krivac za rast lojalnosti čitalaca ponovo su priče o korona virusu. Indeks rasta za priče koje se ne tiču korone je praktično ravna linija. U piku krize, odnosno danima oko 25. marta lojalnost čitalca bila je i do 600 puta veća u odnosu na sam početak pojave priča o korona virusu.\nKoliko se pisalo o koroni?\nU jednom trenutku svima nam se činilo da su se sajtovi onlajn medija u Srbiji pretvorili u “korona biltene”, te da su svaka vest i članak govorili o novom virusu. Podaci pokazuju nešto drugačiju sliku. Analizirani mediji od 1. januara do 18. aprila u proseku su dnevno objavljivali 823 nove priče.\nPovećanju obima posla za medije svedoči činjenica da je dnevni prosek novoobjavljenih tekstova od početka janura do početka marta 773, dok je taj broj od početka marta do 18. aprila 881 novi tekst u proseku svakog dana. To je povećanje broja objavljenih tekstova za nešto više od 12 odsto za vreme trajanja krize u Srbiji.\nPodaci o zastupljenosti priča koje se tiču korona virusa u ukupnom izveštavanju medija pokazuju nagli skok nakon 9. marta 2020. godine, dok je vrhunac u broju korona priča ostvaren 20. marta, baš kada je u Srbiji preminuo prvi pacijent zaražen novim virusom. U danima oko 20. marta , odnosno tokom druge nedelje aktivnosti virusa u našoj zemlji, priče o koroni su činile u proseku skoro 44 odsto svih objavljenih priča na analiziranim medijima. Dakle, u piku krize, gotovo polovina priča u domaćim medijima ticala se korona virusa.\nKada je udeo članaka o virusu bio najveći, analiziranih 29 sajtova dnevno su objavljivali gotovo 500 priča koje se tiču korona virusa.\nInteresovanje medija za novi virus počelo je da opada oko 1. aprila, a udeo priča o pandemiji je od 1. aprila do 18. aprila u proseku iznosio nešto manje od 35 odsto. Ovaj rezultat možda nije očekivan, s obzirom da se upravo u tih 18 dana beležio veliki rast broj obolelih, a u tom periodu se nalazi i dan sa najviše preminulih u Srbiji, čak devet.\nCrna hronika više nije najčitanija\nUrednici domaćih medija složiće se da su stranice crne hronike među najčitanijim vestima, posebno kada ovu rubriku poredimo sa drugim rubrikama. Mnogi mediji su svoje izveštavanje o korona virusu bazirali u posebnim rubrikama “otvorenim” za ovu namenu.\nKroz analizu nekoliko različitih rubrika, Content Insights je ispratio promenu interesovanja čitalaca od tradicionalno najčitanijih rubrika kakve su Crna hronika i Sport, do potpune hipnotisanosti pričama o korona virusu. Od 1. januara do 18. aprila u rubrikama koje smo analizirali zabeleženo je skoro 105 miliona čitanja tekstova. Pored rubrika sa vestima o virusu, poredili smo i rubrike Crna hronika, Sport, Zdravlje i Kultura.\nOd ovih pet rubrika čak 68 odsto čitanja odlazi na vesti iz korona rubrika, dok je na drugom mestu Crna hronika sa 22 odsto čitanja. Treći je Sport sa 8 odsto čitanja, Kultura je pretposlednja sa dva odsto, dok ostale priče o zdravlju nisu uspele da privuku ni jedan ceo procenat čitalaca.\nIstini za volju, u rubrikama o korona virusu objavljeno je najviše priča – čak 47 odsto. Sledi Sport sa 37 odsto objavljenih tekstova, ali ni približno dobrim odzivom publike kao u slučaju Crne hronike ili rubrika koje se tiču virusa. U rubrici Crna hronika objavljeno je ukupno devet odsto priča, šest odsto je objavljeno u rubrici Kultura, dok je jedan odsto priča nastao u rubrici Zdravlje.\nIzveštavanje o korona virusu počelo je vrlo rano u domaćim medijima, a broj čitalaca ovih tema prvi put je postao značajan krajem januara, kada je taj broj već prešao 100.000 čitanja dnevno u analiziranim medijima. Do kraja februara broj čitanja priča o korona virusu se već upetostručio i vrteo oko pola miliona dnevno, iako se virus još nije ni pojavio u Srbiji.\nPriče iz Crne hronike bile su potpuno neprikosnovene sve do 24. februara. U to doba virus je stigao u Evropu. U Italiji je tek preminulo sedam ljudi, ali publika je već slutila šta će biti glavna tema narednih meseci. Taj 24. februar je prvi dan kada su tekstovi o koroni bili čitaniji od priča iz ostale četiri rubrike. Od tada, pa sve do kraja naše analize, tekstovi o virusu bili su daleko najčitaniji, ukoliko poredimo pomenute rubrike. U piku čitanja, priče o koroni, samo su na medijima koje smo analizirali, dnevno imale više od 4,3 miliona čitanja.\nNe, ljudi nisu bili ništa angažovaniji kada su čitali o koroni\nU nastavku analize poredili smo teme članaka, odnosno njihove tagove bez obzira na rubriku u kojoj se nalaze. Ovoga puta fokus nije samo na broju čitanja, već i na angažmanu publike. Čitaoci tekstova o korona virusu nisu bili angažovaniji od čitalaca drugih tema u medijima koje smo analizirali.\nUkupan broj čitanja analiziranih tekstova je čak 1,1 milijardu. Od toga skoro 800 miliona čitanja zabeleženo je na tekstovima koji su se nisu ticali korona virusa. To je približno 71 odsto od ukupnog čitanja svih članaka koje su objavili posmatrani mediji. Članci o koroni zabeležili su 330 miliona čitanja, što je oko 29 odsto.\nIako je ukupno interesovanje publike za priče o koroni daleko veće od interesovanja za bilo koju drugu temu, metrike koje opisuju angažman čitalaca otrkivaju da su oni bili manje angažovani kada su čitali o virusu. Na primer, udeo čitanja tekstova o koroni je bio 29 odsto, ali je udeo socijalnih akcija (lajkova, šerova, komentara na tekstove na društvenim mrežima) 26 odsto od ukupnog.\nNeznatno je manja i vrednost metrike dubine sajta, odnosno broj tekstova koje publika pročita u istoj čitalačkoj sesiji nakon što je pristupila prvom tekstu. Prosečno vreme provedeno čitajući tekstove o koroni je tačno jedan minut, što je četiri sekundi više u odnosu na prosek za ostale teme. Ipak, prosečna dubina čitanja tesktova za šest procenata je manja kod priča o koroni u odnosu na ostale priče što sugeriše da su tekstovi o virusu bili duži od ostalih.\nLjudi radije dele sadržaj lokalnih medija\nNaši podaci pokazuju da su nacionalni onlajn mediji bili prva stanica velike većine građana koji su se informisali o korona virusu. Udeo lokalnih medija u čitalačkim sesijama tekstova o koroni bio je svega 2,14 odsto od ukupnog broja čitanja, dok je taj isti procenat za ostale teme iznosio 7,73 odsto. Ovo nam pokazuje da su čitaoci radije birali velike medije za informacije o pandemiji.\nIpak, jedan indikator nam govori i o povezanosti koje čitaoci imaju sa pričama lokalnih medija. Naime, ljudi daleko radije šeruju priče lokalnih medija. Publika lokalnih medija čak četiri puta više je šerovala tekstove o virusu u odnosu na publiku nacionalnih medija.\nNa 100 čitanja tekstova o virusu u lokalnim medijima bilo je u proseku 8,2 šerovanja tih tekstova na društvenim mrežama. S druge strane, za isti broj čitanja tekstova o koroni u nacionalnim medijima, bilo je u proseku svega 2,1 deljenja na društvenim mrežama. Odnos čitanja i šerovanja sličan je i kada se pogledaju ostale teme, s tim da su ljudi nešto manje šerovali priče o koroni u odnosu na tekstove druge tematike.\nI angažman publike je na strani nacionalnih medija. Publika nacionalnih medija čitala je oko 16 odsto više tekstova tokom jedne čitalačke sesije, u odnosu na publiku loklanih medija. Podaci pokazuju da je 100 čitalaca priča o virusu na nacionalnim medijima pročitalo u proseku 181 članak tokom jedne sesije, dok je taj broj kod loklanih medija 152. Ovakav rezultat može se pripisati i boljim tehnološkim rešenjima sajtova velikih medija, kao i sistema koji preporučuju sadržaj za dalje čitanje publici.\nPublika je čitajući priče o koroni na nacionalnim medijima provodila oko 10 sekundi više u poređenju sa tekstovima iste tematike u lokalnim medijima. Situacija je obrnuta za tekstove koji se ne tiču virusa. Vrednosti metrike dubine čitanja, pokazuju da su tekstovi lokalnih medija o virusu zapravo bili kraći u odnosu na tekstove nacionalnih medija.\nČitaoci su angažovaniji na pričama iz inostranstva, a više šeruju priče koje se tiču Srbije\nPodaci koje smo prikupili o tome da li se tekstovi tiču situacije sa virusom u Srbiji ili inostranstvu pokazuju da je publika u Srbiji zapravo bila angažovanija kada je čitala priče iz sveta. Oni su provodili više vremena čitajući tekstove iz sveta ukoliko gledamo prosečno vreme čitanja po tekstu. Takođe, prosečna dubina čitanja bila je veća za priče iz sveta.\nPriče iz sveta u proseku su čitane tri sekunde duže, dubina čitanja teksta u proseku je veća za pet odsto za tekstove koji govore o situaciji sa korona virusom u drugim državama. Ovo nije velika razlika, s obzirom da je vreme čitanja svih priča oko 60 sekudni u proseku, ali je publika ipak bila blago angažovanija kada je čitala o koroni u inostranstvu.\nContent Insights takođe računa i dubinu stranice (vebsajta), odnosno broj pročitanih tekstova tokom jedne čitalačke sesije. U proseku stotinu čitalaca priče o virusu u svetu, čitalo je u jednoj sesiji 201 tekst, dok je ta ista metrika za priče koje govore o koroni u Srbiji 180 tekstova na 100 čitalaca.\nIako ovo možda govori koliko smo pomno pratili situaciju u drugim zemljama, podaci o šerovanju tekstova pokazuju da smo na našim fidovima na društvenim mrežama ipak daleko radije delili sadržaj koji se tiče situacije u Srbiji. Na 100 čitanja tekstova o koroni u drugim zemljama u proseku je bilo 1,3 šera, dok je taj broj skoro 2,3 kada su u pitanju korona priče koje se tiču naše zemlje.\nAngažman na društvenim mrežama, gotovo je duplo veći na pričama o virusu u Srbiji nego na tekstovima o virusu u svetu. Prosečan broj socijalnih akcija (lajkova, šerova, komentara, itd.) po tekstu koji se ticao sitaucije o Srbiji je 156, dok je taj broj za sve ostale zemlje 82.\nKoliko nas je korona plašila?\nIstraživali smo kod koliko je čitalaca domaćih medija korona virus bio glavna tema u ukupnoj konzumaciji medijskog sadržaja. Čitaoce smo podelili u pet grupa, prema interesovanju za priče koje se tiču pandemije.\nU prvog grupi publika je dnevno čitala za pet ili više priča o pandemiji u odnosu na ostale tekstove. U drugoj grupi to je između dva i četiri teksta u korist pandemije. Treću grupu čine oni koji su čitali približno isti broj tekstova o virusu i drugim temama, četrvrtu oni koji su čitali između dva i četiri teksta više o ostalim temama u odnosu na tekstove koji se tiču virusa, dok su u petoj grupi oni čitaoci koji su konzumirali pet ili više tekstova o ostalim temama u odnosu na teme koje se tiču korona virusa.\nOvakva statistika pokazuje koliko su priče o virusu dominirale nečijim medijskim menijem i može nam dati znak o tome koliko nas je zapravo pandemija plašila.\nNajveći broj ljudi tokom posmatranog perioda pripada grupi čitalaca koji su podjednako čitali teme o virusu korona i ostale teme. U proseku po danu, to je skoro 73 odsto od svih čitalaca. Za njima slede čitaoci iz četvrte grupe i dnevni prosek čitalaca je bio 11,6 odsto. Publika iz četvrte grupe je ona koja se informisala o virusu, ali je ipak prednost davala drugim pričama. Treća najveća grupa je ona pod rednim broje dva i tu dnevno u proseku našlo 10,2 odsto čitalaca. To su oni koji su blagu prednost u svom onlajn informisanju davali pričama o virusu.\nNajveće interesovanje čitaca za pandemiju vidi se i kroz veličinu grupa čitalaca koji blagu prednost daju tekstovima o virusu i onoj koji blagu prednost daju ostalim tekstovima. Grupa ljudi koja je prednost davala ostalim vestima 10. marta postaje manja od grupe ljudi koja je umereno više čitala o koroni. To je period kada su čitaoci bili najzainteresovaniji za situaciju sa virusom, ujedno i vreme kada se u Srbiji beleže prvi slučajevi oboljevanja i uvodi vanredno stanje. Ove dve grupe ponovo menjaju mesta 3. aprila. Ponovo je više onih koji čitaju više o drugim temama. Zanimljivo, to se nije desilo kada je došlo do rasterećenja situacije u Srbiji, već u vreme kada je broj smrtnih slučajeva svakoga dana još uvek bio visok, dok broj novoobolelih još uvek nije dostigao svoj dnevni maksimum.\nU gotovo istom periodu, od 10. marta pa dalje raste broj čitalaca iz prve grupe. Raste broj onih koji su svoju medijsku dijetu podredili tekstovima o koroni. To je jasan znak da je medijski pik pandemije u Srbiji zapravo bio od 10. marta do prvih nekoliko dana aprila.\nNajmanji broj čitalaca pripada ekstremnim grupama. Oni koji su dnevno čitali za pet ili više priča o virusu u odnosu na sve druge je skoro 1,5 odsto. Ovu grupu možemo opisati kao najplašljiviju, ali to takođe mogu biti i ljudi koji obično nisu čitali onlajn medije, te su želeli da se isključivo informišu o virusu.\nMeđu čitaocima u prvoj grupi najviše je vernih (lojalnih) čitalaca medija, odnosno prema našoj definiciji, visoko angažovanih čitalaca koji imaju naviku da posećuju određeni medij. Od ukupnog broja u prvoj grupi dnevno je u proseku skoro 47 odsto bilo lojalnih čitalaca. Kada se ovoj grupi priključi i druga grupa, taj broj opada na svega 12 odsto u proseku. Dakle, najverniji fanovi medija u doba pandemije čitali su za pet ili više priča o koroni dnevno u odnosu na ostali sadržaj.\nS druge strane, grupa koja je potpuno odlazila u drugu krajnost i davala ogromnu prednost tekstovima o ostalim temama imala je dnevno u proseku 1,35 odsto čitalaca.\nČitaoci iz ove grupe nisu mogli da sačine ni ceo procenat u periodu od 13. do 25. marta, što govori o tome koliko je veliko bilo interesovanje čitalaca za priče o virusu kada je situacija u Srbiji bila najozbiljnija.\nČitaoci su nešto aktivnije tražili sadržaj nego ranije\nPodaci o kanalima kojim su čitaoci stizali do medijskog sadržaja otkrivaju da su tekstove o koroni nešto više nalazili na društvenim mrežama, putem internet pretrage i direktno, klikovima na linkove koji vode do tekstova, kada sve ove brojeve uporedimo sa podacima o kanalima distribucije ostalih tekstova.\nBlagi rast čitalaca koji dolaze kroz pretrage i direktnim klikovima na link (ovde ubrajamo i njuzletere, Viber i WhatApp grupe, itd.) pokazuje nam da su ljudi bili aktivniji i sami tražili informacije. U ukupnom broju poseta, čitanja sa pretraživača zabeležila su rast od skoro jedan procenat, dok je direktih poseta bilo skoro 2,4 odsto više.\nRast je zabaležen i u broju poseta sa društvenih mreža i to za 3.5 odsto od ukupnog broja poseta, što opet otkriva da su ljudi prihvatali i kada im se te informacije plasiraju, kada ih oni ne potražuju. Na rast poseta sa društvenih mreža verovatno je uticalo i povećanje slobodnog vremena čitalaca.\nPad beleže čitanja sa drugih kanala i to za čak 6,7 odsto. U druge kanale spada sve što nije direktan, saobraćaj sa pretraživača, saobraćaj sa društvenih mreža, interni saobraćaj unutar samog sajta. To mogu biti posete sa raznih agregatora vesti, internet foruma ili drugih sajtova koji su linkovali ka ovim tekstovima.\nNagrađivani novinar zalutao u svet analitike i velikih setova podataka. Danas pomaže medijima donoseći informacije o publici i konzumaciji onlajn sadržaja.


Početak/Obrazovanje/Ove devojke povezuje ljubav prema nauci i njima je potrebna podrška da rašire svoja krila (VIDEO)\n„One nisu svakog dana na televiziji i u medijima, a to zaslužuju...“\nNiške Vesti29. februara 2020.\nKako sami organizatori kažu, ove četiri mlade heroine, predstaviće svoja dostignuća javnosti, ali će i ukazati na probleme sa kojima se devojke u nauci susreću.\nPodsetimo, organizacija “Nađi Raula” iz Niša uz podršku Ambasade Australije u Beogradu organizuje tradicionalni “Forum mladih naučnika”. Forum se održava u četvrtak, 5. marta 2020. godine u Svečanoj Sali Univerziteta u Nišu. Među govornicima na ovogodišnjem forumu očekuju se mladi talenti, budući naučnici, ali i predstavnici Ambasade Australije koji će u okviru studije slučaja, predstaviti obrazovanje Australije. Ideja o organizaciji Foruma mladih naučnika, potekla je od Jovana Milića, tada učenika Mašinsko tehničke škole “15.maj”.\nUčesnici ovogodišnjeg Foruma mladih naučnika, diskutovaće na temu: „Devojke u nauci. Ima li predrasuda i koliko je teško biti najbolja u nauci?“\nVideo u kojem Vas ove heroine pozivaju na Forum mladih naučnika:\nEmilija Jovanović Forum mladih naučnika Isidora Tasić Jelena Zdravković mladi talenti Sara Milošević\nLaptop za vrednu Zaplanjku Jelenu Zdravković


U tunelu Crnaja (Konjic-Jablanica) tokom dana u funkciji obje trake\nFoto: Igor Božović - BHRT\nDanas do 19 sati obustavljen je saobraćaj na regionalnom putu Jezero-Šipovo. Za vrijeme obustave saobraćaj je preusmjeren na alternativni pravac Šipovo-Baraći-Mrkonjić Grad.\n– Zbog radova obustavlja se saobraćaj u ulici Hrasnička cesta (od spoja sa ulicom Butmirska u dužini od 1100 metara) od 07 do 16 sati.\n– Zbog radova na rekonstrukciji saobraćajnice, u vremenu od 09 do 18 sati obustavlja se saobraćaj u ulici Srebrenička (od raskrsnice sa ulicom Marka Marulića do raskrsnice sa ulicom Paromlinska).\n– Zbog izvođenja radova, u vremenu od 08 do 17 sati obustavlja se saobraćaj u ulicama Pirin brijeg i Tepabašina.\n– Zbog izvođenja sanacionih radova usporeno se saobraća u ulicama: Pijačna, Bolnička, Radnička, Mehmeda Handžića, Soukbunar, Bulevar Meše Selimovića (Čengić Vila-Malta i Malta-Čengić Vila) od 22 do 06 sati, Zlatnih ljiljana, Posavska, Adema Buće, Novopazarska, Smaila Šikala, Safeta Zajke i Kolodvorska.\nZbog izvođenja sanacionih radova, obustavljen je saobraćaj na dionici regionalnog puta R-445 pansion „Mušinbegović-BP „HIFA“. Putnička vozila iz smjera Kaknja koriste lokalnu cestu kroz naselje Zimča do marketa „Seno“ u Moštru, a iz smjera Visokog lokalnu cestu kroz naselje Očazi, pored firme „Asfaltgradnja“, saopćeno je iz IC BIHAMK-a.\nTags\t#BIHAMK\t#tunel Crnaja\nIzložba "Hiljadu lica" Lane Lončarević u Foto galeriji u Jelićevoj\nU BiH sunčano, temperature do 32 stepena


Foto: N.N. | Istočna Hercegovina i Brčko bez sigurne kuće\nAnja Matarugić 20.11.2019 07:30\nBANJALUKA, TREBINJE - Istočna Hercegovina i Brčko distrikt još čekaju izgradnju prve sigurne kuće za žrtve porodičnog nasilja, dok gradovi koji imaju ovaj vid utočišta muku muče sa njihovim finansiranjem.\nTako je izgradnja prve sigurne kuće za žene žrtve nasilja u porodici u Trebinju pomjerena za sljedeću godinu, jer i ove godine nedostaju sredstva za njenu izgradnju.\nNaime, izgradnja prve sigurne kuće u Istočnoj Hercegovini trebalo je da počne ove godine, ali kako kaže Ljiljana Čičković, direktorica Fondacije "Ženskog centra" Trebinje, to nije moguće, jer je smanjen budžet grada Trebinja.\n"Smanjenje budžeta grada uticalo je na to da se izgradnja sigurne kuće mora pomjeriti za narednu godinu. Mi smo do sada uradili idejni projekat i u regulacioni plan je uvedena lokacija gdje će biti sigurna kuća", kazala je Čičkovićeva.\nDodaje da je novim idejnim projektom kapacitet sigurne kuće sa 20 ležajeva smanjen na 12, da bi investicija bila prihvatljiva i moguća.\nIstakla je da je "Ženski centar" u Trebinju tokom ove godine imao 172 intervencije po prijavi žrtava nasilja.\nTatjana Ristić, predsjednica Udruženja "Gender" Brčko, potvrdila je da Brčko distrikt još nema sigurnu kuću te da je glavni razlog za to što statistički podaci ne pokazuju da bi izgradnja ove kuće bila opravdana.\n"Prije nekoliko godina pokrenuta je akcija za otvaranje sigurne kuće, ali statistički podaci, kojima raspolažu policija, Centar za socijalni rad, tužilaštvo i sud, ne ukazuju na to da bi ovo bilo opravdano. Naime, godišnje bude podneseno oko 15 prijava za porodično nasilje", kaže Ristićeva.\nIstiče da ipak u Centru za socijalni rad Brčko distrikta postoji fond koji obezbjeđuje da žrtve, ako to žele, mogu da dobiju smještaj u sigurnoj kući u Bijeljini, Tuzli ili Modriči.\nMnogobrojne sigurne kuće manjak finansijskih sredstava navode kao jedan od najvećih problema, a na to su nedavno ukazali i iz Gender centra RS, rekavši da sigurnim kućama prijeti opasnost da ostanu bez finansijskih sredstava.\nTako u Udruženju "Žena BiH" iz Mostara kažu da u ovom gradu sigurna kuća "Marguerite" postoji od 2000. godine, a raspolaže sa 28 ležajeva.\n"Kroz našu sigurnu kuću godišnje prođe oko 20 žena, a najveći problem koji imamo su finansije", rekli su u ovom udruženju.\nU sigurnoj kući "Budućnost" Modriča, čiji je kapacitet 16 kreveta, kažu da bi bilo šteta da se bilo kakva donatorska sredstva obustave, jer se bez tih sredstava ne mogu realizovati njihovi projekti.\nNajveći problem tuzlanske sigurne kuće "Vive žene" takođe je finansiranje, jer prema njihovim riječima, imaju minimalna godišnja finansijska sredstva, a broj žrtava u sigurnoj kući se ne smanjuje.\n"Problem je što se ne poštuje član zakona koji kaže da Vlada FBiH treba 70 odsto da učestvuje u finansiranju, a kantoni 30 odsto. Takođe, dobijamo i vrlo malo sredstava od donatora, kako za sigurnu kuću, tako i za finansiranje plate uposlenika", kazali su u ovoj sigurnoj kući.\nU sigurnoj kući "Žene sa Une" Bihać kažu da se, pored svih finansijskih problema, fokusiraju na to da izvuku žene iz porodičnog nasilja.\n"U nekim opravdanim slučajevima žene ostaju u sigurnoj kući i duže, ali se često vraćaju u porodicu gdje su trpjele nasilje. Nedostaje nam sistemska karika osnaživanja žena da bi one mogle početi novi život bez nasilja", poručili su iz ove sigurne kuće.


Preduzeće planira da u narednom periodu obezbedi najlonske džakove za domaćinstva u kojima bi se prikupljao suvi otpad, s ciljem da se deo smeća proda i da se od ostvarenih prihoda pokriju troškovi razdvajanja smeća u domaćinstvima.\n„Potisje“ će u saradnji sa nevladinim udruženjem Ekološka mreža „Panonika“ od 1. marta da počne edukaciju dece iz predškolske ustanove i škola o važnosti i o načinima primarne selekcije otpada u domaćinstvima. U roku od dva meseca trebalo bi da bude održano 500 predavanja za decu na teritoriji opštine, a edukacija građana će biti obavljena početkom juna po principu od vrata do vrata.\nZa sada su napravljene dvojezične – srpski i mađarski – brošure za obdaništance i školarce, a u toku je i izrada letaka za domaćinstva.\nPodsetimo da je krajem aprila prošle godine „Potisje“ sa firmom „Sekopak“ iz Beograda sklopilo petogodišnji ugovor o primarnoj selekciji komunalnog otpada u Bečeju, kada je beogradska firma „Potisju“ besplatno obezbedila 35 kanti za sakupljanje stakla – sa svim ugostiteljskim objektima u Bečeju je dogovoreno da će uzeti kante – kada je dobijeno i 10 kontejnera za PET ambalažu i aluminijum, a dogovorena je isporuka još 15 komada. Tada je najavljeno da je naredni korak „Potisja“ razvoj sistema sakupljanja papira, plastike i svih vrsta ambalažnog otpada i u domaćinstvima.\nViše iz ove kategorije « Direktor JP Toplana Bečej: Neophodna rekonstrukcija vrelovodne mreže\tNacionalna služba za zapošljavanje: Konkursi za zapošljavanje, javne radove, samozapošljavanje… »


TV Most - Počinje 21. Festival koreografskih minijatura\nPod sloganom "U korak s vremenom" na sceni "Raša Plaović" Narodnog pozorišta u Beogradu danas počinje 21. Festival koreografskih minijatura (FKM).\nMeđunarodno takmičenje koreografa održava se danas i sutra u organizaciji Udruženja baletskih umetnika Srbije (UBUS) i uz podršku Ministarstva kulture i informisanja Srbije i Grada Beograda, a ove godine stiglo je 69 prijava iz 18 zemalja sveta.\nDanas će se predstaviti odabrani koreografi iz Italije, Švajcarske, Jermenije, Ukrajine, Poljske, Slovenije, Nemačke, Bugarske i Srbije, a žiri će napraviti selekciju za finale, 3. juna, kada će se takmičari nadmetati za nagrade.\nČlanovi žirija su primabalerina Ašhen Ataljanc, prvakinja baleta Srpskog narodnog pozorišta Andreja Kulešević, koreografi Vesna Orlić (Austrija), Sara Sguoti (Italija) i Radu Poklitaru (Ukrajina).\nŽiri će dodeliti tri glavne festivalske nagrade - prva nagrada iznosi 2.000 evra, druga 1.000 evra, a treća 500 evra i plaketu "Aleksandar Izrailovski" za inventivnost umetničkog izraza.\nPored stručnog žirija, takmičenje prati i žiri kritike koji čine kritičari Jelena Kajgo, Sanja Krsmanović Tasić i koreograf Vera Obradović, koji će dodeliti nagradu kritike.\nTu je još i nagrada publike za one takmičare koji dobiju najveći aplauz dok vanredno izdanje u vidu stipendije domaćem koreografu, sada već tradicionalno na FKM-u dodeljuje Institut za umetničku igru.\nUBUS kao organizator Festivala i borac za bolji status naše plesne zajednice, posebnu pažnju poklanja domaćim stvaraocima kroz podršku za dalji rad i promociju.\nShodno tome, UBUS dodeljuje jedinstvenu nagradu "Ohrabrenje" koreografu iz Srbije, a nagrađeni dobija sredstva za realizaciju celovečernje predstave koja premijerno biva izvedena u okviru narednog FKM-a, a nakon toga i na drugim festivalima i plesnim scenama u gradovima po Srbiji i inostranstvu.\nU okviru revijalnog programa, 4. juna u saradnji sa projektom "Dani Smiljane Mandukić" biće izveden "Esej u pokretu" posvećen začetnici savremene igre kod nas, dok će se 7. i 10. juna u Bitef teatru predstaviti domaći koreografi koji su ostvarili uspeh tokom prethodne sezone - Miloš Isailović nosilac nagrade "Dimitrije Parlić" za 2016. i Dušan Murić koji je prošle godine osvojio čak tri nagrade na takmičenju koreografa među kojima i nagradu "Ohrabrenje" za svoju minijaturu.\nPrateći program festivala, u vidu seminara "Kritičke prakse u oblasti umetničke igre 4", nastavilja kroz predavanja i radionice sa edukacijom budućih kritičara umetničke igre.


MOK suspendovao Kuvajt iz članstva zbog mešanje politike\nBeta 27. oktobra 2015. 20:50\nMeđunarodni olimpijski komitet (MOK) suspendovao je danas Kuvajt iz svog članstva zbog političkog mešanja u rad sporta, drugi put u poslednjih pet godina, tako da je sada neizvestan nastup sportista iz ove zemlje na Igrama u Rio de Žaneiru sledeće godine.\nU saopštenju Izvršnog odbora MOK navodi se da je suspenzija izrečena „da bi se zaštitio Olimpijski pokret u Kuvajtu od neovlašćenog mešanja vlade“.\nSuspenzija je izrečena zato što Kuvajt nije uspeo da promeni svoje osporavane sportske zakone do 27. oktobra, što je bio krajnji rok koji je MOK dao toj zemlji. Svetska fudbalska federacija (FIFA) suspendovala je Kuvajt iz istih razloga pre dve nedelje.\n„Olimpijski pokret u Kuvajtu suočavao se sa brojnim problemima da bi očuvao svoju autonomiju, naročito zbog zakona koji su nedavno promenjeni“, navodi se u saopštenju MOK.\nNakon pregovora između MOK i vlasti Kuvajta 12. oktobra u Lozani, MOK je zadao krajnji rok da se ti problemi reše.\n„Nažalost, krajnji rok je istekao danas, a vlada Kuvajta nije preduzela nikakve mere“, dodaje se u saopštenju.\nKuvajt sada ne može da učestvuje „ni u jednoj aktivnosti koja je povezana sa Olimpijskim pokretom, niti može da koristi nijedno od prava koje daju Olimpijska povelja ili MOK“.\nObustavljeno je i svako finansiranje nacionalnog komiteta, a MOK ima prava da povuče nove mere u vezi sa učešćem kuvajtskih sportista na Olimpijskim igrama ili takmičenjima vezanim za njih.\nAko se suspenzija ne ukine pre početka Igara u Riju, sportisti iz Kuvajta neće moći da predstavljaju svoju zemlju na njima. MOK bi mogao da razmotri i da im dodeli poseban status, tako da bi mogli da se takmiče pojedinačno pod olimpijskom zastavom.\n„MOK se nada da će sve umešane strane uskoro pronaći zadovoljavajuće rešenje i da će se ispraviti ova vrlo nesrećna situacija u interesu Olimpijskog pokreta u Kuvajtu, ali i sportista iz te zemlje, da bi mogli da učestvuju u brojnim međunarodnim takmičenjima koja nam predstoje, naročito na Olimpijskim igrama u Rio de Žaneiru“, navodi se u saopštenju.\nKuvajt je bio suspendovan i 2010. godine, takođe zbog mešanja vlade. Zemlja je vraćena u članstvo 2012, neposredno pred početak igara u Londonu, kada je vladar te zemlje, Šeik Sabah Al Ahmad Al Sabah obećao olimpijcima autonomiju, ali i donošenje novih zakona.\nMok je poslednjih godina izricao suspenzije Indiji, Ganu i Panamu zbog političkog mešanja, ali su svi na kraju vraćeni u članstvo.


Društvo Archives - Page 111 of 165 - GlobalCir\nYou are Here: Home / Društvo / Page 111\nFuzija Klinike za endokrinologiju sa Klinikom za nuklearnu medicinu KCUS rezultirala je kvalitetnijim zdravstvenim uslugama bolesnicima, kao i poboljšanjem međusobne saradnje i komunikacije ljekara i medicinskog osoblja. Spajanjem…\nApple je postao prva kompanija u svijetu čija je tržišna vrijednost dostigla trilion dolara. Dionice kompanije Apple jučer su na Njujorškoj berzi (NYSE) iznosile 201,5 dolara, a danas su…\nGlavni grad Šri Lanke Colombo za nekoliko će godina biti gotovo pa neprepoznatljiv. Naime, odmah pored poznate gradske promenade Galle Face Green i njezinih željeznih topova koje su…\nZa vrijeme Hladnog rata kod obala Velike Britanije došlo je do sudara dviju nuklearnih podmornica, a posljedice sudara su bile toliko velike da je umalo izbio treći svjetski…\nOd danas su vrtići u glavnom gradu Njemačke besplatni. U Berlinu su odlučili da roditelji čija djeca idu u gradske vrtiće od danas više za to ne moraju…\nKlinika za kardiovaskularnu hirurgiju je organizaciona jedinica KCUS-a, najstarije i najveće zdravstvene ustanove u BiH. Formirana je fuzijom Klinike za kardiohirurgiju i Klinike za vaskularnu hirurgiju. Ujedinjenjem kadrovskih, materijalno-tehničkih …\nDječiji i torakalni hirurzi, uz podršku i saradnju pedijatara, anesteziologa i radiologa KCUS spasili su život jednomjesečnom dječaku iz Bosanske Krupe. Beba je primljena na Pedijatrijsku kliniku sa…\nVlada Srbije priprema izmjene i dopune Zakona o službenoj upotrebi jezika i pisama, a u normiranju i zaštititi ćirilice kao matičnog pisma određuje se njezino obavezno korištenje i…\nULAZIMO U EKOLOŠKI DUG: Prirodne resurse trošimo brže nego što se regenerišu\nSvjetski fond za prirodu (WWF) danas je upozorio da se za trenutne potrebe čovječanstva prirodni resursi koriste 1,7 puta brže nego što ekosistemi mogu da se regenerišu. “Svijet…\nRektor Univerziteta u Sarajevu Rifat Škrijelj i predstavnik konzorcija IMAR Urban Consultants i ahA+knAp Khalid Abdulrahman Othman Hassan danas su potpisali Ugovor za reviziju izvedbenog projekta i nadzor…


Podnijeli krivičnu prijavu protiv policajaca. Sada će kolege tih policajaca da ih ispituju na okolnosti prijave - Antikorupcija\nPodnijeli krivičnu prijavu protiv policajaca. Sada će kolege tih policajaca da ih ispituju na okolnosti prijave\nAleksandra Ninić Vranješ i Sofija Grmuša, aktivisti neformalne grupe “Pravda za Davida, podnijele su u februaru 2020. godine krivičnu prijavu protv nekih od policajaca Policijske uprave Banjaluka zbog sumnje da su počinili krivično djelo “Povreda ravnopravnosti građana” jer im policajci nisu dozvolili da u novembru 2019. godine koriste javne površinu, odnosno sjede na klupi na Trgu Krajine.\nBanjalučko Okružno tužilaštvo nedavno je pokrenulo istragu protiv pet policajaca, zanimljivo, samo dan nakon što su iz “Pravde za Davida” o nepokretanju istrage obavijestili Kancelariju disciplinskog tužioca u VSTS. Podnijeli su disciplinsku prijavu protiv tužioca Aleksandra Simonovića.\nAleksandra Ninić Vranješ i Sofija Grmuša 11. juna pozvane su na saslušanje u Policijsku upravu Banjaluka u svojstvu svjedoka a povodom krivične prijave koju su podnijele. Njih dvije su, podsredstvom advokata, u prijavi tražile da se u istrazi izuzme Policijska uprava Banjaluka jer su njeni policajci predmet istrage. Ovako će, s obzirom da je tužilaštvo predmet proslijedilo Policijskoj upravi Banjaluka, policajci ove uprave da salslušavaju oštećene na okolnosti krivičnog djela koje su počinili policajci te uprave.\nAleksandra Ninić Vranješ i Sofija Grmuša su 14. februara 2020. godine podnijele Okružnom javnom tužilaštvu u Banjaluci krivičnu prijavu protiv pet policajaca zbog povrede ravnopravnosti građana. Njih dvije su u prijavi navele da su im policajci, 30. novembra 2019. godine, bez ikakvog osnova branili da sjede na klupi kod “Krivog sata” na Trgu Krajine iako to nisu branili drugim građanima koje nisu prepoznali kao članove neformalne grupe “Pravda za Davida”.\nZbog istog događaja ali i nekih slučajeva bezrazložnog tjeranja sa javnih površina Grmuša i Ninić-Vranješ su zbog diskriminacije tužile MUP Republike Srpske i Republiku Srpsku.\nOsnovni sud u Banjaluci je 22. decembra prošle godine donio prvostepenu presudu u korist njih dvije, naredio isplatu odštetnog zahtjeva i zabranio Ministrstvu unutrašnjih psolova dalju diskriminaciju.\nOznakeBanjaluka Krivične prijave Policija Pravda za Davida Zloupotreba ovlasti


Studijska posjeta u organizaciji Savjeta Evrope – ASinfo Portal\nStudijska posjeta u organizaciji Savjeta Evrope\nDelegacije ministarstava pravde Republike i rukovodstava kazneno popravnih zavoda Republike Srpske i FBiH nastavljaju studijsku posjetu Danskoj u organizaciji Savjeta Evrope, u okviru koje su danas obišli danski Nacionalni centar za prevenciju ekstremizma i Policijsku upravu Kopenhagen – Zapadni okrug.\nČlanovi delegacije održali su niz sastanaka i diskusija sa rukovodećim ljudima u oblasti prevencije ekstremizma i rehabilitacije kao i sa rukovodećim ljudima iz redova policije Kopenhagena.\nTeme sastanaka i diskusija bile su programi prevencije ekstremizma, međuagencijska saradnja te programi za rehabilitaciju i resocijalizaciju.\nU delegaciji koja je u organizaciji Savjeta Evrope otputovala u Dansku su pomoćnik ministra pravde RS Pero Dunjić, direktor KPZ Banjaluka Goran Selak i direktor KPZ Foča Siniša Golijanin, kao i pomoćnik ministra pravde FBiH Trako Hidajet, te direktori KPZ Zenica i KPZ Tuzla Redžo Kahrić i Asim Aljić.\nCilj studijske posjete Danskoj pod nazivom „Struktuirano upravljanje kaznom za osuđena lica sa nasilnim i ekstrmeističkim ponašanjem u BiH“ je razmjena iskustava i sticanje novih znanja, a u narednim danima planirano je još posjeta i sastanaka koji za cilj imaju upoznavanje sa radom, metodama i standardima u Danskoj.\nJedna osoba povrijeđena u tuči navijača, ima uhapšenih


Jagodina, obeležena 21. godišnjica memorijalnog kupa “Potpukovnik Goran Ostojić“ - Izazov\nRadio-televizija Srbije 14. oktobra 2019. 23:43\nDirljiv momenat u Jagodini. Susreli su se neposredni akteri borbi na Košarama – veterani 63. padobranske brigade, porodica i prijatelji njihovog tadašnjeg komandanta potpukovnika Gorana Ostojića i autori filma "Ratne priče sa Košara".\nPrilika da se još jednom sete i odaju poštu Goranu Ostojiću koji je poginuo, baš kako to u zakletvi 63. padobranske piše – "za otadžbinu, za druga, za vojničku i ratničku čast".\n"Gorana sam poznavao 30 godina, otkad sam počeo da radim. Zajedno smo prošli mnogo toga. Imao sam tu nesreću da mu ja sklopim oči, jer sam medicinski tehničar. Bila je čast raditi sa njim", rekao je Dejan Račić, zastavnik u penziji.\nFilm naše kuće i "Zastava Filma" "Ratne priče sa Košara" ne prestaje da interesuje javnost. Na Jutjubu već ima 2,2 miliona pregleda.\n"Zašto je toliko ljudi pogledalo taj film. Sa jedne strane o tom eništa nismo znali. Sa druge trnae mislim da je taj film ispričan na jedan emotivan i iskren način i da ta ljudska priča je privukla svakog od nas da pogleda taj film i da kaže da je to moglo da se desi meni, mom mužu, detetu ili bilo kom drugom", istakla je autorka filma Slađana Zarić.\nOrganizatori memorijalnog kupa "Potpukovnik Goran Ostojić" zahvalili su se svima koji čuvaju sećanje na hrabrog borca sa Košara, a dobitnici plaketa su i Slađana Zarić i dopisništvo RTS-a u Jagodini.


Sistemi mašina - DS Smith Packaging\nBack Sistemi mašina Serbia\nU kompaniji DS Smith specijalizovali smo se za konstruisanje i proizvodnju mašina za pakovanje koje mogu da se integrišu na kraju vaših linija za pakovanje.\nRazvijamo mašine za pakovanje kod kojih je primenjena vrhunska tehnologija koja doprinosi optimizovanju vaše ambalaže i linija za pakovanje.\nSa više od 25 godina iskustva i istraživačkim centrom u kome radi 20 inženjera, razvijamo inovativna rešenja koja uzimaju u obzir vaše promenljive potrebe za automatizovanjem. Na primer, ovo može da obuhvata upotrebu recikliranog papira, smanjenje gramaže papira ili logistička ograničenja.\nPrimenom najnovijih tehnologija dostupnih na tržištu, naši inženjeri razvijaju rešenja koja garantuju visoku stopu efikasnosti za produktivnost bez premca.


Šest srpskih boksera traži medalju na EP u Minsku posle 18 godina - Sportski portal Srbije\nSrbiju će u Belorusiji predstavljati kapiten Aleksandar Drenovak, Miloš Baltić, Marko Nikolić, Ivan Popović, Branimir Stanković i Milutin Stanković.\nDrenovak je obećao da će reprezentativci dati maksimum, iako nisu imali adekvatne pripreme.\n"Pripremali smo se 20 dana, dali smo sve od sebe da izbegnemo povrede i koliko-toliko spremni dočekamo EP. Ovo je zadivljujuća forma, s obzirom na uslove koje smo imali. Videćemo koliko će to biti dovoljno", rekao je Drenovak.\n"Najbitnije je prvo kolo, ako ga uspešno prebrodimo i uz malo sreće, jedan meč može da odluči. Imam velika očekivanja, nadam se da ću se popeti stepenik više u odnosu na SP u Azerbejdžanu", poručio je Drenovak, koji je na prethodnom šampionatu stigao do četvrtfinala.\n"U odličnoj sam formi, najvažnija je prva borba, da lepo počnem takmičenje i uđem u turnir. Nadam se da ću osvojiti neku od medalja", rekao je Stanković.\n"Mnogo mi znači rad sa momcima, tri godine sam pauzirao i polako ulazim u formu. Naše ambicije su velike, daćemo sve od sebe ako se ukaže prilika da neko osvoji medalju", rekao je Popović.\n"Preskočili smo visinske pripreme u januaru, a da bismo imali kontinuitet na takmičenjima, moramo da imamo bazu. Ne želim da obeshrabrim ove momke, verujemo u njih i nadam se da će se pokazati u naboljem svetlu", rekao je Minić.\n"Imamo uputstvo Ministarstva omladine i sporta i Olimpijskog komiteta Srbije. U slučaju da se bokseri sa Kosova pojave, prilikom merenja i žreba uložićemo oštar protest, jer je Kosovo deo Srbije", rekao je Đerić.\nPosted: 29 maj 2013


PUPS - Istinomer\nPočetna Oznaka: PUPS\nPUPS – stranka koje “ne može sebi da dozvoli luksuz da bude u opoziciji”\n“Iznos penzija treba da prati rast zarada”, izjavio je 29. maja predsednik Partije ujedinjenih penzionera Srbije (PUPS) Milan Krkobabić. Tu rečenicu ili njenu varijaciju predstavnici PUPS-a ponavljaju od osnivanja stranke, već punih 16 godina. “Penzije prate plate”, “Nema viška zaposlenih, nego manjka posla”, dugogodišnje su krilatice “Partije časnih namera”. Analitičari koji bi u obzir uzeli samo programska načela te partije mogli bi da konstatuju doslednost u političkim stavovima, međutim, praktično delovanje PUPS-a u ovih deceniju i po teško da bi moglo da bude označeno kao neprekinuta nit.\nBez zamrzavanja funkcija za stranačke direktore javnih preduzeća #2016izbori\nPartijski funkcioner može biti direktor javnog preduzeća ako mu funkcija u stranci miruje. Tako propisuje novi zakon o javnim preduzećima koji su poslanici usvojili u februaru 2016. godine. Za razliku od prethodnog, ova odredba odnosi se i na zatečene direktore, pa bi prvi na udaru ovog propisa mogli da budu Dušan Bajatović, direktor Srbijagasa koji […]\nPalma i Krkobabić neće nikuda bez nas\nPotpredsednik SPS-a o koaliciji SPS-PUPS-JS. (Večernje novosti, 28. 5. 2008. godine)\nMoj tata – penzionerska ikona\nPotpredsednik PUPS-a o tome da li će Jovan Krkobabić ostati u Vladi i nastaviti da radi u interesu penzionera. (Press, 22. 3. 2012. godine)