Dodikov kabinet "počastio" Borac sa 50.000 KM, Vlada RS-a sa duplo više - Infosvijet\nDodikov kabinet “počastio” Borac sa 50.000 KM, Vlada RS-a sa duplo više\nNa Gradskom stadionu u Banjoj Luci sinoć je održano donatorsko večer, čiji cilj je bio prikupljanje sredstava za FK Borac.\nGostima, među kojima je bio veliki broj prijatelja kluba, predstavljen je plan za razvoj kluba pod nazivom “Evropski Borac”, pišu Nezavisne novine.\nDa Borac i dalje ima veliku podršku vlasti u RS-u, govore i podaci da je iz kabineta Milorada Dodika, predsjednika RS, na račun kluba uplaćeno 50.000 KM. Iz kabineta Vlade RS će biti uplaćeno 100.000 KM, dok će Elektroprivreda RS pomoći sa 60.000 KM. Prema prvim informacijama skupljeno je više od 300.000 KM.\nČlan Upravnog odbora Banjalučana Darko Milunović kazao je kako je ponosan na sve što je do sada urađeno, a tu prije svega misli na titulu prvaka RS i samim tim povratak u BHT Premijer ligu Bosne i Hercegovine.\nSamo po sebi postavlja se pitanje hoće li Vlada RS-a “častiti” samo Borac ili će identičnim iznosima pomoći i Krupu i Radnik, preostala dva premijerligaša koja dolaze iz ovog bh. entiteta.\nVIDEO Saznajte odgovore: Hajrović birao između BiH i Švicarske i Misimovića i Pjanića\nADNAN NEZIROV pjesmom Safeta Isovića raspametio cijeli žiri! OVO JE NOVA ZVEZDA GRANDA\nMiralem Pjanić sa sinom Edinom, privatnim avionom uputio se ka…\nPronađeni odjeća i lične stvari nestalog Almira Gluhića\nPrijedlog za iftar, osamnaesti dan ramazana: Supa sa povrćem i…\nPrev\tNext 1 of 4.147


Usluge finansijskog savjetovanja zahtijevaju stručnjake, koji osim značajnog iskustva u finansijama, izvrsno poznaju poslovne prilike na domicilnom tržištu, ali i kontinuirano prate globalne tržišne trendove.\nKoristeći finansijske podatke, iz internih i eksternih baza podataka, omogućavamo klijentima kvalitetnije poslovno pregovaranje i brojčano argumentovani nastup prema kupcima i dobavljačima, efikasno strateško, taktičko i operativno planiranje, te predviđanje budućih finansijskih trendova.\nSurađujući sa klijentima imamo za cilj postići maksimalnu automatizaciju finansijskih transakcija u njihovom poslovanju, čime obezbjeđujemo pravovremeno finansijsko izvještavanje, a kvalitet poslovnih odluka zasnivamo na mjerljivim finansijskim pokazateljima. Finansijske podatke pretvaramo u pravovremene informacije, neophodne za finansijsku analizu, obezbjeđujući klijentima profesionalnu podršku pri poslovnom odlučivanju.\nPodršku poslovnom odlučivanju zasnivamo na suvremenim finansijskim metodologijama i softverskim alatima, koji omogućavaju korištenje podataka iz postojećih baza podataka i njihovo pretvaranje u pravovremene informacije, neophodne za kvalitetno odlučivanje. Upravljanje resursima preduzeća, poslovno planiranje i odlučivanje preduslov su uspješnog poslovanja. Integracija podataka, prikazivanje jedinstvene verzije poslovanja više ne čini prednosti u poslovanju, nego određuje svako preduzeće u njegovom tržišnom nastupu. Svjesni činjenice da se finansijske odluke ne donose samo na kvartalnom i mjesečnom nivou, te da je potreba za analizama informacija prešla na dnevni nivo, svako zanemarivanje trendova i analize poslovanja dovodi do opadanja finansijskog rezultata preduzeća.\nOstvarite dobit putem kvalitetnog finansijskog savjetovanja, izborom konsultantskih usluga koje su u cijelosti prilagođene individualnim potrebama klijenta:\nfundamentalna analiza poslovanja\nizrada finansijskih izvještaja i informacija\nkreiranje internih akata (politike, procedure) za finansijsko upravljanje\npraćenje i kontrola realizacije budžeta\nidentifikacija izvora i sredstava finansiranja, te odgovarajućih finansijskih struktura\nuspostava i analiza profitnih centara\nredizajn finansijske funkcije u preduzeću\nocjena kreditne sposobnosti i boniteta privrednih društava\ni druge usluge finansijskog konsaltinga po zahtjevu klijenta.


Analize iz Brisela: Vašington može minirati sporazum iz Minska - 14.02.2015, Sputnik Srbija\nAnalize iz Brisela: Vašington može minirati sporazum iz Minska\nAmerička agencija za strategijske prognoze „Stratfor“, ukazujući na „ratni lobi u Kijevu“, zaključuje da „ako bi Vašington hteo da izbaci iz koloseka ceo... 14.02.2015, Sputnik Srbija\nanalize i mišljenja, komentari i analitika, donbas, ukrajina, vladimir putin, fransoa oland, angela merkel, barak obama, evropska unija (eu), konflikt u ukrajini\n22:12 14.02.2015 (Osveženo: 16:30 22.04.2016)\n© Sputnik / Viktor Toločko / Uđi u foto-galerijuPregovori u Minsku\nAmerička agencija za strategijske prognoze „Stratfor“, ukazujući na „ratni lobi u Kijevu“, zaključuje da „ako bi Vašington hteo da izbaci iz koloseka ceo mirovni proces, ne bi morao daleko da gleda“\nHoće li sporazum iz Minska udaljiti ukrajinsku krizu od opasnosti da Amerikanci, koji nisu potpisnici tog sporazuma, preko Ukrajine započnu svojevrsni oružani sukob sa Rusima u Evropi, zavisi prevashodno od toga u kojoj će meri dogovor iz prestonice Belorusije biti sprovođen.\nUoči primirja i stupanja na snagu Minskog sporazuma večeras u ponoć, upravo se ovo pitanje nametnulo mnogim analitičarima u Evropi i izvan nje, a žustro se o njemu raspravlja i u diplomatskim kuloarima u Briselu, sedištu Evropske unije i NATO-a, prenosi dopisnik agencije Beta iz Brisela.\nKljučno pitanje je hoće li to biti „evropski mir“ – mir u interesu svih Evropljana, što bi značilo i Rusije, kako je to poželela nemačka kancelarka Angela Merkel? Ili će, ipak, preovladati dugogodišnji američki strateški ciljevi da se priključenjem Ukrajine Zapadu Rusija bitno istisne iz prostora nastalog raspadom Sovjetskog Saveza, što bi garantovalo dalje čvrsto političko, vojno i ekonomsko savezništvo Amerike i Evrope i istovremeno sprečilo potencijalni preveliki energetski, ekonomski, a time i svaki drugi strateški upliv Rusije na ceo Stari kontinent.\nVećina misli da protivnici mirnog rešavanja ukrajinske krize i sukoba sa Moskvom imaju snažno uporište u moćnim političkim krugovima u Vašingtonu, koji traže isporuku oružja Kijevu, pa se konstatuje da su Sjedinjene Američke Države već donele odluku da pošalju instruktore za obuku ukrajinske vojske.\nDa li je Putin pobednik pregovora u Minsku\n13 Februar 2015, 14:12\nOtuda se napominje da uspeh mirovnog sporazuma umnogome zavisi od toga u kojoj meri je nemačka kancelarka Angela Merkel uspela da, uoči sporazuma u Minsku, iz Vašingtona dobije uveravanja predsednika Baraka Obame da američka administracija zaista želi nagodbu Nemačke i Francuske sa Rusijom, iza koje stoji većina evropskih zemalja. Takvo rešavanje ukrajinske krize bi dovoljno obnovilo poverenje, trgovinu i ekonomske veze.\nFrancuski list Mond tvrdi da je kancelarka Merkel dobila podršku Obame, isto kao što su Pariz i Berlin, tvorci novog, sveobuhvatnog sporazuma iz Minska, uspeli da uvere ruskog predsednika Vladimira Putina da besmisleni oružani sukobi na istoku Ukrajine mogu da se zaustave i kriza u toj zemlji reši ako se ispuni više jasnih tačaka nagodbe.\nHoće li miljenici SAD u Kijevu podržati Porošenka?\nPre tačno godinu dana, doduše usred bune protiv tadašnje vlasti u Kijevu, šefovi diplomatija Nemačke, Francuske i Poljske su sa tadašnjim predsednikom Viktorom Janukovičem i vođama pobunjene opozicije potpisali sporazum o sazivanju vanrednih izbora i promeni Ustava.\nMeđutim, sutradan je pomoćnica američkog državnog sekretara Viktorija Nuland vrlo grubim rečnikom poručila da Evropska unija tu nema šta da traži. Tako je, podsetivši na to da je Vašington u prethodnim godinama potrošio pet milijardi dolara za stvaranje uslova da u Ukrajini na vlast dođu prozapadne, proameričke snage, stavila do znanja da će vladu u Kijevu odmah preuzeti oni koji su po volji Vašingtona.\nNove sankcije EU protiv Rusije ipak stupaju na snagu\n13 Februar 2015, 11:03\nZato svi analitičari u Briselu i prestonicama Evropske unije sada čekaju da vide hoće li i u Kijevu, gde su na vlast došli neki koje je pre godinu dana spomenula Viktorija Nuland, a koji se zalažu za vojno rešavanje pobune i „terorizma“ na istoku Ukrajine, hteti da podrže predsednika Petra Porošenka koji je prihvatio sporazum iz Minska.\nOpšte je uverenje da je i ruski predsednik Putin prihvatio krajnje pažljivo pripremljeni nemačko-francuski predlog sporazuma u Minsku zato što sankcije Zapada imaju pogubne ekonomske i socijalne posledice po Rusiju, ali i zato što su Berlin i Pariz ponudili sveobuhvatno rešenje.\nA ono podrazumeva, uz poštovanje suvereniteta Ukrajine, političku autonomiju za ruski narod nastanjen u Donbasu, ustavne promene koje će to zajamčiti i tek potom uspostavljanje kontrole Kijeva nad granicom prema Rusiji.\nPo svemu sudeći, za Moskvu je presudno bilo i to što su Angela Merkel i Fransoa Oland jasno stavili do znanja da trajno, održivo rešenje ukrajinske krize povlači to da Ukrajina neće ući u članstvo NATO-a, što je stav koji Vašington ne deli, kao ni Poljska i baltičke zemlje.\nPredočena je i spremnost da se sa Moskvom razgovara i o tome kako otkloniti moguće nepovoljne posledice koje bi po rusku ekonomiju mogao da ima Sporazum o slobodnoj trgovini između Evropske unije i Ukrajine, kao i da se razmotri mogućnost trgovinske saradnje sa Evroazijskom zonom slobodne trgovine, čija je okosnica Rusija.\nTo je, istini za volju, moglo da se uradi i pre godinu i po dana, kad je Evropska unija odbila da u pregovore sa Kijevom o sporazumu o pridruživanju i trgovini uključi i Moskvu, što je i bio okidač za sukobe izvan i unutar Ukrajine.\n„Stratfor“: Preti širi vojni sukob\nZaharčenko potpisao dokument o prekidu vatre\n14 Februar 2015, 18:02\nUočljivo je da su naročito nemački, ali i poslovni krugovi drugih članica Evropske unije u poslednje vreme sve glasnije počeli da izražavaju nezadovoljstvo što su zbog Ukrajine Rusiji zavedene sankcije, a ruske uzvratne mere teško pogađaju poslove i investicije na veoma značajnom ruskom tržištu.\nPogled analitičara s one strane Atlantika na sporazum iz Minska je drugačiji, pa tako američka agencija za strategijske prognoze „Stratfor“ kaže da u slučaju propasti tog sporazuma „preti širi oružani sukob“, uz isporuku oružja, pa možda i upućivanje američkih trupa u Ukrajinu.\n„Ukrajinska kriza je sukob SAD i Rusije oko protivrečnih imperativa: Rusija hoće da ima zaštitnu zonu na svojoj periferiji, naročito u Ukrajini, dok Sjedinjene Države moraju da spreče regionalnu hegemoniju koju bi ta zaštitna zona Rusiji donela“, objašnjava „Stratfor“ i podvlači da će odlučujući biti ne toliko „evropski, već naročito američki pristup“ rešavanju ukrajinske krize.\nI, ukazujući na „ratni lobi u Kijevu“, zaključuje da „ako bi Vašington hteo da izbaci iz koloseka ceo mirovni proces, ne bi morao daleko da gleda“.


Čolaku: Dobićemo preporuku početkom 2016. godine - Gorapress.net\n19.12.2015. u 17:20\nČolaku: Dobićemo preporuku početkom 2016. godine\nPočetkom naredne godine Kosovo će dobiti preporuku Evropske komisije o ukidanju viza, uveren je Bekim Čolaku, ministar evropskih integracija. On je na današnjoj konferenciji za novinare istakao da je izveštaj EK pozitivan, da je od 95 kriterijuma u potpunosti ispunjeno 87, a samo 8 nije i to delimično.\nIzveštaj o liberalizaciji viznog režima za Kosovo, predstavnici Evropske Komisije ocenili su pozitivno, a sada se očekuje preduzimanje narednih koraka, istakao je ministar evropskih integracija i dodao da je to veliko dostignuće, ali i poklon pred praznike građanima Kosova,.\n„Ja sada mirno čekam stručnjake iz Evropske Komisije koji će doći da se uvere da smo kriterijume ispunili 100%. Kada se budu uverili da je sve ispunjeno, siguran sam da će bez kašnjenja poslati pozitivnu preporuku. O konkretnom datumu ne mogu da govorim, ali sam uveren da će se ovo pitanje rešiti početkom naredne godine“, rekao je Čolaku.\nČolaku napominje da će ilegalna migracija stanovništva biti izazov i posle dobijanja vizne liberalizacije iz razloga što su mnogi zloupotrebili poverenje i nakon što su otišli sa Kosova nisu ispoštovali rok zadržavanja u zemljama Evropske unije. On poručuje građanima Kosova da ne postoji šansa za dobijanje azila.\n„Imamo sporazum sa svim zemljama u kojima je zabeležen veći priliv migranata, takođe imali smo kampanju podizanja svesti zajedno sa predsednicom i drugim institucijama kako bi ukazali našim građanima da je mogućnost za dobijanje azila u bilo kojoj zemlji EU 0. Siguran sam da naši građani znaju da je migracija gubljenje vremena i novca i da će uskoro moći da putuju gde god žele, ali uvek poštujući pravila zone šengena“, kazao je ministar.\nNakon upozorenja Evropske komisije da bi novi talas ilegalnih migranata sa Kosova, poput onog koji se desio početkom godine, mogao da ugrozi proces vizne liberalizacije, čak i da kosovske institucije ispune sve kriterijume, iz Ministarstva evropskih integracija su poručili da je trenutno najbitnije da se nastavi sa informativnom kampanjom, kako bi građanima bilo jasnije koja su prava i obaveze kretanje bez vize u šengen zoni i da nema razloga za pesimizam.


Moderno i portabl ognjište koje ne stvara dim poseduje transparentne stranice i omogućuje uživanje u predivnoj vatri i zagrevanje na otvorenom. FirePit predstavlja vrhunsko i prenosivo ognjište koje omogućuje kuvanje i prenošenje s vremena na vreme i po potrebi.\nSezona uživanja na otvorenom sada je u punom jeku, dok će u nekim delovima planete svakako ostati nešto duže, tako da svako ko želi predivno ognjište, spoljnu pica rernu i roštilj, nikako nije zakasnio sa svojim željama.\nMeđutim, ovaj model koji vidite u našoj galeriji definitivno nije sličan ničemu što smo do sada imali priliku da predstavimo, a ujedno će bez ikakve sumnje postati zvezda svakog dvorišta ili bilo kog drugog mesta gde ga postavite zbog svojih prenosivih opcija.\nFirePit ognjište kompanije BioLite, predstavlja najbolji deo logorske vatre, a otarasio se svih njenih loših strana u portabl pakovanju koje vam ne omogućuje samo grilovanje na njemu, već i punjenje vaših uređaja.\nUnutrašnji ventilator sa četiri brzine izduvava vazduh kroz 51 turbinu, stvarajući ultraefikasan gorionik koji proizvodi daleko manje dima od obične vatre. Ovaj model može da sagoreva drvo ili ugalj. Iz razloga što je njegova spoljašnjost uglavno transparentna, možete sedeti i jednostavno uživati u vatri koja gori unutra.\nOgnjište deluje veoma privlačno, ali istovremeno, na njemu možete pripremati kobasice i pečurke, kao i sve ostalo što poželite. Težak svega 8,6 kilograma, sa sklopivim nogama, FirePit je veoma lagan za prenošenje. Lakonski dizajn osigurava dizajn savršen za bilo koji moderan prostor.\nFirePit koristi drvo ili ugallj, veoma je efektivan u svakoj upotrebnoj varijanti, a ujedno, stvara daleko manje dima od klasičnih roštilja, ognjišta ili kamina. Mrežasti materijali omogućuju pogled u sve što se dešava unutar ovog predivnog portabl modela, koji kada više nije u upotrebi, možete sklopiti i bezbrižno odložiti na stranu do sledećeg puta.


Sep 4, 2019 Android 10\nKompanija HMD Global se raduje što može da podeli svoj plan implementacije Android 10 operativnog sistema za celu porodicu Nokia pametnih telefona. Počevši od četvrtog kvartala 2019. godine, ljubitelji Nokia pametnih telefona mogu dobiti nadogradnju softvera Android 10 i uživati u najnovijem Android iskustvu.\nJuho Sarvikas, direktor proizvoda u kompaniji HMD Global, rekao je: „Sa dokazanim iskustvom u brzoj isporuci softverskih ažuriranja softvera, Nokia pametni telefoni predstavljaju prvi celokupni portfolio koji je imao koristi od „dvoslovne” nadogradnje sa operativnog sistema Android Nougat na Android Oreo, a zatim na Android Pie. Bili smo najbrži proizvođač koji je izvršio nadogradnju sa Android Oreo sistema na Android Pie u čitavom asortimanu proizvoda. Sa današnjim planom za uvođenje novog sistema, izgleda da ćemo to učiniti to još brže kada je u pitanju nadogradnja sa Android Pie na Android 10. Jedini smo proizvođač koji je 100% posvećen najnovijem Android operativnom sistemu u celom portfoliju. Hvala svima u našim Beta programima koji pomažu da ispunimo naše jedinstveno Android obećanje i koji rade na tome da vaše iskustvo sa Nokia telefonima postaje sve bolje.”\nJedinstveno Andorid obećanje kompanije HMD Global osigurava da će vlasnici Nokia pametnih telefona imati dvogodišnje nadogradnje operativnog sistema i trogodišnja bezbednosna ažuriranja.


Bezbednost i zdravlje | Serbia\nG4S pruža i uslugu Bezbednosti i Zaštite na radu, kao zakonsku obavezu.\nPravo na zaštitu života i zdravlja radnika ili pravo na profesionalno zdravlje u svim međunarodnim dokumentima svrstava se u osnovna prava čoveka.\nBezbednost i zaštita na radu je zakonska obaveza, tako da svaka firma mora da ima stručno lice koje će te poslove obavljati, ili angažovati treće lice. G4S ima menadžere za bezbednost i zdravlje na radu, sa završenim fakultetom zaštite na radu, te se onda sve obaveze izvršavaju kako zakonodavac zahteva.\nSlužba G4S za pružanje usluga iz oblasti bezbednosti i zdravlja na radu, svojim klijentima pruža usluge kao što su:\n1. Izrada Pravilnika o bezbednosti i zdravlja na radu.\n2. Izrada Programa obuke iz bezbednosti i zdravlja na radu.\n3. Vršenje teorijske obuke zaposlenih, kako sopstvenih zaposlenih, tako i trećih lica.\n4. Izrada Akta o proceni rizika\n5. Obavljanje svih ostalih poslova koje nalaže Zakon o bezbednosti i zdravlju na radu


Dan online - Politika: - 2020-02-23\nPolitika - datum: 2020-02-22 MANDAT DIPLOMATSKOG PREDSTAVNIKA CRNE GORE U RUSIJI SKRAĆEN NA POLA Bašić napušta Moskvu i ide u penziju Mada je Bašić imenovan za ambasadora u februaru 2018. godine napušta Moskvu poslije samo dvije godine, uprkos tome što mandat ambasadora, po zakonu o vanjskim poslovima, traje četiri godine. U Vladi kažu da Bašić stiče uslov za penziju, i da je to razlog što je mandat okončan\nCrna Gora i Rusija nastavljaju da sarađuju na principima uzajamnog uvažavanja i obostrane koristi, iako trenutno stanje u odnosima dvije države nije u skladu sa njihovom viševjekovnom i bogatom tradicijom. To je naglašeno u razgovoru prvog zamjenika ministra vanjskih poslova Rusije Aleksandra Gruška i odlazećeg ambasadora Crne Gore u Moskvi Ramiza Bašića.\nGruško je, kako je saopšteno iz crnogorskog ministarstva vanjskih poslova, priredio u Vili „Spiridonovka” u Moskvi oproštajni ručak za Bašića, povodom završetka njegovog mandata.\nIako je Bašić imenovan za ambasadora u februaru 2018. godine napušta Moskvu poslije samo dvije godine, uprkos tome što mandat ambasadora, prema zakonu o vanjskim poslovima, traje četiri godine. U Ministarstvu vanjskih poslova „Danu” je objašnjeno da Bašić stiče uslov za penziju, i da je to razlog što je mandat okončan nakon dvije godine.\nPo zvaničnom saopštenju, u razgovoru Bašića i Gruška konstatovano je da je saradnja u nekim oblastima očuvana i ima trend daljeg unapređenja, i u tom smislu apostrofirane su oblasti turizma, avio-saobraćaja, kulture i obrazovanja.\n– Jednako tako, ohrabruje i činjenica da je ruski biznis i dalje zainteresovan za ulaganja u crnogorsku privredu i Rusija i zauzima značajno mjesto među stranim investitorima – navedeno je u saopštenju.\nGovoreći o predstojećem obilježavanju 75. godišnjice Dana pobjede nad fašizmom, Gruško je naglasio da je pozitivno primljena izjava predsjednika Crne Gore Mila Đukanovića, data u Varšavi 1. septembra prošle godine, o istorijskoj ulozi Crvene armije u pobjedi nad silama osovine.\nGruško i Bašić su se saglasili da je poboljšanje odnosa u interesu obje strane i da u tom kontekstu značajnu ulogu ima proaktivan odnos diplomatskih misija dvije države u Moskvi, odnosno Podgorici.\nAkreditive predao Putinu\nJoš u februaru 2018.godine Ramiz Bašić je stupio zvanično na dužnost ambasadora Crne Gore u Ruskoj Federaciji, na rezidentnoj osnovi, sa sjedištem u Moskvi. U aprilu te godine predao je akreditive ruskom šefu države Vladimiru Putinu. Bašić je na ambasadorskoj funkciji u Moskvi zamijenio Igora Jovovića, koji je, što je interesantno, u Moskvi bio ambasador takođe kratko, par godina.\nBašić je ranije bio ambasador Crne Gore u Poljskoj i Bosni i Hercegovini.\nPrema Ustavu, predsjednik Crne Gore imenuje ambasadore na osnovu predloga Vlade i mišljenja nadležnog skupštinskog odbora.\nOtvoren konzulat u Rigi\nOdbori podržali rukovodstvo\nKorona virus se širi lako, inkubacija duža od četrnaest dana\nDodik: Američki zvaničnici 25 godina prijete Srbima


Inženjer "Prvog partizana" štrajkuje glađu zbog premešaja na drugo radno mesto\nMilovan Milović (58) inženjer fabrike namenske industrije "Prvi partizan" iz Užica od juče pre podne štrajkuje glađu.\nMilovan Milović štrajkuje glađu zbog premeštaja na drugo radno mesto\nPovod za radikalni protest je, kaže, rešenje o premeštaju na drugo radno mesto i mobing koji je trpeo pre toga.\n- Sve je počelo prošle godine kada sam kao uzbunjivač prozvao Sindikatat zbog određenih finansijskih nepravilnosti, pa su mi dali otkaz. Ministarstvo rada, na osnovu moje žalbe Inspekciji rada me je vratilo na posao, ali sudski spor sa fabrikom po pitanju mog otkaza još traje - ispričao nam je dana Milović pred kapijom preduzeća.\nInženjer – konstruktor sa 33 godine staža prošlu noć proveo u kancelariji na radnom mestu sa koga hoće da ga pomere. Obećava, tu će boraviti i odbijati hranu sve dok ne dobije garancije da će ostati na starom radnom mestu.\nPogon fabrike "Prvi partizan"\n- Zbog prijavljene nepravilnosti dugo sam žrtva nadređenih. Za svaku sitnicu su me kažnjavali sa pet odsto od plate, a sada su rešili da me rasporede na radno mesto koje i ne postoji sistematizacijom. Tretiraju me kao početnika, ne daju mi radne zadatke, a 2012. sam bio proglašen za najboljeg radnika - kaže Milovan Milović.\nDobrosav Andrić, generalni direktor "Prvog partizana" izričito tvrdi da Milović nije žrtva mobinga i bilo kakve odmazde nadređenih.\nDobrosav Andrić: Milović bi više koristio na drugom radnom mestu\n- Premeštanje sa jednog na drugo radno mesto je praksa u svim fabrikama pa i u našoj. Rukovodstvo smatra da bi Milović bio mnogo korisniji tamo gde je i raspoređen rešenjem. Imao je konflik sa šefom i od tada štrajkuje glađu. Činimo sve da se ovaj problem reši - poručio je Andrić.


M. P. 18. septembra 2018. 04:23\nPrema njihovoj proceni, „mašine će do 2025. godine obavljati više od polovine postojećih zadataka na radnom mestu dok ih danas obavljaju 29 odsto“.\nU danas objavljenom istraživanju WEF pod nazivom „Budućnost radnih mesta 2018“, procenjuje se da bi istovremeno ljudi mogli da dobiju „nove uloge“, što će od njih zahtevati prekvalifikaciju kako bi držali korak sa „seizmičkim promenama“ u radu s mašinama i kompjuterskim programima.\nBrze promene mašina i algoritama, računarskih procesa usmerenih na rešavanje problema, „mogle bi da kreiraju 133 miliona novih uloga koje će zameniti 75 miliona izgledno ugašenih u razdoblju od danas do 2022. godine“.\nParalelno bi trebala da poraste potražnja za poslovima koji zahtevaju „ljudske veštine“, poput prodaje, marketinga i odnosa s klijentima, kao i elektronske trgovine i društvenih medija.\nU izveštaju se navodi da će veliki izazov biti prekvalifikacija radnika, koji će biti pod pritiskom da usvoje nove veštine, posebno na području „kreativnosti, kritičnog mišljenja i uveravanja“.\nU izveštaju WEF-a vladama se, pak, savetuje da pripreme programe podrške za radnike i zajednice, ugrožene „značajnim promenama“ u kvalitetu i trajnosti novih poslova.


Uzbekistanac Rahmat Akilov, koji je prošle nedelje osuđen na doživotnu robiju jer je u aprilu 2017. ukradenim kamionom uleteo u pešake u Stokholmu usmrtivši pet osoba, neće se žaliti na presudu.\n- On je doneo tu odluku, neće se žaliti na presudu - rekao je Akilov advokat Johan Erikson za novinsku agenciju TT.\nAkilov je proglašen krivim i za pokušaj ubistva još 119 osoba koje su se nalazili na mestu prošlogodišnjeg napada, prenosi Rojters.\nOn je osuđen na doživotnu kaznu zatvora zbog ubistva poveznog sa terorizmom.\nAkilov je ranije izjavio da je želeo da kazni Švedsku jer se pridružila koaliciji protiv Islamske države.\nU napadu su poginuli Bitianac, Belgijanka i troje Šveđana, među kojima i 11-godišnja devojčica.


OO DNP Danilovgrad: Građani se nijesu uplašili nasilja režima, članstvo partije u konstantnom porastu – DNP\nNa sjednici Opštinskog odbora Demokratske narodne partije Danilovgrad u proširenom sastavu kojoj je prisustvovao predsjednik partije Milan Knežević najoštrije je osuđen nastavak brutalnih napada režima Mila Đukanovića na Demokratski front i iskazana puna briga i solidarnost sa teško povrijeđenim aktivistima Nove srpske demokratije Dejanom Gojkovićem i Goranom Nikezićem, kao i sa svim nevino uhapšenim i utamničenim članovima Demokratskog fronta.\nKako je rekao predsjednik OO DNP Dragan Bojović, upućen je zahtjev crnogorskim režimskim strukturama da hitno prestanu sa sprovođenjem državnog i paradržavnog terora nad najačom opozicionom grupacijom, jer bi svaki dalji atak na funkcionere i aktiviste DF-a mogao da eskalira u ozbiljnu građansku i društvenu nestabilnost. Na sjednici je iskazan stav da su, nakon do sada izloženih dokaza i javnosti prezentovanih dokumenata, već sasvim eksplicitno razobličene lažne optužnica Sinđelićevog specijalnog tužilaštva, te otuda čudi ćutanje ostatka opozicije, većeg dijela NVO sektora i crnogorskih medija koji do sada ni jednom riječju nijesu stali u zaštitu vladavine prava i osudili očigledno montirane sudsko-političke procese koji se vode protiv DF-a. U tom kontekstu je konstatovano da ne samo vlast, već nažalost i jedan broj dominantnih političkih, nevladinih i medijskih subjekata u Crnoj Gori svoj angažman i djelovanje zasniva isključivo na instrukcijama zapadnih ambasada i agentura, radeći, svjesno ili nesvjesno, u interesu drugih država, a zanemarujući naše sopstvene državne interese.\nIstaknuto je da DNP i DF nikada neće voditi vazalnu politiku,te da po cijenu dalje osude i progona neće izvršavati instrukcije ni Zapada ni Istoka, već da će nastaviti da zastupa autonomne državne interese, sarađujući sa svima, ali rukovodeći se isključivo instrukcijama i potrebama sopstvenog naroda. Na sjednici je, takođe, naglašena potreba da se svi opštinski i mjesni odbori DNP-a i DF-a dodatn oangažuju, kako u svojim sredinama, tako i na državnom nivou, kako bi se svim raspoloživim demokratskim sredstvima suprotstavili protivustavnom i protivzakonitom progonu DF-a, ali i demonstrirali vitalnost, kvalitet i snagu koji ovaj politički savez nesumnjivo posjeduje.\nNa sjednici je, kako je naveo Bojović, sa zadovoljstvom konstatovano da Klub mladih DNP-a u Danilovgradu već broji preko 40 članova, da se članstvo partije konstantno uvećava, što svjedoči o tome da se slobodni građani nijesu uplašili nasilja režima, već naprotiv još odlučnije podržavaju DF u borbi za demokratsku, prosperitetnu i pravednu Crnu Goru.\nKonačno, na sjednici je raspravljano o predstojećim lokalnim izborima u Danilovgradu koji će se održati na proljeće 2018., te dogovoreni zadaci i obaveze u vezi sa kampanjom koja je za DNP i DF ovom sjednicom i zvanično otpočela.


Pročitajte sve vesti na temu NBA - mediji.net\nKošarkaš Portlanda, Jusuf Nurkić, podelio je fotografiju džamije "Ante Pavelić" u Zagrebu i zamerio se mnogima\nKošarkaši Atlante pobedili su u gostima Šarlot sa 105:101 (33:20, 19:25, 23:32, 30:24), i tako upisali 29. pobedu u šampionatu. Najbolji igrač meča bio je srpski internacionalac u dresu Atlante Bogdan Bogdanović sa 32 poena (trojke 16-8), a pratio ga je Klint Kapela sa 20 koševa. Kod Šarlota bolji...\nKošarkaški agent Miodrag Miško Ražnatović, gostovao je u emisiji "U Obruču" na Areni sport, a govorio je između ostalog o tome kako su se vremena promenila i da mladi igrači ne moraju preko Crvene zvezde i Partizana da traže kartu za najjaču ligu na svetu\nSjajni dani su iza Nikole Đurišića, jednog od najvećih talenata koji u poslednje vreme dolaze iz Mege. Zajedno sa juniorskom ekipom uspeo je da osvoji kvalifikacioni turnir Evrolige u Beogradu, gde je uvršten u najbolju petorku takmičenja, sa OKK Beogradom za koji je ove sezone paralelno nastupao,...\nProšle godine se pojavio tekst u „Forbsu” o najboljim šuterima sa poluodstojanja u NBA, sa zaključkom da „uprkos tome što postoji trend da se igra preseli iza linije za tri poena, igrači poput Krisa Pola, Krisa Midltona i Nikole Jokića održavaju u životu šut sa poludistance”. Ova tema se nameće zato...\nTrener Denver Nagetsa Majk Meloun je očekivano bio nervozan posle ubedljivog poraza od Bostona 105:87.\nNajbolji igrač Denvera Nikola Jokić ulazio je u ozbiljne rasprave sa sudijama na meču protiv Bostona, a to se nije dopalo treneru Nagetsa Majku Melounu.Košarkaši Denvera izgubili su u nedelju od Bostona 105:87 na svom parketu.U 19. ovosezonskom porazu Nagetsa, ...\nJeste Nikola Jokić zabeležio novi tripl-dabl u NBA ligi u nedelju veče, ali je njegov Denver poražen od Bostona (105:87) posle osam uzastopnih pobeda!


RTM Forum » Samo opušteno » Feedback...samo za iskrene i hrabre\nStrana: 1 .. 3 4 5 6 7 .. 73\nnapisana 4-3-2007 u 21:44\nnapisana 5-3-2007 u 15:02\nnapisana 14-5-2007 u 07:59\nnapisana 14-5-2007 u 17:31\nnapisana 15-5-2007 u 00:08\nMa, ok je Stela... Super je to, mislim, uspeh je svakako... Sad pa ko zna kad, naravno... Kada govorim u svoje lično ime, nikad se nešto nisam ''ložio'' posebno na pesmu Evrovizije, ali slagao bih kada bih rekao da nisam i gledao. Svako takmičenje mi je zanimljivo, pa i ovo.\nIpak, primetio sam da kada sam sprečen da gledam ''evroviziju'' naši obično prodju sjajno. Kada gledam... U bolje da nisam, heh...\nA pošto nisam gledao, dakle, na neki način nisam bio svedok dogadjaja, nekako i nemam verovatno pravi odnos prema tome.\nE, sad, što se ostalih ljudi koji žive u Srbiji, (ako smem da išta kažem u ime svih), ima mali milion oporih stvari koje su se u ovoj zemlji izdešavale poslednjih dana i svakako da su tu pobedu svi doživeli na poseban način, ali... Na žalost, ovde se mnogo bitnih stvari dogodilo za svega nekoliko dana (a u te dane spada i subota), tako da je tema za razgovor medju nama ovde (i za nas jednako bitnih) bilo jako mnogo, i to je verovatno razlog što smo pažnju podelili na više strana.\nTo ne znači da je u Srbiji ova pobeda marginalizovana, nikako... Pobednička pesma se čuje na sve strane, ali... Hoću samo da kažem da se ovde dešavalo još štošta što odredjuje neku našu budućnost i...\nMa nije ni važno, svaka čast najlepšoj zemlji na svetu koja ume da zablista onda kada pomisliš da je totalno ''ugasila'' (makar i u manje bitnim stvarima), pa kako god ko shvatio...


VUČIĆ NAJAVIO: Ako nam stignu kineske vakcine, idem u Rudnu Glavu da se vakcinišem | Novosti.RS\nVučić je prilikom obilaska radova najavio i da će se vakcinisati sledeće nedelje ako nam stigne cepivo.\n- Ako nam u ponedeljak stignu kineske vakcine, idem u Rudnu Glavu, Majdanpek, da se vakcinišem - rekao je predsednik.\nAleksandar Vučić vakcinacija vakcina protiv virusa korona predsednik\nVelika posvecenost , rad i upornost predsesnika Vucica da spasi zivote gradjana nabavkom pet vrsta vakcina je za svaku pohvalu, Srbija je lider u regionu olicenje i simbol borbe protiv korone.\nSvi treba da prate primer presednika!!\n@minja - Naravno da treba slažem se to što si rekao @Minja ja poštujem ovakvu odluku i svako treba isto ovako da uradi jer vakcina je spas i vakcina je život.\nSamo imunizacijom mozemo da pobedimo koronu\nStanovnistvo Srbije je u velikoj prednosti u odnosu na druge imamo dovoljno doza vakcina ,razlicitih,potrebno je sto vise ljudi da se vakcinise to je jedini nacin za izlazak iz pandemije.\nJedino šta može da nas spase u ovoj borbi protiv ovog opakog virusa je vakcinacija svako od građana treba da se vakciniše. Poštujem ovakvu odluku od strane našeg predsednika i podržavam ovo što radi moramo da nastavimo da se borimo jer bez borbe nema pobede nad kovidom.\nAleksandar Vučić je uvek donesio prave odluke smatram da vakcinacija treba da bude obaveza za sve nas jer jedino tako možemo da pobedimo kovid. Što se tiče ove odluke poštujem i svako treba da sledi primer našeg predsednika.\nZahvaljujući našem predsedniku mogu da kažem da smo postigli velike rezultate po pitanju nabavke vakcina i po vakcinaciji prvi smo u regionu u svemu ovom ovo je ogroman uspeh koji smo postigli i samo ovako treba da nastavimo da budemo borbeni jer bez borbe nema pobede.\nVeoma je vazno da sad svi pratimo predsednika i da se sto pre vakcinisemo\nU vakcinaciji je spas i svi bi trebali da sledinmo Vucicev primer\nSto se pre budemo svi vakcinisali to cemo se pre vratiti normalnom zivotu


Er Srbija prva po popunjenosti letova do Njujorka | NSU\nNaslovna Biznis Er Srbija prva po popunjenosti letova do Njujorka\nEr Srbija se sa rezultatom od 67 odsto nalazi na prvom mestu po popunjenosti kapaciteta za prevoz putnika na letovima do Njujorka, prema podacima Međunarodnog aerodroma Džon F. Kenedi u Njujorku za septembar 2020. godine, saopštila je danas Er Srbija.\nNa Terminalu 4 najprometnijeg njujorškog aerodroma, poznatog i kao “Kapija Amerike” jer predstavlja glavni ulaz u zemlju za internacionalne posetioce, srpski nacionalni avio-prevoznik deli prvo mesto sa holandskom avio-kompanijom KLM.\nKako je saopštila Er Srbija, na drugom mestu po popunjenosti kapaciteta za prevoz putnika nalaze se kompanije Etihad i Edipter, a na trećem mestu Azijana.\nU Er Srbiji navode da su veoma zadovoljni ostvarenim rezultatima koji su dobar pokazatelj da, uprkos pandemiji korona virusa, linija za Njujork dobro funkcioniše i predstavlja jednu od najjačih linija Er Srbije.\nLetove na liniji Beograd – Njujork obavlja najveći avion u floti Er Srbije, erbas A330 nazvan po legendarnom srpskom naučniku i pronalazaču Nikoli Tesli.


Bečejski mozaik 04 oktobar 2021\nMoto Dečje nedelje je „Dete je dete – da ga volite i razumete“, saopštili su predstavnici organizatora manifestacije u Bečeju, lokalna samouprava i Društvo prijatelja dece opštine Bečej na današnjoj konferenciji za novinare. O svom viđenju dečjih prava govorilo je dvoje učenika iz opštine Bečej, a koordinatorke Dečje nedelje Tatjana Mitić i Dunja Šormaz predstavile su aktivnosti za Dečju nedelju. Novina je ove godine da na plakatima Dečje nedelje postoji QR kod koji građani mogu da učitaju i da na taj način imaju uvid u mapu dešavanja i aktivnosti, rečeno je novinarima.\nŠormaz je kazala da će programi biti prilagođeni epidemiološkim merama, te će brojne aktivnosti biti organizovane onlajn. Uprkos tome u petak, 8. oktobra, planirano je održavanje hepeninga na gradskom trgu. Deca će imati priliku da vide izložbene i kreativne štandove institucija, organizacija i ustanova i da učestvuju u aktivnostima. Tog dana bi trebalo da bude organizovan i dečji vašar, takmičenje „Pokaži šta znaš“ za đake svih škola sa teritorije opštine.\nU slučaju kiše ili ako se od Štaba za vanredne situacije opštine ne dobije dozvola za održavanje tog masovnog skupa, hepening će biti otkazan, rekla je koordinatorka nedelje Dunja Šormaz.\nDa li će završna manifestacija Dečje nedelje biti održana, znaće se verovatno u sredu, rekla je članica Opštinskog veća zadužena za obrazovanje i socijalna pitanja Dalila Dujaković.\nTradicionalna akcija Dečje nedelje, humanitarna akcija „Deca deci“ počela je danas i završava se 7. oktobra. U sklopu akcije, građani i ustanove prikupljaju obuću, garderobu – najviše se traži garderoba i obuća za dečake uzrasta od 7 do 14 godina – sredstva za higijenu, školski pribor i igračke za socijalno ugroženu decu.\nDonacije se 7. oktobra odnose u Centar za decu i mlade u Glavnoj ulici 47 od 10 do 15 časova.\nDanas su predstavnici lokalne samouprave i organizatora Dečje nedelje posetili i tri socijalno ugrožene porodice i uručili im pakete garderobe, igračaka, hrane, školskog pribora, higijenskih sredstava.\nO položaju dece na teritoriji opštine Bečej govorila je predsednica Društva prijatelja dece Izabela Šormaz. Ona je ponovila to što je rekla i prethodnih godina, da je Nacionalni plan akcije za decu istekao 2015. godine, da na državnom nivou nedostaju pozitivni propisi iz oblasti prava deteta i da se zbog toga vrtimo u začaranom krugu, jer da takvi propisi postoje, mnogo bi se lakše realizovale mere i na lokalnom nivou, naime, u Bečeju od 2007. godine postoje strateški dokumenti za unapređenje položaja dece.\n„Mi i odavde apelujemo na državu da prvenstveno kroz uređenje pozitivnih propisa zaista pokaže svoju pravu brigu o deci, a ne samo formalnu“, rekla je Šormaz.\nPočetkom „Dečje nedelje“ Šormaz je iz ugla predstavnice Društva prijatelja dece prezentovala svojevrsni presek stanja u opštini, rekavši pre svega da je prošla godina bila godina izazova zbog pandemije koronavirusa i da „sve teškoće koje smo imali zaista su 2020. dostigle svoj maksimum i vrhunac“.\nPrema podacima Šormaz, najmanje 291 dete je rođeno u opštini prošle godine, jer je toliko majki podnelo zahtev za finansijsku podršku novorođenom detetu, a to pravo ne pripada svakoj porodici.\nDo kraja 2020. godine na teritoriji opštine Bečej živelo je 6.179 dece na osnovu izveštaja Doma zdravlja (godinu dana ranije 6.401 dete). Od tog broja u ekstremnom siromaštvu živelo je 922 mališana (krajem decembra 2019. godine 668). Prema rečima Šormaz nije značajno povećan broj porodica koje žive u ekstremnom siromaštvu, već je veći broj dece u tim porodicama, a i zbog toga što su roditelji u vreme pandemije bili onemogućeni da dodatno zarađuju.\nPre dve ili tri godine iz Centra za socijalni rad je najavljeno da će biti napravljen registar socijalno ugrožene dece u opštini. Upitana da li je takav registar napravljen, koordinatorka Dečje nedelje Dunja Šormaz koja je zaposlena u Centru za socijalni rad, rekla je da to pitanje treba da bude postavljeno direktorici ustanove, jer „postoje određene procedure koje moramo ispoštovati da bi se dala izjava po tom pitanju“.\nČlanica Opštinskog veća zadužena za obrazovanje i socijalna pitanja Dalila Dujaković najavila je kapitalne investicije u narednom periodu. Rekla je da je Kancelarija za upravljanje javnim ulaganjima odobrila projekat rekonstrukciju OŠ „Sever Đurkić“, a da je u toku revizija projekta i dopuna tehničke dokumentacije za rekonstrukciju objekta ŠOSO „Bratstvo“ u ulici Uroša Predića.\nDujaković je kazala da su predstavnici opštine ponosni na strateški dokument, Lokalni plan akcije za decu od 2021. do 2024. godine. „Do sada je oformljen Savet za prava deteta, koji je usvojio akcioni plan za 2021. godinu, a očekuje se izrada akcionog plana za 2022. godinu. Do kraja godine trebalo bi da se sprovede konkurs za izbor članova radnog tela za praćenje primene Lokalnog plana akcije za decu, te će tako biti obezbeđen instrument kontrole realizacije aktivnosti iz plana, kontrola rada Saveta za prava deteta i svih institucija i aktera koji su nosioci aktivnosti iz plana.\nSmatram da ćemo na taj način uticati na poboljšanje položaja dece u opštini“, rekla je Dujaković.\nOna nije odgovorila na pitanje novinara koliko novca je obezbeđeno za realizaciju aktivnosti iz lokalnog plana, jer većinu aktivnosti ustanove i institucije sprovode u okviru svojih budžeta.\nPredsednica Društva prijatelja dece Izabela Šormaz je predstavila i podatke o nasilju u porodici, vršnjačkom nasilju. U toku prošle godine 25 dece je doživelo nasilje u porodici, a problem je da opština nema prihvatni centar za te slučajeve. Prošle godine je bilo 21 vršnjačko nasilje koje je procesuirano. U opštini ima 82 mališana o kojima se roditelji neadekvatno staraju i 177 dece koja imaju problem u ponašanju. Na teritoriji opštine je pokrenuto i 74 prekršajna postupka protiv maloletnih osoba.\nŠto se tiče zaštite prava dece sa invaliditetom, na evidenciji Centra za socijalni rad ima 77 dece i od 2020. godine postoji i licencirani pružalac usluge ličnog pratioca deteta, kazala je predsednica Društva prijatelja dece.\n„I ove godine postoje izraženi problemi u vezi sa izradom individualnih obrazovnih planova. Na osnovu svih informacija koje imamo pokazuje se dosta veliki otpor prema izradio IOP-a, postoji i neka vrsta nerazumevanja problematike“. Problem su i kadrovi. Škola „Bratstvo“ je tražila još 7 defektologa različitih profila na osnovu zahteva roditelja koji su upućeni institucijama, a nadležno ministarstvo, koliko se zna, još nije uputilo odgovor školi o tome može li da angažuje te stručnjake.\nŠormaz je poručila svojim kolegama prosvetarima da i u toku Dečje nedelje realizuju svoje nastavne ishode, „ali apelujem na to da svi primene kreativnost, projektnu nastavu i inovativnost uz pesmu, igru, istraživanje, zanimljive oglede i na sve te metode koje su deci zaista zanimljiva. Mi smo prošle nedelje imali niz intervencija roditelja, dece, kao predstavnici udruženja, da je negde indirektno onemogućeno deci da se uključe u pojedine aktivnosti“.\nK.D.F. (Opširnije u štampanom izdanju Bečejskog mozaika 8. oktobra)\nViše iz ove kategorije « Štab za vanredne situacije: U opštini Bečej je 197 ljudi inficirano koronavirusom\tIzveštaj o kovidu-19: Za sedam dana inficirano 138 ljudi i devetoro u bolnici »


Betovenova partitura vredna 250.000 evra - Lux Life luksuzni portal: Moda, Stil, Trendovi, Kolekcije 2014...\nBetovenova partitura vredna 250.000 evra\nDo sada neobjavljena Betovenova partitura prodata je za 252.750 evra...\nReč je o aukciji u Parizu u okviru velike kolekcije koju je više od pola veka prikupljao francuski bankar Andre Mejer.\nPotpisana partitura Arnolda Šenberga prodata je za 240.750 evra, što je rekord za austrijskog kompozitora koji je preminuo 1951. godine, prenosi AFP.\nNa aukciji je dostignut još jedan rekord - 228.750 evra za prvo izdanje Bahovih šest partitura za klavir. Sve ukupno, rukopisi, partiture i dela iz Mejerove kolekcije prodati su na aukciji za 3,3 miliona evra.\nBetovenove vežbe i nacrti, za koje se očekivalo da će biti prodati za 100.000 do 150.000 dolara, prvo je kupio kolekcionar Alojz Fuš na aukciji posle smrti Betovena 1827., a potom ih je poklonio poljskom kompozitoru Frederiku Šopenu.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: LUKSUZNA REKREACIJA


Z.V. (18) iz Vrbasa preminuo je u noći sa subote na nedelju posle žurke na Green Love festivalu, koji se održava na novosadskom Spensu. Kako nezvanično saznajemo, nesrećnom momku pozlilo je oko tri ujutro, a još je bio živ kada su ga kola hitne pomoći odvezla u Urgentni centar.\nTelo preminulog je na obdukciji posle koje će se znati šta je uzrok ovoj tragediji.\nNezvanično saznajemo da na telu nema tragova povreda, a čeka se nalaz sa toksikologije.\nZAJEDNIČKO OPELO ZA DVA POGINULA DRUGA Prijatelji Borisa i Vladimira tvrde da mladići NISU BILI PIJANI kada su pokušavali da pređu prugu ispred voza


BiH se sprema za HERMETIČKO zatvaranje granice sa Srbijom - Postajemo tampon zona iz koje nema izlaska?! - alo.rs\nAUTOR: D.N. DATUM I VREME: 15.04.2019. 17:31\n"Podizanje bilo kakve ograde duž granice sa BiH ili njeno ojačavanje usporilo bi migracije i dodatno doprinelo da Srbija, u kojoj dnevno boravi između pet i 6.000 izbeglica, postane tampon zona iz koje nema opcije da se izađe", rekao je Ðurović za Tanjug povodom ideje pojedinih zvaničnika BiH da se na granici sa Srbijom, zbog migranata, postavi žičana ograda.\nBiH je, kako je naveo, zbog migranata u problemu jer je nespremna da brine o toliko ljudi i da se suoči sa humanitarnom krizom kada je reč o izbeglicama.\nZAGREB PONOVO AKTIVIRA PRIČU O KUPOVINI BORBENIH AVIONA Zbog 14 srpskih migova šalju HITNO nabavljaju ESAKDRILU lovaca\nPrema procenama Centra, sa terena, više od 75 migranata dnevno pokuša da uđe u BiH, a nekada su te brojke i veće, rekao je Ðurović.\n"U Srbiji prema procenama Centra, boravi izmedu 5.000 i 6.000 migranata i njihov broj se drastično ne menja zbog fluktuacije migranata ulazaka i izlazaka iz zemlje", rekao je Ðurović i i podsetio da migranti u Srbiju svakodnevno dolaze iz pravca Turske i Grčke, preko Makedonije, Bugarske i Kosova.\nÐurović je naveo da se Srbija našla u teškom položaju jer je poslednja stanica pred EU i šengenski prostor.\nDirektor Centra dodao je i da bi odsustvo bosanske rute dodatno opteretilo sve postojeće puteve, a mogucnost formiranja nove alternativne rute bi izostala.\nSednica Predsedništva još nije zakazana, a kada se članovi Predsedništva upoznaju sa zahtevom, postoji velika verovatnoća da će biti odgovoreno pozitivno.\nAgnažovanje Oružanih snaga (OS) BiH protiv nadiranja migranata u BiH prvi je počeo da zagovara srpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik, a njegov je politički termin „hermetičko zatvaranje“ granice.\nMeđutim, Dodik je ubrzo poručio i da je protiv slanja Oružanih snaga BiH na dodatno obezbeđivanje granice, što je i zatraženo.\nUkoliko Predsedništvo BiH i odobri angažovanje inženjerskih jedinica treba naglasiti da to neće biti naoružane vojne snage, već jedinice koje u svom sastavu imaju građevinske mašine i prevozna sredstva.\nŠiptari parama iz Evropske unije SPREMAJU RAT?!\nOpuštanje i šetnja uz sunčane intervale neće dugo trajati... Početak aprila donosi razočaranje\nSrpsku će imati ko da brani: Formira se rezervni sastav policije, SDA i Džaferović prete da to neće dozvoliti!\nMilorad Dodik kazao da je Srpska samostalna, ali da još uvek nema papir, a onda progovorio o svom savetniku i zaprepastio novinara!\nTači želi sporazum sa Beogradom do kraja godine, ali neće da ukine takse!


Srbija Crnu Goru tretira kao unutrašnje pitanje, a njenu državnost kao privremeno stanje :: Politika\nSrbija Crnu Goru tretira kao unutrašnje pitanje, a njenu državnost kao privremeno stanje\nNajava da se država Crna Gora priprema da usvoji Zakon o slobodi vjeroispovijesti, te time obnovi autokefalnost Crnogorske pravoslavne crkve, i riješi pitanje koja je imovina državna a koja crkvena, izazvala je nezadovoljstvo Srpske pravoslavne crkve i Srbije.\nDanima državni vrh Srbije, SPC i srpski mediji ne prestaju da šalju skandalozne i uvredljive poruke na račun Crne Gore i njene vlasti, u čemu posebno ističu predsjednika Crne Gore Mila Đukanovića.\nIstoričar Milivoj Bešlin za CdM kaže će još zadugo Srbija pokušavati na razne načine da ospori crnogorsku državnost i subjektivitet.\nNapominje da Srbija i dalje Crnu Goru tretira kao unutrašnje pitanje, upravo zbog toga što ne priznaje njen identitet i kako kaže poglavar SPC Irinej, crnogorski identitet ne postoji, već je riječ o geografskom određenju.\n“Dakle, Crna Gora se pokušava svesti na geografski pojam, njena državnost relativizovati pričom da je to privremeno stanje i da je riječ o nekoj vrsti kvazidržave ili države sa ograničenim suverenitetom. To je, ako bih htio da budem ironičan, stalni pokušaj da se na Balkanu uspostavi doktrina ograničenog suvereniteta naših susjeda. Ne supstancijalno različit odnos Srbija ima i prema BiH, Sjevernoj Makedoniji, Kosovu, donekle i Hrvatskoj. Dakle, svuda tamo gdje se protežu zamišljene granice velike Srbije. Crkvena pitanja su svuda politička pitanja i u slučaju Crne Gore se ne pravi nikakav presedan”, jasan je on.\nBešlin napominje kako SPC nije samo crkvena organizacija, već je nesumnjivo ideološki i politički instrument.\n“Kada je Miloševićev velikodržavni projekat poražen, a on sam procesuiran, srpska politička elita je taktički odustala od ideja čije smo manifestacije vidjeli 90-tih godina kroz ratnu politiku i pokušaje stvaranja velike Srbije. Međutim, iako je politička elita taktički odustala, prije svega pod pritiskom preuzetih međunarodnih obaveza, SPC i jedan nemali dio intelektualne elite je nastavio da zagovara velikodržavne ideje srpskog nacionalizma, kako bi sačuvali tu “vatru””, ističe Bešlin.\nOn napominje kako je u tom smislu, svojim političkim i javnim djelovanjem, retorikom i ideološkim narativima, SPC ostala “noga u vratima” velikosrpskog projekta.\n“Takve svoje namere najotvorenije je manifestovala upravo u Crnoj Gori gdje je imala ne samo veliku političku i ekonomsku moć, već i neku vrstu monopola. Ugrožavanje tog monopola, što će se vjerovatno desiti usvajanjem novog zakona, smanjuje se mogućnost da se postignu politički ciljevi kojima neskriveno teži i SPC i jedan značajan dio intelektualne i političke elite u Srbiji, a to je stav da je crnogorska nezavisnost privremena, državnost fragilna, a nacionalni, državni i kulturni identitet nepostojeći. To je naravno fikcija ideologije srpskog nacionalizma, ali svaki put kada se stvarnost raziđe sa magnovenjima i ideološkim konstrukcijama, nacionalisti u Srbiji reaguju burno i histerično kao što sada vidimo”, kaže sagovornik CdM-a.\nOvih dana smo svjedoci da Srbija prema Crnoj Gori “puca iz teške artiljerije”.\nBešlin tvrdi da ono što posebno brine u toj uzevreloj, huškačkoj, i na momente rasističkoj kampanji protiv Crne Gore, crnogorske nacije, identiteta, kulture, državnih institucija… jeste to da u njoj učestvuju sa različitim akcentima i režimski i opozicioni mediji i da se na prste jedne ruke mogu izbrojati intelektualci u Beogradu koji su se tome usprotivili.\n“Kada se slične kampanje u Srbiji vode protiv neke druge susjedne nacije, makar se nevladine organizacije tome usprotive, a sada je to izostalo, kao da se toliko normalizovao svakodnevni anticrnogorski narativ da ni branioci ljudskih prava ne uspijevaju da to percipiraju kao problem i kao neskriveni govor mržnje. Ipak, mislim da je to prolazna pojava jer će se nastavkom pregovora Beograda i Prištine kosovsko pitanje vratiti u fokus srpske politike i njene medijske mašinerije”, navodi on.\nDodaje da je ključno da Srbija ne želi da se bavi sobom. Objašnjava i zašto.\n“Jer, tada bi se suočila sa poraznim bilansom ratova koje je vodila, sa bijedom i zaostalošću, najnižim platama i visokim stepenom korupcije, institucijama koje ne funkcionišu i najvećim procentom mladih u čitavoj Evropi koji žele da napuste svoju zemlju”, zaključio je Bešlin.


Institucionalni ćorsokak u Bosni i Hercegovini | Politika | DW | 12.10.2011\nIzvještaj Evropske komisije o progresu zemalja u procesu evrointegracija pokazuje da je BiH u posljednjih godinu dana ostvarila ograničen napredak. Glavni razlog zastoja je nepostojanje vlasti na državnom nivou.\nMali koraci ka EU\nBosna i Hercegovina je ostvarila mali napredak kada su u pitanju politički i ekonomski kriterijumi Evropske komisije. Predstavljajući izvještaj o progresu BiH u ovoj godini, komesar za proširenje EU, Štefan File je naglasio: „U Bosni i Hercegovini politički i institucionalni ćorsokak je nastavljen, a to je spriječilo nastavak reformskih procesa, neophodnih i za približavanje zemlje Evropskoj uniji.“\nFile je u Briselu još jednom ponovio kako su odlaganje formiranja vlasti na državnom nivou, ali i komplikovani proces odlučivanja u zemlji, imali negativan uticaj na prijeko potrebne reforme u BiH. Istovremeno, istaknuto je da je malo napretka viđeno i u oblasti jačanja vladavine prava, a da korupcija i dalje ostaje ozbiljan problem u mnogim oblastima u zemlji.\nPolitički pritisak na medije u zemlji je nastavljen, a uprkos izvjesnom progresu u okvirima Strategije o Romima, Evropska komisija ocjenjuje da ta manjinska zajednica i dalje živi u teškim uslovima u BiH. Izvještaj o progresu zemalja u procesu evrointegracija za 2011. pokazuje i da je BiH napravila malo progresa u oblasti funkcionalne tržišne ekonomije, dok je nezaposlenost ostala na visokom nivou.\nI više od godinu dana bez vlasti na državnom nivou\nKada je u pitanju proces usklađivanja zakona u BiH sa onima na evropskom nivou, Komisija primjećuje izvjestan napredak u oblasti energetskog sektora, kulture, transporta ali i u oblasti prava, sloboda i sigurnosti. Istovremeno sa preporukom za dalji nastavak borbe protiv organizovanog kriminala i korupcije u zemlji, EU poručuje da i dalje ostaje predana evropskoj perspektivi BiH.\n„Imenovanje novog šefa evropske delegacije u BiH je jedan znak te privrženosti. Drugi je otvaranje strukturalnog dijaloga koji predstavlja našu želju da pomognemo reformsku agendu u BiH, i to počinje da pokazuje rezultate“, izjavio je komesar File.\nFile je rekao da EU još čeka na formiranje vlasti na državnom nivou u BiH i pozvao na reformu Ustava, njegovo usklađivanje sa presudom Evropskog suda za ljudska prava, kao i na usvajanje zakona o državnoj pomoći.\nOvogodišnji izvještaj o progresu zemalja u procesu evrointegracija donio je pozitivne vijesti na prvom mjestu Hrvatskoj koja je dobila podršku Evropske komisije za pristupanje EU, zatim Crnoj Gori koju je Komisija preporučila za početak pristupnih pregovora, ali i Srbiji koja je dobila pozitivnu ocjenu za kandidatski status. Istovremeno malo progresa viđeno je u Makedoniji, Albaniji i na Kosovu.\nTagovi Bosna i Hercegovina, Izvještaj Evropske komisije\nBiH (opet) na začelju voza ka EU 10.11.2016\nIzvještaj Evropske komisije o napretku zemalja Zapadnog Balkana ka EU jedna je od tema pisanja štampe na njemačkom jeziku. Ističe se da je BiH ponovo u zaostatku za drugim državama.


Potencijalno širenje korupcije kroz infrastrukturne projekte u BiH – Global ANALITIKA\nPotencijalno širenje korupcije kroz infrastrukturne projekte u BiH\nSekretarijat Grupe država protiv korupcije Vijeća Evrope (GRECO) još u avgustu ove godine objavio je zvještaj u kojem se konstatira da je Bosna i Hercegovina ostvarila napredak u ispunjavanju preporuka najvišeg evropskog tijela koje nadgleda provođenje mjera borbe protiv korupcije.\n– Do ovog izvještaja je od 22 preporuke, na zadovoljavajući način realizirano njih 10. Sedam preporuka je djelimično realizirano, a njih pet nije – navodi se u zaključku Izvještaja objavljenom na internet stranici GRECO-a.\nGRECO je pozdravio izmjene i dopune odredbi o korupciji u krivičnim zakonima Federacije BiH i Brčko Distrikta BiH, koje su urađene 2016. odnosno 2017. godine.\n– Imajući u vidu ranije reforme u BiH (na državnom nivou) te u Republici Srpskoj, sada je ispunjeno nekoliko uvjeta iz različitih preporuka, poput podmićivanja stranih i međunarodnih službenika, te trgovine utjecajem. S druge strane, i dalje postoje nedostaci poput onih vezanih za inkriminiranje podmićivanja u privatnom sektoru te usklađivanje sankcija na teritoriji cijele države – navodi se u Izvještaju.\nGRECO urgira kod nadležnih organa da nastave s procesom reformi da bi se na području cijele BiH stvorio potpuno usklađen i konsistentan pravni okvir za inkriminiranje korupcije u skladu s Konvencijom.\nPosljednja medijska prepucavanja oko zastoja na izgradnji dionice auto puta kroz BiH od Međugorja do Pocitelja, dovode se u vezu sa mogućim pokušajima korupcijskih metoda. I ranije se oko izgradnje autoputeva na Zapadnom Balkanu, gotovo svaki tender dovodio u vezu sa korupcijom. Za dionicu autoputa do Počitelja, aplicirao je i konzorcij predvođen kinesko-azerbejdžanskim firmama. Iskustva iz drugih država u regionu na sličnim projektima bila su povezana sa aferama, što su pokazala neka istraživanja u EU.\nKineska ulaganja u infrastrukturu na Zapadnom Balkanu podstiču ionako proširenu korupciju u regionu, navodi se u ovogodišnjoj analizi Instituta za sigurnosna istraživanja Evropske unije (EUISS).\nInstitut, sa sjedištem u Parizu, čije analize prate Evropska komisija i druga tijela Evropske unije, takvu tvrdnju potkrepljuje podacima da su dosadašnje kineske investicije u puteve i željeznice od 5,5 milijardi eura došle u Makedoniju, Bosnu i Hercegovinu, Crnu Goru i Srbiju tako što su “kineske kompanije dobijale ugovore direktno od vlada, a ne preko tendera koji nalažu nadmetanje” više firmi.\nZapadnobalkanske zemlje, kako se ukazuje, “često su morale da donose posebno uobličene zakone za kineske projekte da bi udovoljile zahtjevima Pekinga da se ugovori prave direktno s vladama, što stvara nejasne praznine i izuzetke u zakonima i odlaže usaglašavanje regiona sa pravilima i standardima EU”.\nU prilog takvoj tvrdnji EUISS posebno navodi slučaj kineske investicije u autoput Kičevo-Ohrid i ocjenjuje da je tu utvrđen gubitak za makedonski budžet od 155 miliona eura i “otkriven skandal u koji su upleteni četvorica političara iz prethodne vlade, uključujući bivšeg premijera”.\n“Mnoštvo je navoda širom regiona da su neki ugovori s kineskim kompanijama praćeni nezakonitim plaćanjima”, stavlja do znanja Institut EU i predočava da “izostanak uvida u cjelokupan postupak sklapanja ugovora i nabavki pojačava takav utisak”.\nInstitut za sigurnosna istraživanja EU podvlači da “sve to dovodi do pogoršavanja već postojeće razmjere korupcije u regionu” i kaže da “Kina svakako nije jedina odgovorna za takvo stanje stvari i poslova, ali njeni projekti bitno tome doprinose”.\nPoslije promjene vlade u Skoplju, podsjeća se u analizi, Ministarstvo transporta i komunikacija zaustavilo je radove na autoputu Kičevo-Ohrid, koje sa 373 miliona eura finansira Kina, zbog navoda o gubitku od 155 miliona eura za makedonski budžet.\nKineska Eksim banka finansira sa 206 miliona eura i autoput Skoplje-Štip, “a ti projekti su stalno praćeni tvrdnjama o korupciji i vodeća opoziciona stranka Socijaldemokratska unija Makedonije je 2017. objelodanila 38 video snimaka razgovora visoko rangiranih političara vladajućih stranaka koji su razgovarali o direktnim plaćanjima od strane odabranih kineskih kompanija”.\nU analizi EU se podvlači da je sve to istraživalo Specijalno javno tužilaštvo u Skoplju i najnovija otkrića Ministarstva transporta i komunikacija ukazuju na loše upravljanje ovim projektom, što je povećalo troškove za 120 miliona eura, kao i da je ugovor išao u prilog politički povezanim domaćim kooperantima”.\nKineska kompanija koja je dobila ugovore i izvodi radove u Makedoniji je Sinohydro, “jedna od mnogih na crnom spisku Svjetske banke”, napominje Institut EU i dodaje da “primjer BJR Makedonije ukazuje na kineski model ulaganja u infrastrukturu na Zapadnom Balkanu i moguće je da skrene pažnju na slične probleme u koji se u budućnosti mogu pojaviti u zemljama gdje počinju kineski projekti”.\n“Jasno je da se taj upliv brže širi tamo gdje na pravilima utemeljen poredak još nema čvrste osnove, a jačanje populističkih političara u regionu prirodno olakšava kineski upliv, dok lokalne vođe gledaju na Peking kao jednu od alternativa u odnosu na EU put osavremenjivanja državne uprave i javnog života”, navodi se u analizi.\nTagsBiH GRECO Kina Korupcija\nManje od 1 posto registrovanih organizacija civilnog društva (OCD) na Zapadnom Balkanu bavi se borbom protiv organizovanog kriminala ili korupcije, pokazuje...\nNovi izvještaj Globalne inicijative za borbu protiv transnacionalnog organizovanog kriminala (GITOC) pod nazivom “Globalna nelegalna ekonomija:...\nGRECO: Bosna i Hercegovina ostvaruje napredak u borbi protiv korupcije


London je sam stvarao uslove za finansijske mahinacije ruskih kriminalaca - Sputnjik Srbija\n20:40 15 April 2021\n22:31 21.05.2018 Preuzmite kraći link\nU ruskoj Državnoj dumi smatraju da iza toga stoji želja Londona da izvrši pritisak na ruski biznis, dok u ruskim stručnim krugovima to tumače kao želju britanskih vlasti da se domognu ruske imovine.\nBritanija je godinama, još od devedesetih, oberučke prihvatala odbegle ruske oligarhe koji su donosili ogromne količine novca i postali glavni kupci luksuznih nekretnina u toj zemlji. Taj novac britanskim vlastima nikada nije smetao, niti su postavljali pitanje njegovog porekla, iako Moskva još od 2002. traži od Londona da joj izruči više od 60 osoba koje se terete za finansijske malverzacije u Rusiji.\nGeneralni tužilac Rusije Jurij Čajka je nedavno rekao da je zemlji naneta direktna šteta od 500 milijardi rubalja, ali da je količina sredstava koju su oni izneli u inostranstvo mnogo veća. On je dodao da je u Velikoj Britaniji počeo da dejstvuje zakon o „prljavom novcu“, a da će svaki strani vlasnik imovine morati da objasni njegovo poreklo i izrazio je nadu da će London taj zakon sprovoditi u skladu sa normama civilizovane države, a ne po principu „pljačkaj opljačkano“. To jest, ono što je ukradeno u Rusiji sada će Velika Britanija uzeti za svoj budžet.\n„Kriminalce mogu da ostave sebi, a novac treba da vrate. To je naš novac“, naglasio je Čajka.\nRuski predsednik Vladimir Putin je u više navrata pozvao vlasnike „odbeglog kapitala“ da novac vrate u zemlju. Neki su to i uradili, a oni koji nisu verovatno će se naći na udaru britanskih sankcija.\nRuski deputati ocenjuju da će Rusiji ići u korist ako se Velika Britanija stvarno bude borila protiv kapitala stečenog nelegalnim putem.\nČlan Komiteta Državne dume za međunarodne poslove Anton Morozov je naveo da je Rusija Britaniju oduvek smatrala mestom gde se slivao sav ruski pokradeni novac. Zbog toga, smatra Morozov, ako te sankcije udare na prevarante i lopove koji su pobegli iz zemlje sa velikim novcem, onda će to ići u korist Rusije.\nEksperti, međutim, ističu da cela priča o ruskom „prljavom“ novcu ima političku pozadinu i povezana je sa opštom antiruskom histerijom koja vlada među većim delom britanskog establišmenta.\nPolitikolozi ukazuju na to da je London sam stvarao povoljne uslove za finansijske mahinacije, a takođe je nudio povoljne programe za izdavanje investicionih viza. Sve to je privlačilo ruske biznismene, uključujući i one koji nemaju nikakve veze ni sa vlastima, ni sa korupcijom.\n„Mislim da oni (Britanci) žele da prisvoje ruski novac koji se nalazi u Velikoj Britaniji. Ta istraga o ’korupciji‘ je direktno povezana sa Zakonom o kriminalnim finansijama. Njegova suština je u tome da britanske vlasti imaju pravo da donose rešenja o zamrzavanju novca stranih građana na neodređen rok, ako postoje određene sumnje o njihovom poreklu ili upotrebi. Strani građani su u tom slučaju obavezni da dokažu da je taj novac legalnog porekla i da njime legalno raspolažu. Taj izveštaj je zapravo izgovor da bi se britanske vlasti domogle tih para. Ja to povezujem i sa vešću o tome da poznatom ruskom biznismenu Romanu Abramoviču britanske vlasti još nisu produžile vizu. To jest, time hoće da pokažu da ovde nema nikakvih tabua i da će uprkos dugom periodu boravka, učešću u britanskom biznisu i javnom životu, takve mere biti preduzete. Zbog toga smatram da je taj izveštaj još jedan instrument otimanja novca“, kaže kaže za Sputnjik ruski politikolog Vladimir Olenčenko.\nKomitet za spoljne poslove britanskog parlamenta, u svom izveštaju pod nazivom „Moskovsko zlato: ruska korupcija u Velikoj Britaniji“, tvrdi da je korišćenje Londona kao baze za korumpirana sredstva osoba koje imaju veze sa Kremljom sada povezano sa širom ruskom strategijom koja utiče na britansku nacionalnu bezbednost.\nU izveštaju se kaže da je „prljavi“ ruski novac pretnja spoljnoj politici Londona, da podriva napore Britanije da odgovori Kremlju i Putinovim „agresivnim metodama“, a takođe podržava kampanju Vladimira Putina da „podrije međunarodni sistem zasnovan na pravu“.\n„Nema nikakvog izgovora za to što Velika Britanija zatvara oči dok se kleptokrati predsednika Vladimira Putina i kršioci ljudskih prava koriste novcem opranim u Londonu kako bi podmićivali naše saveznike, slabili naša partnerstva i potkopavali poverenje u naše ustanove“, navodi se u izveštaju.\nKomitet je u izveštaju naveo i da su, uprkos žestokoj retorici u vezi s napadom nervnim gasom na bivšeg špijuna u Britaniji početkom godine, saveznici ruskog predsednika Vladimira Putina mogli da nastave „uobičajen posao“ u Britaniji.\nU vezi sa svim tim, parlamentarci pozivaju vladu da joj prioritet bude borba protiv raspoređivanja imovine pojedinaca povezanih sa ruskim vlastima i da pooštri sankcije.\n„Pozivamo Vladu da nametne sankcije većem broju lica povezanih sa Kremljom, uključujući korišćenje ovlašćenja propisanih Zakonom o sankcijama i borbi protiv pranja novca, kao i da uvede sankcije licima odgovornim za teška kršenja ljudskih prava“, kaže se u izveštaju.\nOdbor je, takođe, pozvao kabinet Tereze Mej da uvede sankcije ruskom državnom dugu, naglašavajući da sve korake treba preduzimati zajedno sa EU, SAD i drugim saveznicima.\nPortparol premijerke Mej je istakao da su britanske vlasti rešene da „prljavi novac i perače takvog novca isteraju iz zemlje“.\nRuskim analitičarima nije jasno na koji način Rusija ugrožava nacionalne interese Velike Britanije, kako to tvrde britanski parlamentarci.\nŠef komiteta Saveta Federacije za međunarodne poslove Konstantin Kosačov smatra da je kampanja borbe protiv stranog novca izgrađena na osnovu želje Britanije da popravi svoju reputaciju kao „perionice“ para stečenih kriminalnim putem i može, između ostalog, da Britaniji nanese štetu kao državi sa dobrim uslovima za biznis. Naime, kako objašnjava Kosačov, na meti bi mogao da bude i sasvim zakonski kapital i investicije — samo zato što se nekome ne dopada zemlja porekla.\nPrema mišljenju Kosačova, London takvom političkom može više da izgubi nego da dobije.\n„Jasno je da sada politika vlada ekonomijom, a britanske vlasti su prešle u ’Trampov režim‘: spremne su da naštete same sebi samo da se odbrane od unutrašnjih optužbi“, zaključio je Kosačov.\nPortparol ruskog predsednika Dmitrij Peskov je ocenio da će to što Velika Britanija odbija finansije koje ruski biznis ulaže u ekonomiju biti korak neprijateljske i nelojalne konkurencije od strane Velike Britanije i neće povećati njenu investicionu primamljivost. Komentarišući poziv britanskih parlamentaraca da pojačaju antiruske sankcije, Peskov je rekao da takvi zakoni idu ruku podruku sa ovakvim neprijateljskim koracima.\n„Štaviše, ne sumnjam da investitori iz drugih zemalja takođe neće zanemariti takve akcije jer bi se investitori iz bilo koje zemlje nakon ovakvih poteza Velike Britanije mogli suočiti sa situacijom da njihove investicije nazovu ’prljavim novcem‘“, istakao je Peskov.\nprljav novac, finansijske malverzacije, London, Velika Britanija


Milion evra od Norveške za razvoj lokalne infrastrukture i zapošljavanje - Ozonpress :: internet portal\nTag: infrastruktura, lokalne samouprave, Norveška\nMinistar državne uprave i lokalne samouprave Branko Ružić i ambasador Kraljevine Norveške Arne Sanes Bjornstad označili su danas početak javnih poziva za finansiranje projekata za razvoj lokalne infrastrukture i za sprovođenje stručnih obuka u skladu sa lokalnim akcionim planovima za zapošljavanje. Kraljevina Norveška kroz projekat „Norveška za vas“ odvojila je milion evra za finansiranje ovih projekata, a pravo učešća ima 91 lokalna samouprava u Srbiji iz treće i četvrte kategorije razvijenosti.\n„Zahvalni smo Kraljevini Norveškoj zato što je u fokus stavila podršku lokalnim samoupravama iz treće i četvrte kategorije razvijenosti i obratila pažnju na njihove potrebe. Pozivam lokalne samouprave da učestvuju u pozivima za dodelu bespovratnih sredstava i konkurišu sa prioritetnim projektima“, izjavio je ministar državne uprave i lokalne samouprave Branko Ružić.\n„Srbija se razvija brzo, ali postoje i oni koji su u zaostatku. Kroz ovaj projekat, pomoćićemo onima kojima je to najpotrebnije – nezaposlenima da pronađu posao, a lokalnim samoupravama da unaprede svoje usluge“, rekao je ambasador Norveške u Srbiji, Arne Sanes Bjornstad (Arne Sannes Bjørnstad).\n“Bela Crkva biće konstruktivni partner u ovom projektu, koji može doneti konkretnu korist i građanima i lokalnim samoupravama“, rekao je predsednik opštine Bela Crkva Darko Bogosavljević.\nOpštine uključene u program\nNemačka pokrenula sajt sa savetima za radnike iz Srbije i drugih zemalja\nPredstavnici Ambasade Kraljevine Norveške i Grupe 484 uručili su medicinsku opremu Institutu za onkologiju i radiologiju\nSelo Viljusa bb 06/11/2018 u 15:02 Odgovorite\nNama u Viljusi cveta putevi se rade, kanalizacija pri kraju vode ni na vidiku……?


Sutra četvrta Putinova inauguracija\nBeta 6. maja 2018. 10:25\nOvoj inauguraciji prethodili su subotnji protesti protiv Putina u Moskvi i drugim gradovima Rusije, na poziv opozicionara Alekseja Navaljnog pod parolom „On nam nije car“, kada je privedeno oko 1.600 osoba.\nSam Navaljni je ubrzo nakon privodjenja pušten na slobodu ali se tereti za nezakonito organizovanje demonstracija i suprostavljanje policiji.\nNavaljni, kome je zakazano sudjenje za 11. maj, nakon oslobadjanja je na svom tviteru napisao „Izgleda da je došla naredba da se do inauguracije ne hapsi“.\nOve godine, takodje, neće biti održan svečani prijem u čast stupanja na dužnost novog predsednika, kao što je to bio slučaj 2000, 2008. i 2012. godine.\nIzvor iz Kremlja je kazao TV Doždu da će svečani prijem biti održan na Dan pobede, 9. maja, i da će „on biti dovoljan“.\nLavrov u samoizolaciji, sve posete, uključujući Beograd i Sarajevo,…\nŠef diplomatije Egipta na razgovorima sa ruskim rukovodstvom\nMelburn: Posle 2 dana zatišja, 2 nova slučaja kovida-19\nVodja američkog kulta Neksiem osudjen na 120 godina zatvora\nVenecuela: Opozicija optužuje vladu za otmicu


ŠOK Ubica iz džamije na oružju ĆIRILICOM ISPISAO I DVA IMENA NA SRPSKOM – CIK Media\nBrenton Tarant (28) koji je lišio života 40 ljudi u jednoj od džamija u Novom Zelandu na svom oružju ćirilicom je napisao i dva imena na srpskom!\nTerorista koji je danas učestvovao u pokolju u kom je ubijeno 40 ljudi, a 20 ranjeno, na svom oružju napisao je ćirilicom imena: Marko Milajnov Popović i Stefan Lazar. Zapadni mediji, poput Dejli mejla, greškom pišu da su to imena drugih terorista koji su učestvovali u stravičnom napadu. Međutim radi se o imenu crnogorskog vojvode i srpskog kneza.\nU stravičnom napadu na dve džamije na Novom Zelandu ubijeno je 40 osoba, a ranjeno najmanje 20. Policija je uhapsila četiri osobe osumnjičene za ove stravične napade. Jedan od napadača je pokolj u džamiji prenosio uživo na svom Fejsbuk profilu!


Potraga za održivim modelom - Evropska opservatorija za novinarstvo - EJO\nKako naplatiti sadržaj na internetu?\nOsim brojnih prednosti koje su web 2.0 tehnologija i internet doneli savremenom novinarstvu, pojavio se i jedan veliki problem sa kojim se trenutno suočavaju gotovo svi štampani mediji. Po prvi put u istoriji glavna preokupacija medijskih kuća više nije pitanje koji sadržaj publika u datom trenutku želi, jer broj pregleda i komentara nepogrešivo signaliziraju šta korisnike najviše interesuje, već kako taj sadržaj naplatiti. Novine koje nemaju sopstvene portale odavno su izgubili trku sa konkurencijom, a one koje ih imaju najćešće sadržaj nude besplatno. Iako takva praksa deluje potpuno neodrživo, još uvek niko sa sigurnošću ne može da tvrdi šta je u ovom trenutku najbolje rešenje.\nSvi su uglavnom saglasni samo sa tim da sadržaj određenog broja ne sme u potpunosti biti ponuđen i u onlajn izdanju, ali idealan broj tekstova koji će poslužiti kao “mamac” još uvek je nerešiva enigma za sve. Logika je, međutim, vrlo jednostavna: što je više tekstova “otvoreno”, a sajt posećeniji – to je broj prodatih primeraka manji. Tako je, primera radi, tiraž dnevnog lista Blic padao brzinom kojom je posećenost portalu rasla, pa je prema istraživanju kompanije ABC Srbija tiraž ovog lista u periodu od 2008. do 2011. godine smanjen za 22.000 primeraka (sa 167.000 na 145.000). Iako se pad tiraža najčešće tumači kao posledica ekonomske krize, iskustvo iz poslednjih godinu dana pokazuje da je uticaj onlajn “otvaranja” mnogo veći, jer upravo u tom periodu posećenost portala ovog lista beleži najveći rast od osnivanja, dok tiraž štampanog izdanja istovremeno nastavlja da pada mnogo većom brzinom nego u prethodne tri godine i trenutno iznosi manje od 130.000. Ako se pritom zna da je udeo internet oglašavanja u našoj zemlji svega 4,7 odsto, računica je jasna – dobitak na vebu ne može da pokrije gubitak u štampi.\nŠtaviše, najnovija studija Pev istraživačkog centra (Pew Research Center) pokazuje da se za svaki dolar dobijen preko interneta čak sedam izgubi u štampanom izdanju, odnosno da prihodi američkih novina ostvareni preko interneta ni približno ne mogu da pokriju gubitak koji neminovno sledi od njihovih papirnih izdanja. Istraživanje je obuhvatilo period od kraja 2010. do početka 2012. godine, a bazira se na poverljivim poslovnim podacima dobijenim od 38 listova koji su klasifikovani u šest različitih grupa. Ti podaci pokazuju da se i dalje 92 odsto prihoda ostvaruje kroz štampana izdanja, ali i da menadžment medija još uvek nije uspeo da pronađe ekonomski model koji bi uspešno funkcionisao u digitalnom dobu.\nStoga ne čudi što na istom tržištu funkcionišu različiti modeli jer se za sada svi vode nekom sopstvenom logikom koja tek treba da se potvrdi u praksi. Tako u dva najpoznatija domaća nedeljnika uočavamo potpuno različitu situaciju, jer NIN samo dva teksta po broju nudi besplatno i u svom onlajn izdanju, dok Vreme gotovo 50 odsto sadržaja “otvara” na svom portalu. Na taj način NIN čuva ekskluzivitet i tiraž štampanog izdanja, ali je zato na internetu neuporedivo manje prisutan u odnosu na Vreme, čiji se sadržaj po pravilu prikazuje prvi kada se pretražuju ključne reči koje se pojavljuju u tekstovima oba nedeljnika. Iako su kratkoročni finansijski efekati ovih modela više nego očigledni, dugoročni ishodi su za sada krajnje nepredvidivi. Veća posećenost onlajn izdanja nedeljnika Vreme podrazumeva i veće prihode od internet oglašavanja (što je još uvek zanemarljiv prihod u našoj zemlji), ali se istovremeno kod korisnika gradi navika i lojalnost prema ovom njuz magazinu, što bi tek u budućnosti moglo da se ispostavi kao značajna prednost.\nGrađenje lojalnosti korisnika uz postepeno zatvaranje onlajn sadržaja pokazalo se kao odličan potez u slučaju poznatog dnevnika Njujork tajms, koji će tokom narednog meseca prepoloviti broj besplatnih tekstova na internetu. Tako će samo godinu dana pošto je počeo da naplaćuje pristup celokupnom onlajn sadržaju, ovaj list umesto dosadašnjih 20 korisnicima omogućiti čitanje samo 10 tekstova. Ako je suditi po dosadašnjim rezultatima, ovakva praksa se pokazala kao dobro rešenje jer se samo u poslednjih devet meseci broj onlajn pretplatnika udvostručio i dostigao cifru od 454.000. Broj pretplatnika za štampano izdanje još uvek je značajno veći i trenutno iznosi 771.000, a ako se sadašnji trend nastavi već iduće godine bi broj pretlatnika na elektronsko izdanje mogao da dostigne broj onih koji su još uvek verniji tradicionalnom.\nU Srbiji, međutim, takav scenario još uvek nije ni na pomolu. Pretplata na onlajn izdanja je zanemarljiva, tiraži padaju, u ekspanziji su samo portali koji tekstove uglavnom nude besplatno. Svima je jasno da je takva praksa neodrživa, ali se u susret novom modelu ide bojažljivo. Da su promene neminovne svedoči i nedavno zatvaranje nekih od najpopularnijih sadržaja na sajtu Politike, za koje je u onlajn izdanju dostupna samo najava, ali i poziv da se pretplatimo na elektronsko izdanje. Eksperimentalni period je počeo, a nagradno pitanje sasvim izvesno i u narednim godinama ostaje isto: kako naplatiti sadržaj na internetu?\nTags:ABC Srbija, lojalnost korisnika, model, onlajn izdanje, Pev istraživački centar, postepeno zatvaranje onlajn sadržaja, savremeno novinarstvo, Web 2.0\n» Ekonomija medija, Novi mediji i Web 2.0, Redakcijski menadžment » Potraga za održivim modelom


SANJA VULIĆ NA RUBU PAMETI: "Nastupila teška vremena za srpski narod, nikad nije prestala da važi Lazareva kletva i poruka..." – Mreza\nSANJA VULIĆ NA RUBU PAMETI: “Nastupila teška vremena za srpski narod, nikad nije prestala da važi Lazareva kletva i poruka…”\nPoslanica SNSD-a u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH komentirala je izjavu zastupnika PDP-a.\nPoslanica SNSD-a u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH Sanja Vulić izjavila je Srni da su nastupila teška vremena za srpski narod, ali i da nikada nisu ni bila laka za Srbe na ovim prostorima, i nikad nije prestala da važi Lazareva kletva i poruka – “vidjeće se ko je vjera, a ko nevjera”.\nKomentarišući izjavu poslanika PDP-a Ljubiše Krunića da ova stranka nikada nije, kako kaže, zloupotrebljavala borce za razliku od SNSD, Vulić je rekla da je “Krunić samo pijun koji služi, prije svega, kao udarna igla prvoboraca kao što su Јelena Trivić i Borislav Borenović, genijalaca političkog konflikta”.\nZapjenio je Krunić govoreći o tome da PDP nikad nije zloupotrebljavao borce u političke svrhe, zaboravljajući cijelu spiralu postupaka degradiranja Republike Srpske i njenih institucija. Nije li upravo PDP podržao Rezoluciju o poštivanju žrtava fašističkih režima u organima BiH čime se genocid u Јasenovcu, ali i brojnim jamama Krunićeve rodne Hercegovine pretvara u nemušti “značajan broj žrtava”, poručila je Vulić.\n“Nije li upravo PDP srušio mehanizam koordinacije pregovora sa EU, ignorišući i Ustav Republike Srpske i ljudsku i moralnu obavezu prema narodu koga zastupa”, upitala se Vulić.\nI, uostalom, nije li ono baš u Trebinju, za koga je Krunić tako junački ratovao, Boračka organizacija optužila PDP za pranje para i milionske mahinacije? Da li PDP-ov Mladen Ivanić ima junački staž u Vojsci Republike Srpske, a isti je proveo za volanom službenog automobila? – zapitala se Vulić.\n“Na sreću srpski narod ima dobro pamćenje, nije ga lako prevariti i obmanuti, a nije teško ni vidjeti i spoznati ko je meta sankcija, neskrivenih pokušaja političke i Fizičke likvidacije i ko je trn u oku onih koji žele da pregaze srpski narod i Republiku Srpsku. Јelena Trivić i Ljubiša Krunić to svakako nisu, već iskreni i istinski borci za očuvanje Republike Srpske i njenih institutucija – Željka Cvijanović i Milorad Dodik” zaključila je Vulić.\nNAPETO U BANJOJ LUCI: Uoči protesta koje nadgleda EUFOR oglasio se savjetnik Milorada Dodika…


Državni sekretar Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija Miroslav Knežević ističe da Vlada već šestu godinu zaredom podstiče razvoj domaćeg turizma kroz program vaučeri za odmor u Srbiji."U prethodnih pet godina preko 380.000 naših građana je iskoristilo ovu mogućnost, a za 40 dana ove godine podelili smo i svih 100.000 vauera", rekao je Knežević.\n"Svakako da će to uticati na povećani turistički promet, pre svega kada je reč o domaćem turizmu, jer građani koji koriste vaučere se zadržavaju minimum pet dana na našim turističkim destinacijama", navodi Knežević.\n"Ono što je suština da građani iz velikih gradova kao što su Beograd, Novi Sad, Niš ili Leksovac odlaze u naše banje i planine i tu koriste svoje slobodno vreme", dodao je Knežević.\n"Radimo na tome i sprovodimo brojne aktivnosti kako bismo uspeli da savladamo taj izazov i da nadomestimo eventualne gubitke od strane kineskih turista", rekao je Knežević.\nDodao je da smo prošle godine imali rast od 58 odsto kada je reč o noćenjima ruskih turista, preko 30 odsto kada je reč o noćenjima turista iz Turske, a tu je rast broja nemačkih turista. "Tako da ćemo se usmeriti na neka nova tržišta", dodao je Knežević.\n"Ono na čemu takođe radimo jeste uredba kojom ćemo nastaviti da podstičemo naše domaće turističke agencije koje organizovano dovode grupe stranih turista u našu zemlju. U pitanju su grupe od 15 i više stranih gostiju i na taj način ćemo njih dodatno stimulisati kako bismo doveli više stranaca u našu zemlju", naglasio je Knežević.


Žigmanov: Opasne manjkavosti u izradi seta manjinskih zakona | Autonomija\nŽigmanov: Opasne manjkavosti u izradi seta manjinskih zakona\n"Jača se državni nadzor nad delatnostima samouprava nacionalnih manjina"\nPredsednik Demokratskog saveza Hrvata u Vojvodini (DSHV) Tomislav Žigmanov izjavio je danas da su nedopustivi propusti opasne manjkavosti u izradi predloga seta zakona o nacionalnim manjinama.\nŽigmanov je u saopštenju za javnost naveo da je u predloženom rešenju izmena manjinskih zakona, Zakonu o zaštiti prava i sloboda nacionalnih manjina i Zakona o nacionalnim savetima nacionalnih manjina, upitno koliko su pojedini sadržaji izmena u skladu sa evropskim standardima u podru?ju zaštite manjinskih prava.\n„Toga bi trebala biti svesna i premijerka Srbije Ana Brnabi? koja je nedavno izjavila da je Srbija ’šampion u poštovanju ljudskih i manjinskih prava’, kao da je ovo podru?je društvenog života neka grana sporta, recimo, ameri?ki nogomet, gde se države takmi?e u postizanju rezultata”, naveo je Žigmanov.\nOn je podsetio da u?enici završnog razreda na hrvatskom u suboti?koj gimnaziji tokom dvanaestogodišnjeg školovanja nisu imali ni jedan udžbenik na svom maternjem jeziku.\nPrema njegovim re?ima, promena Ustava i definisanje manjinske politike su dva temeljna preduslova koja moraju biti ispunjena pre bilo kakvih izmena manjinskih zakona u Srbiji, kao i široka javna rasprava.\n“Nova, stara manjinska politi?ka paradigma treba tako?e da bude plod otvorene i stru?ne rasprave brojnih aktera u Srbiji, u kojoj bi zna?ajnu ulogu imali i predstavnici nacionalnih manjina”, smatra Žigmanov.\nOn je podsetio da Srbija do danas nije donela poseban zakon kojim bi se u potpunosti uredio položaj nacionalnih manjina i odredilo koja je uloga nacionalnih manjina u celokupnom razvoju srpskog društva.\nŽigmanov smatra da je donošenje ovakvih zakona opasno jer je nejasno zašto se u proces izmene ovih zakona uopšte ulazilo pre donošenja novog ili izmena postoje?eg Ustava Srbije.\n“Predloženim rešenjima se želi politi?ki desubjektivizirati nacionalne manjine i osnažiti državni nadzor nad delatnostima samouprava nacionalnih manjina”, naveo je Žigmanov.\nOn je dodao da Srbija i dalje nema strategiju o multikulturalizmu, odnosno o upravljanju kulturološkim razlikama, uklju?uju?i i prava nacionalnih manjina.


Kompanija - Lidl Srbija\nLidl Srbija garantuje kvalitet po povoljnoj ceni. Kao savremeni diskontni lanac fokusiramo se na postavljanje dobrih osnova. Efikasni procesi i pouzdana saradnja sa našim partnerima garantuju najbolji odnos cene i kvaliteta i pažljivo odabran asortiman. Potrošači mogu da budu sigurni da naši proizvodi uvek ispunjavaju poznati Lidl kvalitet i svežinu. Naši zaposleni su posvećeni da potrošačima svaki dan obezbede što jednostavnije iskustvo kupovine.\nKako naša krilatica kaže "Jednostavno. Bolje. Povoljnije." u prvi plan postavljamo potrebe naših kupaca.\nSvesni smo odgovornosti za naše zaposlene i naše poslovne partnere, kao i naše ekološke i društvene odgovornosti. Od 2018. godine smo aktivni i uspešni na tržištu Srbije i dokazali smo se kao dinamičan i pouzdan poslodavac. Kao deo Švarc grupe (nem. Schwarz Grupe) sa sedištem u Nekarsulmu (nem. Neckarsulm), Nemačka, mi smo jedan od vodećih maloprodajnih lanaca u Evropi - i šire.\nLidl - snažan poslovni model, snažna kultura\nKao savremeni diskont, mi ne komplikujemo - jednostavan poslovni model je ključ našeg uspeha. Naše vrednosti su temelj onog što radimo. Za nas, ne radi se o profitabilnosti po bilo kojoj ceni: Lidl se ponaša odgovorno prema zaposlenima, okruženju i društvu. Jasne smernice i sistem vrednosti kojim se vodimo čine osnovu odnosa u kompaniji i prema našim partnerima. Više o našim vrednostima, principima i razvoju naše kompanije pronađite u nastavku.\nNaš asortiman - kvalitet za sve\nMi garantujemo svežinu i kvalitet po najpovoljnijoj ceni - svakodnevno. Nastojimo da našim potrošačima ponudimo pregledan asortiman i, kao deo naših tematskih nedelja, raznoliku paletu proizvoda. Od sveže hrane do poznatih međunarodnih proizvoda i lokalnih delicija do tekstila i robe za domaćinstvo. Naši potrošači mogu birati između popularnih robnih, kao i nagrađivanih Lidl brendova. Domaći i sezonski proizvodi upotpunjuju naš asortiman. Više o našoj ponudi i posvećenosti kvalitetu pogledajte ovde.\nOdgovorno poslovanje - za sigurnu budućnost\nRadi danas za bolje sutra - to je naša vodilja. Održivost za nas znači pre svega ispunjavanje obećanja o kvalitetu svakog dana. U svemu tome, društvena odgovornost, fer trgovina i održivi proizvodi čvrsto su usidreni u našim procesima. Mi preuzimamo ekonomsku, socijalnu i ekološku odgovornost i svakodnevno radimo na našem unapređenju i razvoju poslovnog modela, kako bismo pripremili kompaniju za uspešnu budućnost. Šta to znači i šta tačno radimo?\nVođeni rezultatima i fer odnosom - karijera u Lidlu\nZaposleni svakodnevno doprinose našem uspehu. Mi radimo zajedno, vodimo se rezultatima u dinamičnom okruženju, kako bismo postigli visok kvalitet i nastavili našu priču o uspehu. Kao deo međunarodne kompanije, nudimo prilike raznovrsnim profesijama. Naš uspeh se zasniva na atraktivnim uslovima rada i uzajamnom poštovanju. Želiš da budeš deo našeg tima, voliš da stvari budu završene, pokazuješ inicijativu i preuzimaš odgovornost? Onda je Lidl mesto za tebe.\nTvoja karijera u Lidlu\nLidl nekretnine - prilagodljive i visoko efikasne\nBilo da se radi o urbanoj ili ruralnoj sredini, ili metropoli - Lidl prodavnice nude pravi koncept za svaku lokaciju. Naše bogato iskustvo stečeno kroz više od 50 prodavnica u Srbiji i oko 11.500 Lidl prodavnica i 200 logističkih centara širom sveta pretvorilo nas je u stručnjake koji uvek nađu rešenje i efikasno grade svaki tip prodavnice. Ipak, ostajemo fleksibilni i prilagođavamo se potrebama okruženja. Logistički centar i prodavnice čine visoko kvalitetnu logističku mrežu koja osigurava pouzdano snabdevanje.\nViše o našim konceptima ovde\nSve informacije i pravi kontakti za predstavnike medija: Lidl press centar nudi pristup svim važnim vestima i informacijama iz prve ruke na jednom mestu. Naša intuitivna funkcija pretraživanja omogućava brzo i jednostavno traženje saopštenja za javnost, slika i video zapisa o našoj kompaniji.


Vlast tvrdi da se DF finansira novcem iz Rusije\nBeta\t 26. septembra 2016. 17:45\nPojedine partije iz aktuelne vlasti u Crnoj Gori ponovile su danas tvrdnju da deo opozicije novcem iz Rusije finansira kampanju za parlamentarne izbore zakazane za 16. oktobar.\nIstovremeno, Jedinstvena Rusija, stranka ruskog predsednika Vladimira Putina pozvala je crnogorske političare da “raskrinkaju mitove o ruskim rubljama za crnogorsku opoziciju”, objavljeno je danas na sajtu ruske vladajuće partije.\nTvrdnje da se kampanja Demokratskog fronta (DF) finansira novcem “sa strane” izneo je prošle nedelje potpredsednik vlade i zamenik predsednika vladajuće Demokratske partije socijalista (DPS) Duško Marković.\nOn nije želeo da javno saopšti koji su to finansijski izvori i iz koje zemlje potiču, dok je predsednik Skupštine i lider Pozitivne Crne Gore Darko Pajović danas precizirao da se deo opozicije finansira ruskim parama.\nPajović je pozvao taj deo opozicije da dokaže da to nije tačno i da, ako nije, saopšti odakle je novac za finansiranje kampanje.\n“Ukoliko oni izadju javno i kažu da nisu, onda neka kažu odakle su te pare. Tada ćemo se sasvim lako pozabaviti dokazima o tome kako su to ipak ruske pare”, rekao je on medijima.\nVisoki funkcioner Jedinstvene Rusije Sergej Železnik pozvao je u danas objavljenom odgovoru DF-u na čestitku povodom pobede njegove stranke na nedavnim izborima, crnogorske kolege da “raskrinkaju sve mitove o ruskim rubljama za crnogorsku opoziciju”.\nOn je zatražio i da pokrenu inicijativu za donošenje zakona kojim se zabranjuje delovanje stranaka i nevladinih organizacija koje se bave političkom delatnošću, a finansiraju se iz inostranstva.\nJedinstvena Rusija je sa DF-om i Socijalističkom narodnom partijom nedavno potpisala sporazum o savezu vojno neutralnih država Balkana i intenzivirala kontakte sa onim strankama u Crnoj Gori koje su protiv članstva u NATO-u i podržavaju referendum o pridruživanju Severnoatlanskom savezu.


Obilježeno 20 godina od velikog stradanja Srba\nčetvrtak, 12 jul 2012 14:01\nU Srebrenici je danas obilježeno 20 godina od stradanja 69 srpskih civila i vojnika u selima Zalazje, Sase i Biljača na Petrovdan 1992.\nSluženjem parastosa kod spomenika nastradalim u dva posljednja rata na Zalazju kod Srebrenice, prisluživanjem svijeća za pokoj duša 69 poginulih na današnji dan 1992. godine i polaganjem cvijeća danas je obilježeno 20 godina od velikog srpskog stradanja u opštini Srebrenica.\nPrethodno su članovi porodica poginulih, saborci, boračka i opštinska delegacija, sastavljena od srpskih predstavnika vlasti, položile cvijeće i prislužile svijeće za pokoj duša poginulih na Vojničkom groblju u Bratuncu, gdje je sahranjen najveći broj nastradalih, te na srpskim stratištima u Biljači i Sasama.\nU crkvu u Srebrenici oko 12.00 časova dovezeni su posmrtni ostaci 10 ekshumiranih i identifikovanih Srba, zarobljenih prije 20 godina u borbama "prsa u prsa" na Zalazju.\nOpijelo za te srpske mučenike danas će u 16.00 časova služiti episkop zvorničko-tuzlanski Vasilije, a potom će posmrtni ostaci biti sahranjeni na Vojničkom groblju u Bratuncu, na porodičnom groblju na Zalazju, dok će skeleti dvoje ubijenih biti prevezeni i sahranjeno u Srbiji, gdje im žive porodice.\nI dalje se traga za još 12 Srba, koji su nestali toga kobnog dana.\nČlanovi porodica i predstavnici boračkih organizacija i organizacija porodica zarobljenih i poginulih boraca i nestalih civila iz Srebrenice ponovo su izrazili nezadovoljstvo radom Haškog tribunala, te Tužilaštva i Suda BiH jer nikoga nisu procesuirali za brojne masakre i zločine koje su srebreničke muslimanske snage počinile nad Srbima u posljednjem ratu. Ubili su oko 1.500 srpskih civila i vojnika, od kojih su više od polovine masakrirali.\nNa Zalazju je i ove godine ponovljeno da Boračka organizacija, porodice i saborci neće odustati od pravde i dokazivanja istine o srpskom stradanju u ovom kraju.\nSekretar opštinske Boračke organizacije Miloš Milovanović kaže da pravda mora biti dostižna.\nBez pravde i istine o karakteru rata nema i ne može biti pomirenja i suživota na ovim prostorima, istakao je Milovanović.\nPravosudnim organima u BiH Milovanović je poručio da počnu procesuirati zločine počinjene nad Srbima ukoliko misle da opravdaju svoje postojanje i spriječe njihovo ukidanje i gubljenje radnih mjesta.\nNastavljajući sistematsko plansko etničko čišćenje srpskih prostora u srebreničkoj opštini započeto na Đurđevdan, jake muslimanske snage iz Srebrenice, pod komandom Nasera Orića, na današnji dan 1992. godine upale su u više srpskih sela u srebreničkoj i bratunačkoj opštini ubijajući, pljačkajući i paleći sve što su stigle.\nParastosom na Zalazju završen je šestodnevni memorijalni i kulturno-sportski program "Petrovdanski dani" koji su, povodom 20 godina nezaborava na petrovdansko stradanje srebreničkih Srba, organizovali Boračka organizacija i Organizacija porodica zarobljenih i poginulih boraca i nestalih civila i Crkvena opština Srebrenica.\nU Tužilaštvu BiH Srni je danas rečeno da je otvorena istraga protiv više lica, osumnjičenih za ratne zločine nad žrtvama srpske nacionalnosti u Srebrenici i okolini.


Ograničena evropeizacija Balkana - Vijesti.me\nOgraničena evropeizacija Balkana\nZamor od proširenja među članicama EU utiče na nastavak demokratskih reformi na Zapadnom Balkanu Edit\n26. februar 2016, 09:20 ažurirano 11. februar 2019, 11:05\nMeđu akademijom i političkim zvaničnicima EU postoji generalno prihvaćeno mišljenje da je proces evropeizacije država Zapadnog Balkana (ZB) postao mnogo izazovniji, zahtjevniji i kopleksniji nego što je to bio slučaj sa zemljama Centralne i Istočne Evrope (CIE). Za razliku od istočnog proširenja, koje predstavlja uspješnu spoljnu politiku EU, ZB se suočava sa velikim brojem ozbiljnih prepreka, unutrašnjih i spoljnih, koje u velikoj mjeri sprečavaju glatku reformu političkih, ekonomskih i socijalnih sistema. Istorijsko nasljeđe, etnička i religijska netrpeljivost, pitanje granica, secesionistički pokreti, ograničena državnost, slabi državni kapaciteti, klijentelizam, korupcija, organizovani kriminal i nefunkcionalna ekonomija, samo su neki od problema koji sprečavaju razvoj država ZB. Posljedično, ovi očigledni unutrašnji politički i socio-ekonomski problemi u dovode u pitanje mir, stabilnost i bezbjednost regiona, otvarajući mogućnost EU da se aktivnije uključi u proces građenja konsolidovane demokratije i razvoja liberalne ekonomije država ZB.\nLiteratura o evropeizaciji demonstrira ozbiljnu zabrinutost u vezi sa budućnošću država ZB u EU, prevashodno zbog limitiranost uticaja Unije na domaće političke promjene. Iako je EU još tokom XX v. usvojila niz strateških dokumenata (PSP) kojom se potvrđuje perspektiva članstva zemalja ZB, stiče se utisak da ove spoljne incijative nijesu našle pogodno uporište među zemljama regiona. Postavlja se pitanje šta je prepreka napretku regiona ZB u procesu evropskih integracija? U nastojanju da odgovorim na ovo pitanje, razlog stagnacije možemo posmatrati sa unutrašnjeg i spoljnjeg (EU) aspekta.\nSa unutrašnjeg aspekta, zemlje ZB pate od problema „ograničene državnosti“ (limited statehood) u različitim oblicima u zavisnosti od prirode političkog okruženja i sprovođenja unutrašnjh političkih procesa u zemlji. BiH i Kosovo se kontinuirano suočavaju sa problemom osproravanja suvereniteta, u unutrašnjem i spoljašnjem domenu, gdje problem etničke i vjerske netrpeljivosti, pitanje granica, secesionistički pokreti te osporavanje ustava značajno utiču na procese demokratizacije društva i usklađivanja sa EU pravilima i normama. Albanija, Crna Gora i Makedonija ozbiljno pate od problema slabih državnih kapaciteta, prevashodno zbog nedostatka neophodnih resursa (osoblja, eksperata i fondova) te institucionalno raširene korupcije i klijentelizma, dovodeći u pitanje tranformativnu moć uticaja EU kroz usklađivanje sa Kopengaškim kriterijumima i efikasnom implementacijom acquis communautaire. U Srbiji i Hrvatskoj, koje važe za zemlje konsolidovane demokratije, pitanje saradnje sa Hagom i nezavisnost Kosova bili su dominantno na listi prioriteta domaće političke agende, demonstrirajući nevolju ovih zemalja da nastave započete političke reforme i tako obrzaju proces pristupanja EU. Dakle, može se zaključiti da nivo ograničene državnosti utiče na dinamiku integracije ovih zemelja u EU, što se može i vidjeti u neujednačenom tempu država ZB u procesu ispunjavanja složenih sistema obaveza propisanih politikom proširenja EU. Izuzetak je vidljiv u slučaju Crne Gore, koja je i pored evidentnih nedostatka - institucionalnih, stručnih i adminstrativnih kapaciteta, veoma brzo napredovala na osnovu dva srećna faktora: status zemlje koja nije osporena sa unutrašnjeg ili spoljnog aspekta i konsenzusa među svim parlamentarnim političkim partijama o članstvu u EU.\nIako su ove zemlje postigle određeni napredak u procesu EI, razloge stagniranja možemo posmatrati i sa spoljnog aspekta gdje je EU demonstrirala određene nedosljednosti u kontekstu ispunjenja obećanja o budućnosti ZB u EU iz XX vijeka. Prvo, EU se dokazala kao neefikasni gradilac države (EU state builder actor) zbog nedostatka iskustva u procesu građenja države i društva, nedostatka jasnih kriterijuma u okviru acquis-a i vidljivih neslaganja koje postoje među institucijama i zemljama članicama, posljedično utičući na slab napredak država ZB u kontekstu difuzije EU pravila i normi, te demokratske transformacije države. Drugo, veoma kompleksan sistem politike uslovljavanja - „izrazito asimetričan i dijelimično hijerahijski odnos“, te teško usklađivanje sa EU normama i pravilima, nedvosmisleno utiče na zemlje ZB da stagniraju u procesu EI. Iako su zemlje ZB istakle članstvo u EU kao jedan od njihovih strateških prioriteta, „problem ograničene državnosti“ značajno umanjuje mogućnost za usklađivanjem sa Kopenhaškim kriterijumima i efektivnu primjenu acquis-a. Treće, u svjetlu posljednjih talasa politike proširenja (Bugarska, Rumunija, Hrvatska), među zemljama članicama EU postoji nedostatak konsenzusa o budućnosti dalje politike proširenja. Samim tim, mi smo u poziciji da govorimo o trenutnom zamoru od procesa proširenja (enlargement fatigue) među zemljama članicama što u krajnoj liniji utiče na nastavak demokratskih reformi u zemljama okruženja.\nU skladu sa gore navedenim, spoljna snaga EU posebno u domenu zapadno-balkanske demokratske transformacije i konsolidacije, u velikoj mjeri će zavisiti od kredibilne prespektive članstva, jasno definisanih kriterijuma za usklađivanje sa EU normama i pravilima, te podupiranje liberalne ekonomije. Drugim riječima, EU mora nastupati fleksibilnije u procesu pristupanja, napuštajući politiku tvrdokornih definisanih pravila koje države ZB nijesu trenutno u stanju da ispune. U protivnom, nedosljedna upotreba politike uslovljavanja neće samo umanjiti tranformativnu moć EU u zemljama ZB, već će dovesti u pitanje kredibilitet i legitimitet EU kao normativnog aktera.\nAutor je doktorand na Univerzitetu Masaryk i saradnik na programima u Centru za građansko obrazovanje (CGO)\nEx Ministar de Sito\nIstanbul - Nizametinov leteći tepih\nHristos se rodi, Predsjedniče


Evropski pokret u Srbiji obeležava Dan Evrope u Beogradu\nTanjug 9. maja 2022. 19:29\nBEOGRAD – Evropski pokret u Srbiji obeležava Dan Evrope na Cvetnom trgu u Beogradu, nizom programa pod antiratnim sloganom „Čovek čoveku treba da je čovek – stop nečoveštvu“, iskazujući oštar protest zbog rata Ukrajini i poštovanje prema stradalima u razaranjima u toj zemlji.\nPredsednica Evropskog pokreta u Srbiji Jelica Minić rekla je Tanjugu da ta organizacija već 30 god afirmiše vrednosti EU širom Srbije.\n„Takav je slučaj i danas. Naši aktivisti su izašli na ulice u gradovima širom Srbije. U toku je i trodnevna konferencija posvećena proširivanju EU, koja se završava sutra. Na toj konferenciji mi pokušavamo da donesemo rešenja kako bi što je brže moguće postali punopravni članovi EU“, rekla je Minić.\nNa početku proslave okupljeni su mogli da vide uživo uključenja iz Leskovca, Valjeva, Kraljeva, Kruševca, Sremske Mitrovice i Novog Sada, u kojima su mladi aktivisti sprovodili uličnu akciju sa ciljem promovisanja evropskih vrednosti kroz komunikaciju sa građanima i prolaznicima.


Bezbednosna ispravka 9. novembra 2021. (KB5007205)\nRešava problem zbog kog određene aplikacije mogu da imaju neočekivane rezultate prilikom prikazivanja nekih elemenata korisničkog interfejsa ili crtanja u okviru aplikacije. Možete naići na ovaj problem sa aplikacijama koje koriste GDI+ i postavljaju objekat olovke sa nulom (0) širine na ekranima sa visokim tačkama po inču (DPI) ili rezolucijom ili ako aplikacija koristi podešavanje razmere.\nViše informacija o rešenim bezbednosnim ranjivostima potražite u vodiču za bezbednosne ispravke i bezbednosnim ispravkama za novembar 2021.\nWindows 10 steka servisiranja - 20348.314\nKada instalirate ovu ispravku, prilikom povezivanja sa uređajima na nepouzdanom domenu pomoću udaljene radne površine, moguće je da veze neće moći da potvrde identitet prilikom korišćenja potvrde identiteta pametne kartice. Možda ćete dobiti upit "Vaši akreditivi nisu funkcionisali. Akreditivi koji su korišćeni za povezivanje sa [ime uređaja] nisu funkcionisali. Unesite nove akreditive." i "Pokušaj prijavljivanja nije uspeo" crvenom bojom.\nOvaj problem je rešen u KB5007254.\nKada instalirate ovu ispravku, Windows za štampanje mogu naići na sledeće greške prilikom povezivanja sa udaljenim štampačem koji se deli Windows za štampanje:\nBeleške Problemi sa vezom štampača opisani u ovom problemu specifični su za štampanje servera i ne primećuju se često na uređajima koji su dizajnirani za kućnu upotrebu. Štampanje okruženja na koje ovaj problem utiče češću se nalazi u preduzećima i organizacijama.\nKada instalirate ovu ispravku, Microsoft Installer (MSI) može imati problema sa popravljanjem ili ažuriranjem aplikacija. Aplikacije za koje se zna da utiču uključuju neke aplikacije iz aplikacije Kaspersky. Ugrožene aplikacije možda neće uspeti da se otvore nakon pokušaja ažuriranja ili popravke.\nZa listu datoteka koje su obezbeđene u ovoj ispravki, preuzmite informacije o datoteci za informacije o kumulativnim 5007205.\nZa listu datoteka koje su obezbeđene u steku servisiranja, preuzmite informacije o datoteci za SSU – verzija 20348.314.