DELEGACIJA NORDIJSКE POSLOVNE ALIJANSE POSETILA OPŠTINU APATIN\nNakon Novog Sada, Šapca, Smedereva i Niša, opštini Apatin je pripala čast da ugosti predstavnike nordijske poslovne alijanse koju je predvodio ambasador Švedske njegova akselencija Jan Lundin, zatim predstavnici ambasada Norveške i Finske, te predstavnici nordijskih kompanija SECURITAS, REКA, BBD Group, Engo Planet, FCB Afirma, Telenora, Leo Burnett i nordijske poslovne alijanse.\nNa prijemu u velikoj Sali SO Apatin, prisutne je pozdravio predsednik opštine Apatin Milan Škrbić. Škrbić je goste upoznao sa sadržajem prezentacija koje su pripremljene, te posebno istakao proglašenje Apatina za lučko područje i značajem luke za dalji razvoj celog regiona.\nPrisutne je nakon toga pozdravio i ambasador švedske nj. e. Jan Lundin koji je kasnije i za medije istakao:\n–Mi smo danas posetili Apatin da bi smo razvili poslovne veze između ovog grada i naših preduzeća. Dobili smo interesantnu informaciju od predstavnika vašeg grada u vezi ekološkog turizma, proizvodnje biološke energije i drugim stvarima koje čine Apatin interesanstnim za ulaganje i investiranje. Vraćamo se za Beograd puni utisaka i razmislićemo kako dalje možemo da sarađujemo sa vašim privrednicima. Inače, u Apatinu već postoje naši predstavnici, poput kompanije Securitas, a koja je Švedskog porekla i koja u Apatinu zapošljava 170 radnika. Verujem da ćemo pored ovoga naći još prostora za saradnju, rekao je ambasador Švedske.\nPredstavnici nordijske poslovne alijanse kroz prezentacije su upoznati sa privrednim potencijalima opštine Apatin, a opštirno o toj temi, kao i Slobodnoj zoni i budućoj luci govorila je direktorica Slobodne zone Apatin Maja Кuridža. Prezentaciju o prirodnom rezervatu biosfere „Bačko Podunavlje“, kao i turističim potencijalima opštine Apatin predstavila je direktorica JP za upravljanjem putničkim pristanom i Marinom Apatin Ljiljana Кrec. U završnoj prezentaciji kako na najbolji način mogu da se iskoriste obnovljivi izvori energije i gde ih sve ima u opštini Apatin, govorio je Vladan Divjak, stručni konsultant iz oblasti biogasne tehnologije.\nPo završetku prezentacija, na konferenciji za medije je pored švedskog ambasadora govorila i zamenica predsednika opštine Apatin Dubravka Кorać koja je istakla da je Apatin tek peti grad u Srbiji koji je posetila nordijska poslovna alijansa i da su nakon svake posete uvek realizovani dalji projekti i investicije.\n– Veoma sam zadovoljna sastankom koji je bio radni, a ne samo protokolarni, kako je to do sada bila praksa. Imali smo priliku da predstavimo najinteresantnije potencijale opštine Apatin i da razgovaramo sa nekoliko predstavnika velikih nordijskih kompanija koje posluju u Srbiji. Naša ideja je da u nekom narednom periodu organizujemo pojedinačne posete. Najviše interesovanja pokazano je za obnovljive izvore energije koji kod nas praktično nisu iskorišteni, kako geo-termalni izvori tako i biomasa. Verujem da im je interesantna priča i brodogradilišta koje godinama ne radi i ovo je idealna prilika da se velike kompanije zainteresuju i investiraju u njega. Za nas je ova poseta velika čast, jer smo peti grad u Srbiji koji je ova delegacija posetila. Do sada su ovakvi radni sastanci održani u Beogradu, Novom Sadu, Šabcu i Smederevu, te u ovoj poseti vidimo veliku šansu za dalji razvoj opštine Apatin, rekla je Dubravka Кorać.\nNakon obraćanja medijima, predsednik opštine je sa svojim saradnicima goste poveo u obilazak Slobodne zone. U okviru posete Slobodnoj zoni, gosti su obišli i firmu Fleš SRB kroz koju ih je proveo direktor Nebojša Stanivuk.\nNastavak posete predviđao je posetu Muzeju podunavskih Nemaca gde su gosti od Borisa Mašića trebali da čuju nekoli reči o istoriji Apatin. Završetak posete bio je u restoranu „Zlatna kruna“ gde su predstavnici nordijske poslovne alijanse pored ručka, imali priliku da čuju i vide kako se sprema apatinski riblji paprikaš koji je nezaobilazan deo tradicije našeg grada.\nRučku u „Zlatnoj kruni“ prisustvovali su i predstavnici firmi koje posluju u Apatinu: Flash SRB, Lumberline, Apatinske pivare – A Molson Coors Company, Agroglobe, Weber Saint-gobain, Vero d.o.o., PG „Hegediš“, kao i predstavnik nevladinog sektora ispred UG „Moj Apatin“.\nOznaka apatin, švedska\nPredhodniBRATSTVO 1946 U PREGOVORIMA SA NEKOLICINOM FUDBALERA\nSledećiSUTRA SE PLIVA ZA ČASNI KRST\nSPORTSKI VREMEPLOV broj 6 28. januara 2018.\nVELIKI USPEH ODBOJKAŠICA APATINA 9. septembra 2019.\nBOĆANJEM DO OČUVANJA ZDRAVLJA I KONDICIJE 19. februara 2019.


"Najvažnije je da proširenje ostane na agendi EU" - alo.rs\nAUTOR: Alo.rs/Tanjug.rs/A.G. DATUM I VREME: 24.02.2020. 13:16\nMinistar spoljnih poslova Ivica Dačić izjavio je da je još uvek diskutabilno hoće li Srbija nastaviti proces pridruživanja po starom ili novom programu, ali da je najvažnije od svega da ostane na tom kursu.\nMinistar spoljnih poslova Ivica Dačić izjavio je danas da je najvažnije da politika proširenja ostane na agendi Evropske unije (EU) i da region Zapadnog Balkana ima evropsku perspektivu.\nDačić je novinarima u Solunu, gde učestvuje na ministarskoj konferenciji "Od Soluna 2003. do Zagreba 2020", na pitanje o novoj metodologiji proširenja, rekao da je Srbiji ostavljeno da izabere da li će proces pristupanja EU nastaviti po starom ili novom okviru.\n''U svakom slučaju, videćemo. Najvažnije je da proširenje ostane na agendi i da naš region ima evropsku perspektivu'', rekao je Dačić.\nKonferencija "Od Soluna 2003. do Zagreba 2020." posvećena je evropskoj perspektivi Zapadnog Balkana, a domaćin skupa je ministar spoljnih poslova Grčke Nikos Dendijas.\nNa konferenciji učestvuju i šefovi diplomatija Hrvatske (predsedavajuća Saveta EU), Rumunije, Bugarske, Italije i Slovenije (države članice EU koje su učesnice najvažnijih regionalnih inicijativa), kao i predstavnici EEAS, Evropske komisije i partneri sa Zapadnog Balkana.\nIzolacija počinje u 18 sati, poznato i kada će se završiti


Ana Ćurčin: "Imamo šta da ponudimo i publici van regiona" - LookerWeekly.com magazin\n[question]Posle godinu dana, da li ste zadovoljni svojim debi albumom i njegovim dometima? Posebno koliko se zahvaljujući njemu čulo za Vas i Vašu muziku šire u regionu?[/question]\n[answer]Ana Ćurčin: Albumom sam zadovoljna jer smo sa Goranom Antovićem, Markom Cvetkovićem, Goranom Grubišićem, Blagojem Nedeljkovićem, Markom Milatovićem i Milanom Glavaškim koji je gostovao na dve pesme, napravili nešto što je prvenstveno nama blisko i lepo i ponosni smo na to. Malo je drugačiji akcenat kada pričamo o dometima, iako smo dobili jako dobre utiske i kritike po regionu i uspevali da dobijemo i poneki poziv za koncerte. Međutim, ta alternativna muzička scena u kojoj se krećemo nije baš podstanar neke regionalne muzičke industrije (barem iz srpske perspektive) i velika je „gimnastika“ s održavanjem nekog pristojnog kontinuiteta koncerata.[/answer]\n[question]Kakvo je vaše viđenje „Amerikana“ scene u našim krajevima, koliko je ona povezana, koliko se međusobno podržava?[/question]\n[answer]Ana Ćurčin: Vrlo svesno ću sad malo bežati od „amerikana“ etikete, hajde da smislimo nešto novo? Ta neka “nova” indi-folk scena na regionalnom niovu, nezavisno od toga na kom jeziku autori pevaju, se zapravo dosta pomaže, ali moram da priznam da i to zavisi od incijative samih autora. Nisu svi raspoloženi da isprobavaju saradnje i da se povezuju sa kolegama iz susednih država ili barem ne dobacuju daleko u realizaciji iste. A možda na kraju poželimo i malo da se igramo, kao da smo deo neke prave industrije. Međutim, iz mog iskustva su te saradnje uvek nekako uzajamno plodne i lepe. Tu zaista hoću da pohvalim kolegu Stray Dogga koji je to “prvi započeo” i na taj način podržao i uveo i mene u celu priču… Mi smo se baš pre neki dan vratili iz BiH gde smo se upoznali sa mladim sastavom Tale Quale iz Mostara i odsvirali dva koncerta zajedno. Ne samo da smo pomogli jedni drugima logistički i tako omogućili da se koncerti uopšte dese, nego su i Tale Quale imali svoj debi nastup sa nama u Sarajevu. Ja nekako smatram da su ti mali koraci odlični i važni i da saradnje uvek mogu da donesu nešto neočekivano lepo, iako možda ponekad i ne profunkcionišu. Takođe, kad je reč o regionalnoj indi-folk sceni bez Pop Depresije u Srbiji publika ne bi saznala za Irenu Žilić, Lovely Quinces, Marshmallow Notebooks i mnoge druge kolege iz Hrvatske i šire.[/answer]\n[question]Koliko je kantautorska muzika ponovo u modi? Da li Vam se čini da postoji jedan deo publike koji traži intimniju muziku nego što je ona koja se danas uglavnom nudi?[/question]\n[answer]Ana Ćurčin: Verujem da onoliko koliko se scena sama bude razvijala i obraćala publici, toliko će publika da uzvrati interesovanjem i podrškom. Ako autori ponude dobre pesme, ta pesma će biti „u modi“. Ovde je nekako i pitanje medija i opet te neke muzičke infrastrukture koje nema ili je ima malo. Ne radimo uvek „pravi PR“ kad je reč o promociji materijala i često nemamo resurse da ga sprovedemo, to takođe definiše taj neki domet. Kantautorska scena ume da bude introspektivnija ili kamerna ako je reč o nekim solo nastupima i istina je da to prati neki manji deo, da kažem, verne publike, koja probere šta voli. Ali isto tako verujem da opseg te publike nije definitivan, možda se neka naša nova pesma dopadne i nekom novom slušaocu sutra.[/answer]\n[question]S obzirom da pevate na engleskom jeziku, da li smatrate da imate potencijalnu prolaznost ka svetskom tržištu, i kakva su Vaša dosadašnja postignuća na tom planu, posebno posle debi albuma? Gde ste sve bili i gde sve planirate da idete?[/question]\n[answer]Ana Ćurčin: Ja verujem da mi imamo šta da ponudimo publici i van regiona. Koncerte koje smo do sad imali su bili zanimljivi, dobri i taj put je tek načet i još uvek pokušavamo da uhvatimo tu neku “queer orijentaciju” u našoj međunardnoj strategiji obraćanja publici, s obzirom da me prava mejnstrim muzička industrija zapravo možda ne zanima. U proteklih godinu dana su se desili neki haotični koncerti od Njujorka do Bratislave, Amsterdama, Trsta… I sve sam to odvozala često sama, osim ovo preko Atlantika, naravno… U planu su neki koncerti u Parizu, nekim gradovima u Nemačkoj. Moram da priznam da verujem i u taj trubadurski način života, kad svaki dan odvozaš nekoliko stotina kilometara, odsviraš mali koncert, upoznaš neke nove ljude i onda sa malo većim podočnjacima nastaviš dalje. Jako je naporno ali je srce puno. Važno mi je da pokušavam da održim kontinuitet za sebe i svoj bend nastupima i pravljenjem novog materijala i nije da mi uvek uspeva, ali se svi u tome podržavamo i održavamo.[/answer]\n[question]Kako teku pripreme za sledeću autorsku ploču? Kakav će biti njen sadržaj? Da li ćete neke nove pesme premijerno izvesti na koncertu u Domu omladine 19. maja?[/question]\n[answer]Ana Ćurčin: Biće, nadam se, više novih pesama na koncertu. Pesme sa albuma „Sketches of belonging“ su dobile neku svežinu i promene kroz koncerte. Pesme za sledeću ploču su već tu, ali ćemo i tokom leta raditi na novim. Uoči koncerta ćemo objaviti pesmu „Stay with me“ u jednom – da kažem – ogoljenom aranžmanu. Ta pesma je nastala letos u Njujorku i recimo da je nekako meni najaktuelnija i važna. Reč je o jednoj ljubavnoj baladi koja se obraća nekoj želji, viziji boljeg sveta.[/answer]


HUMAN GEST IZ LONDONA - Kozarac.ba\nProteklog vikenda muzičar Sefer Haskić u Londonu organizovao je humanitarni koncert za pomoć porodici Hodžić iz zaseoka Brđani kod Kozarca. Naime, ova sedmočlana porodica živi u štali a jedini siguran prihod su im dječiji dodaci koji iznose 230 KM.\nNjihovi zemljaci rasuti po čitavom svijetu odlučili su da im pomognu i da ih izvade iz ove teške bijede. Apelu za pomoć ovoj porodici odazvao se i njihov zemljak, trenutno stanovnik Boltona, muzičar Sefer Haskić koji je zakazao humanitarnu zabavu u "THE OX AND GATE PUB" u Londonu i na njoj prikupio ukupno 650 eura i uplatio na račun fondacije Sedra u Holandiji koja je uključena u prikupljanje sredstava za pomoć familiji Hodžić.\nInače, u ovdašnjim krugovima Sefer Haskić nije poznat samo po svom dobrom muziciranju već i po svom humanitarnom radu. Naime, do sad je organizovao desetine ovakvih humanitarnih koncerata.


Današnji red za penziju\nZa red duž Takovske ulice, ispred Glavne pošte, pre nekoliko dana bio je "kriv" kvartalni porez za imovinu gde se po pravilu čeka minut do 12, jer čini se da Beograđani vole da sve rade u poslednji čas.\nNI ZBOG PENZIJE, NI ZBOG RAČUNA Ogroman red u centru Beograda imao je SLADAK RAZLOG\nBeograđanima je teško palo i menjanje zdravstvenih knjižica\nRFZO na Novom Beogradu\nIspred ispostava RFZO-a proteklih meseci je hiljade građana uporno čekalo svoj trenutak na šalteru. Dolazilo se i u četiri ujutru sa hoklicama, sendvičima i novinama koje su "ubijale" vreme i glasove nervoznih sučekača. Čak je i Hitna pomoć morala da interveniše.\nRed ispred Narodne biblioteke Srbije\nDok bake i deke čekaju red kod lekara ili da podignu penziju, unuci peku zanat tokom školovanja. Od prvog septembra osnovci i srednjoškolci vrše desante na knjižare, dok ispitni rokovi ne mogu bez "zmijica" ispred Narodne i Univerzitetske biblioteke. Na dan upisa nove akademske godine sva mladost Beograda nagura se, jedno po jedno, u uske holove fakulteta.\nRed ispred opštine Novi Beograd\nIpak, pojedina čekanja su se itekako isplatila. Da Beograđane raspomami i u njima probudi takmičarksi duh umeju i reči "besplatno" i "ograničen broj", a šta se tačno deli i nije toliko bitno. Stotine Novobeograđana izvršilo je u aprilu juriš na zgradu svoje opštine u borbi za jedan od izleta u Segedin, Temišvar ili etno-selo Stanišići, koje Novi Beograd poklanja svojim građanima.\nZa bolne noge ima i lepih povoda – čekaju se karte za FEST, za utakmice Evrolige, ali i za stolicu u gledalištu JDP-a. Kulturu je 2015. godine nakratko vaskrsla masa koja se protezala od Nemanjine ulice sve do blagajni ovog pozorišta, gde su kupovale i do 10 puta jeftinije ulaznice.\nFest, prodaja karata\nDruga vrsta premijere ume da na parove razbroji beogradske šopoholičarke: modni brednovi, koji se dosada nisu nosili u Begradu, na otvaranju svojih prodavnica obično poklanjaju vaučere za prvu kupovinu, kojima fenserke ne mogu da odole.\nKnez Mihailova uoči Nove godine\nVećina ovih okupljanja je sporadična i kratkog veka, ali gužve koje već mesecima ne jenjavaju jesu one ispred ambasade Kanade, gde deluje i nemačko predstavništvo. Svakoga dana strojevi radnika i intelektualaca, zrelih i mladih, koji sanjaju vizu i život van Srbije, sve su duži i ranije formirani.\nMnogi tako i zarade, jer se od silnih redova formiralo novo zanimanje - plaćeni čekač, koji umesto podnosioca zahteva čeka ceo dan red, kako bi mušterija obavila posao bez stajanja u redu.\nČekalo se i za besplatnu kovertu\nRedovi se očas posla stvore i za plaćanje računa, podizanje penzije, predaju zahteva za povraćaj PDV-a, glasanje, ali i za besplatne koverte za nagradnu igru "Uzmi račun i pobedi", koja su se nekim čudom našla u prodaji.


RIBE – MESEČNI HOROSKOP za MAJ 2018.godine – NE LOMI MI SRCE\nU prvoj dekadi meseca, 6. maja, Sunce pravi sekstil sa Neptunom koji se nalazi u vašem znaku. Bićete kreativni u poslovnim pregovorima i oslanjaćete se na intuiciju u pristupu osobama sa kojima se budete dogovarali u vezi poslovne saradnje, oko napretka aktuelnih radnih zadataka i oko mogućeg započinjanja novih projekata. Imaćete uticaj na osobe koje se nalaze na višim i važnijim položajima i koje su ključne za vaš uspeh u pregovorima.\nU isto vreme je potrebno da pripazite na konkurenciju i osobe koje bi mogle da se služe trikovima, spletkama i nekorektnim potezima kako bi progurale svoje poslovne planove i vas uklonili iz igre. 9. maja će Sunce praviti opoziciju sa Jupiterom koji vlada vašim poljem posla i karijere. U ovom periodu vam se ne preporučuje sklapanje važnih ugovora, odlazak na poslovna putovanja u inostranstvo, a potrebno je da budete oprezni u vezi saradnje sa inostranim partnerima i budite pažljivi u saobraćaju. Trigon Sunca sa Plutonom doneće vam 12. maja uspeh na polju timskog rada i bolju saradnju sa osobama na položaju.\nHoroskop – magija ružičastog Meseca budi ljubav i novu sreću: evo šta nam donosi pun Mesec u znaku Škorpije


Decenija dijaloga Beograda i Prištine - Novi Standard\nNakon 10 godina od početka dijaloga jedini konkretan rezultat je potpisivanje Briselskog sporazuma, koji ni do danas prištinska strana nije sprovela\nPovodom 10. godišnjice od početka dijaloga Beograda i Prištine, uz posredstvo EU, u Briselu kažu da je proces tokom prethodne decenije doneo “istinske promene”.\n“Posle 10 godina dijaloga vreme je da se krene dalje i proces dovede do uspešnog kraja”, rekao je portparol EU Peter Stano za Tanjug.\nStano podseća da je specijalni predstavnik EU Miroslav Lajčak prošle nedelje bio u Beogradu i Prištini i da je od obe strane dobio uveravanja da postoji želja da se nastavi sa angažovanjem u procesu normalizacije odnosa, kome posreduje EU.\n“Sada intenzivno radimo sa obe strane na postizanju sveobuhvatnog sporazuma o normalizaciji odnosa. Zemlje članice EU čekuje da se dijalog što pre nastavi i da vide Beograd i Prištinu angažovane na uspešnom zaključenju ovog procesa i to što je pre moguće”, kazao je Stano.\nKomentarišući stavove prištinskih zvaničnika, među kojima i pobednika poslednjih izbora na Kosovu Aljbina Kurtija, o stanju “velike Albanije”, portparol EU navodi da se od političkih lidera u regionu, uključujući i buduće institucije u Prištini, očekuje da rade na izgradnji međusobnog poverenja i konstruktivnih dobrosusedskih odnosa.\nOn dodaje da je specijalni predstavnik Lajčak tokom boravka u Prištini “o svemu” razgovarao sa Kurtijem.\n“Ono što i očekujemo jeste bolja saradnja u regionu i intenziviranje unutrašnjih reformskih porcesa”, rekao je Stano.\nPortparol EU zadužen za spoljne poslove naglašava da je za Brisel pitanje promene granica, uključujući zamenu teritorija ili neku vrstu ujedinjenja, “odavno zatvoreno pitanje”.\n“Glavni cilj dogovora između Beograda i Prištine je postizanje sveobuhvatnog pravnoobavezujućeg sporazuma koji podržava regionalnu stabilnost, prihvatljiv je za obe strane u procesu i u skladu je sa principima EU. Obe strane znaju sta je izvodljivo, a šta nije”, zaključio je Stano.\nKosovo onlajn: Dijalog Beograda i Prištine 10 godina kasnije\nDijalog Beograda i Prištine započeo je na današnji dan, 8. marta, pre 10 godina u Briselu, a tema prvog sastanka bili su katastri, avio-saobraćaj, telekomunikacije, predsedavanje CEFTA i izgled carinskih pečata.\nDelegaciju Beograda na prvom susretu predvodio je politički direktor Ministarstva spoljnih poslova Srbije Borko Stefanović, dok je prištinsku stranu predvodila tadašnja zamenica premijera Kosova Edita Tahiri.\nSlično kao i danas, Beograd i Priština otpočetka su imali dijametralno suprotne stavove po pitanju statusa. Početak pregovora bio je neizvestan, jer kosovska skupština nije uspela da usvoji rezoluciju za razgovore sa Beogradom.\nMeđutim, na kraju je odlučeno da je spremnost kosovske vlade da učestvuje u pregovorima dovoljna da bi delegacija otputovala u Brisel.\nSastanku je u ime EU prisustvovao bivši posrednik u dijalogu Beograda i Prištine Robert Kuper, dok je tročlanu delegaciju Vašingtona predvodio zamenik pomoćnika državnog sekretara za Evropu i Evroaziju Tomas Kantrimen.\nBudući da dinamika dijaloga nije bila precizirana, to je mogla da bude jedna od početnih lakših tema za pregovaranje, a namera Brisela je da sastanci budu redovni.\nZa razliku od prethodnih pregovora vođenih u Beču, novi krug dijaloga od 8. marta 2011. godine vođen je isključivo uz posredovanje Evropske unije, ali i uz prisustvo Sjedinjenih Američkih Država.\nPregovore Beograda i Prištine do sada su u ime EU vodli Ketrin Ešton, Frederika Mogerini i Mirooslav Lajčak.\nNakon 10 godina od početka dijaloga jedini konkretan rezultat je potpisivanje Briselskog sporazuma, koji ni do danas prištinska strana nije sprovela. Briselski sporazum potpisan je 2013. godine, a potpisali su ga tadašnji premijer Srbije Ivica Dačić i kosovski premijer Hašim Tači.\nMeđutim, najvažnija njegova tačka, formiranje Zajednice srpskih opština, nikada nije sprovedena u delo.\nKosovska vlada u novembru 2018. godine donela je odluku o uvođenju 100 odsto takse na proizvode iz Srbije. Nakon te odluke, dijalog između Beograda i Prištine bio je u blokadi dve godine.\nVlada Kosova ukinula je prošle godine takse na robu iz Srbije i Bosne i Hercegovine, nakon čega je stvorena mogućnost da se pregovori nastave, i pregovori Beograda i Prištine su nastavljeni u Briselu, a posle dve godine predsednik Srbije Aleksandar Vučić i kosovski premijer Avdulah Hoti našli su se za pregovaračkim stolom, uz posredovanje predstavnika EU za spoljnu politiku i bezbednost Đuzepa Borelja i specijalnog EU predstavnika za dijalog Miroslava Lajčaka.\nPredstavnik EU Miroslav Lajčak nedavno je obišao Beograd i Prištinu kako bi pripremio teren za nastavak dijaloga. Na Kosovu su nedavno održani vanredni parlamentarni izbori na kojima je pobedila stranka Aljbina Kurtija Pokret Samoopredeljenje. Nakon formiranja Vlade i Skupštine na Kosovu, očekuje se da Priština formira i svoj pregovarački tim za dijalog sa Beogradom.\nIzvor Tanjug/Kosovo onlajn/B92, 08. mart 2021.\nPreporučujemodijalog Beograda i PrištineEvropska UnijaEUKosovo i MetohijaPeter StanoSrbija


Špigl: Pariz uništava svoju industriju\nNemački magazin Špigl je proteklog vikenda objavio članak pod nazivom "Kako Pariz uništava francusku industriju" optužujući francusku industrijsku politiku kako desničara tako i levičara zbog pružanja pomoći preduzećima u krizi tražeći od njih zauzvrat lojalnost na francuskom tržištu.\nNemački list podseća da je 2009. Nikola Sarkozi odobrio pomoć automobilskim kompanijama Pežo i Reno od tri mijardi evra u zamenu za garancije u vezi sa razmeštajem proizvodnih kapaciteta.\nRezultat takve politike je prevelika zavisnost Renoa od evropskog tržišta koje je sada u krizu, dok nemački Folksvagen ubira plodove politike mondijalizacije smeštajući svoje proizvodne kapacitete u Kini i Južnoj Americi.\nŠpigl dalje navodi da su francuskim sindikatima "odobrene prevelike povišice plata kao i da je na taj način oslabljena francuska automobilska industrija".\nNemački list kao jedan od razloga slabljenja francuske industrije navodi previliko povećanje cene rada u francuskoj automobilskoj industriji koja je između 2000. i 2010. porasla za osam odsto, dok je u Nemačkoj u istom periodu povećana za 1,6 odsto, što je nepovoljno uticalo na proces integracije ovog sektora u Francuskoj dovodeći do nemogućnosti proizvodnje luksuznih automobila.