Želite na ručak sa milijarderom? Cena „prava sitnica“\nAnonimni kupac pristao je da plati više od 3,4 miliona dolara za privatni ručak u društvu američkog milijardera Vorena Bafeta, pri čemu će zarada od te aukcije biti donirana humanitarnoj fondaciji „Glajd“ za pomoć beskućnicima, javili su američki mediji.\nAukcija na iBeju u trajanju od nedelju dana, čiji je cilj bio prikupljanje sredstava za fondaciju „Glajd“ iz San Franciska, započela je u nedelju, a okončana kasno sinoć.\nDo juče u podne su ponude premašile iznos od 2,6 miliona dolara, što je gotovo 300.000 dolara više u odnosu na iznos koji je prošle godine za ručak sa Bafetom platio tadašnji pobednik, kompanija „Dalijan Zus Entertejnment“ iz Pekinga.\nŠest od poslednjih osam pobednika na aukciji je platilo po više od dva miliona dolara za obrok u društvu Bafeta, investitora koji se nalazi na čelu konglomerata „Berkšir Hatavej“.\nBafet je dosad za fondaciju „Glajd“ prikupio više od 20 miliona dolara, a on je počeo da nudi večeru na aukciji nakon što mu je njegova prva supruga Suzi, koja je volontirala u toj fondaciji, ukazala na njihov rad.\nSuzi Bafet je preminula 2004. godine, ali se veza između Vorena Bafeta i fondacije „Glajd“ održala do danas.\n„Ponosan sam što sam deo nečega što je direktno pomoglo tako velikom broju ljudi kojima je potrebna pomoć. „Glajd“ je most spasa za hiljade ljudi na rubu očaja i pomaže im da povrate dostojanstvo i dobiju nove prilike, time što im pokrivaju osnovne potrebe“, istakao je Bafet.


Đukić Dejanović: Pitali smo studente zašto planiraju da odu iz Srbije kad završe studije, ovo su njihovi razlozi – Naši u svetu\nĐukić Dejanović: Pitali smo studente zašto planiraju da odu iz Srbije kad završe studije, ovo su njihovi razlozi\nObjavljeno 01/10/19 u 07:30\nMinistarka bez portfelja zadužena za demografiju i populacionu politiku Slavica Đukić Dejanović kaže da je prosek onih koji sada napuštaju Srbiju 28,5 godina, a svaki peti je visokoobrazovan.\n“Struktura onih koji odlaze preti da ugrozi kreativnost, radnu efikasnost, fertilnost – sve ono što su nam prioriteti i zbog toga zaista investicije u nova radna mesta koje iziskuju digitalno pismene, sposobne, obrazovane – koji će biti plaćeni više nego što je do sada bio slučaj su korak koji pravimo, koji Vlada pravi”, rekla je ministarka za RTS.\nPovodom informacije da je našu zemlju prošle godine napustilo 50.000 ljudi, ona kaže da ta informacija nije nova posebno za one koji se bave demografijom i populacionom politikom.\nPrema njenim rečima, migracije su civilizacijska realnost i sa njima se suočavamo na način da prvo moramo da realno vidimo koliko ljudi ode, koliko ipak dođe, vrati se, bilo kao penzioneri ili zato što se nisu snašli tamo gde su otišli i koliki je taj migracioni saldo.\nĐukic Dejanović ističe da naša statistika pokazuje da ima registrovanih 16.000 ljudi godišnje, što je migracioni saldo, ali misli da je broj i veći.\n“Uradili smo istraživanje na 11.000 studenata u januarskom roku. Oni su se uključili u onlajn zahtevan upitnik, gde je bilo potrebno do sat vremena za odgovore”, rekla je ministarka.\nIstraživanje je, kako kaže, značajno jer su studenti izrekli svoj stav.\n“Od 11.000, 3.900 je reklo da čim završi fakultet planira da ode iz Srbije. Kada smo ih pitali šta na to kažu roditelji, podatak nas je zaintrigirao i iznenadio – 90 odsto mama i tata podržavaju decu. Razlog zašto studiraju ovde su jeftine studije, daju dobar kvalitet, lako će naći tamo posao”, istakla je ministarka.\nOna je navela i da je prvi zaključak bio da upisne politike na fakultetima i situacija na tržištu rada moraju biti bolje usklađeni.\n“Kada smo pitali studente zbog čega planiraju da odu, prvi razlog je bio da žele da rade u struci za koju se školuju. Na drugom mestu je materijalni status, neuporedivo kvalitetniji život, veća sigurnost”, istakla je ona.\nMMF kaže da nisu samo ekonomski uslovi jedini razlog i predlažu da jačamo institucije.\nMinistarka kaže da kada govorimo o migracijama niko ne može biti zainteresovaniji od mladih, ali transgeneracijski problem migracija kroz vreme se menjao.\nIstiče da su nekada migranti odlazili – ode pater familijas, koji zaradi za porodicu i vrati se.\n“Danas odlaze mladi koji formiraju porodice u Nemačkoj, Švajcarskoj, Austriji, Norveškoj, SAD i počinju svoje porodične živote, profesionalni status i retko ko želi da se vrati”, rekla je ona.\nSmatra da smo i geografski i istorijski i socijalno tu gde smo i da nas razna zla ne zaobilaze, a onda kada čovek dugo trpi različita zla koja dolaze nezavisno od njega izgubi entuzijazam.\n“Ono čega dovoljno nema je samopoverenje i poverenja u mog komšiju i mog kolegu sa radnog mesta. Zajednički možemo mnogo više”, zakljucila je Đukić Dejanović.\nOna je istakla i da je upravljanje migracijama jedno od najozbiljnijih pitanja koje imaju zemlje čitavog regiona, pa i Evrope, navodeći i da iz Nemačke ogroman broj visokoobrazovanih ljudi odlazi u skandinavske zemlje ili SAD.\nMigracijePopulaciona politikaSlavica Đukić Dejanović\nDobra zarada i lako održavanje: Zemljište u Srbiji je dobro za gajenje oraha, ali se na prinos čeka\nMiodrag Stojković: Trenutno sam na Harvardu sa velikom nadom da to znanje što pre donesem u Leskovac\nDa li će ovaj program srpske vlade uspeti da zadrži mlade\n“Prema poslednjem popisu, u inostranstvo otišlo oko 150.000 naših građana, ali…\n“Srpska deca širom SAD treba da se izbore za istinu”


KOMS: 61 odsto mladih u Srbiji bilo je izloženo nekom obliku diskriminacije - Dijalog.net\nNaslovna Civilno društvo KOMS: 61 odsto mladih u Srbiji bilo je izloženo nekom obliku diskriminacije\nBeograd, 21. januar 2020. – Više od polovine mladih smatra da je „Srbiji potreban jak vođa i lider kojeg će narod slediti“, dok manje od petine podržava uspostavljanje Srbije kao monarhije, utvrđeno je istraživanjem o mladima koje je na svom sajtu objavila Krovna organizacije mladih Srbije (KOMS).\nDemokratija je najbolji oblik vladavine – smatra 43 odsto ispitanih mladih u Srbiji, dok se 31 odsto s tim ne slaže.\nIstraživanje je pokazalo da čak šest od deset mladih nije umelo da kaže gde je na skali „levica-centar-desnica“, dok među onima koji to umeju, postoji balans između levice i desnice. Ulazak Srbije u EU podržalo bi 38 odsto ispitanika, dok 40 odsto daje negativan odgovor.\nTek 7,3 odsto ispitanika tvrdi da je potpuno zadovoljno obrazovnim programom u Srbiji, dok je svaki peti ispitanik sasvim nezadovoljan.\nPo istraživanju, mladi čine petinu ukupnog broja nezaposlenih u Srbiji, a veliki je broj onih koji iako nisu zaposleni, nisu evidentirani u registru Nacionalne službe za zapošljavanje. Ispitanici su naveli da „tržište nije otvoreno za sve“ i da „deo ekonomije funkcioniše po principu polu-nameštenog sistema, odnosno ‘rada na kombinaciju’ „.\nTrećina ispitanika je navela da je bila izložena „digitalnom nasilju“, dok su nasilje u „realnom okruženju“ iskusile dve trećine ispitanika.\nKao najčešće uzroke nasilja mladi navode porodične odnose, društvene odnose koji promovišu nasilje i odsustvo i pad društvenih vrednosti u Srbiji.\nČak 61 odsto mladih je rekao da je bio izložen nekom obliku diskriminacije, preneo je list „Danas“.\nTop Tags OCD vladavina prava mladi istraživanje Evropska unija Evropska komisija evropske integracije Civilno društvo ljudska prava Društvo mediji Vlada Republike Srbije konkurs Srbija i Evropska unija lokalna samouprava


U Moskvi najavljuju recipročne mere prema američkim novinarima koji rade u Rusiji\nAutor Mike Eckel, priredio Dragan Štavljanin\nAmerički Federalni istražni biro (FBI) je nedavno ispitivao bivšeg dopisnika ruskog državnog medija „Sputnjik“ oko programske organizacije i uređivačke politike kao deo istrage navodne ruske kampanje u cilju uticaja na predsedničke izbore prošle godine.\nU Moskvi su nezadovoljni ovim potezom najavljujući recipročne mere prema američkim novinarima koji rade u Rusiji.\nEndrju Fajnberg (Andrew Feinberg), koga je “Sputnjik” otpustio u maju, izjavio je u ponedeljak za Radio Slobodna Evropa da je razgovarao sa pravnikom iz Ministarstva pravosuđa i agentom FBI-a 1. septembra oko dva sata.\nOn je kazao da je tokom sastanka predao američkim zvaničnicima USB sa nekoliko hiljada internih imejlova tokom petomosečnog rada za “Sputnjik”.\nOpisao je razgovor, koji se vodio u kancelariji FBI-a u Vašingtonu, kao dobrovoljan i da su se pitanja odnosila na interne operacije “Sputnjika”. Vest o ispitivanju Fajnberga i mogućoj istrazi da li je ova ruska medijska kuća prekršila američke zakone, prvi je objavio “Yahoo News”.\n" Sputnjik" nije standardna novinska agencija u vlasništvu strane vlade: Endrju Fajberg\nMinistarstvo pravde je odbilo da komentariše ovaj razgovor kao i da potvrdi da li se istražuje delovanje “Sputnjika” u SAD.\nUspostavljen 2014. kao deo restruktuiranih informativnih operacija koje finansiraju ruske vlasti u okviru “Rasija Sevodnja” (Россия сегодня - Rusija danas), “Sputnjik” emituje radijski program i internet sadržaje na 30 jezika.\nFajnberg je kazao za RSE da su ga američki zvaničnici pitali kako se donose uredničke odluke u “Sputnjiku”. Pitali su ga i za delovanje “RIA Novosti” u SAD, druge novinske agencije koju finansira zvanična Moskva i takođe je deo konglomerata “Rasija Sevodnja”.\nFajnberg, koji je napisao detaljan tekst u avgustu za “Politiko” (Politico) o svom radu u ‘”Sputnjiku”, kazao je da je podržao pozive da se ova kuća registruje po Zakonu za registraciju stranih tela (FARA), jer u njemu postoje izuzeci za medijske organizacije u vlasništvu stranih vlada kojima je to istinska i jedina delatnost, kao što su BBC, Frans Pres i Al Džazira.\n“U ovom slučaju razlozi su veoma jasni a razlika između ‘Rusije danas’ i ‘Sputnjika’ u odnosu na druge legitimne medijske kuće u stranom vlasništvu su lako prepoznatljive”, kazao je Fajnberg.\n“Da interni proces u ‘Sputnjiku’ na bilo koji način podseća na rad u legitimnoj novinskoj agenciji, ja bih ga branio. Međutim, to nije standardna novinska agencija u vlasništvu strane vlade”, tvrdi Fajnberg.\nLažna je svaka tvrdnja da smo bilo šta drugo osim medijske organizacije, istakao je Gavašeli\nMindia Gavašeli, glavni urednik “Sputnjik” - ovog programa u SAD, kazao je za RSE da je saznao za istragu FBI od “Yahoo News”. On je kontaktirao Ministarstvo pravde SAD da dobije više informacija, ali nije ništa saznao.\nNa pitanje da li je “Sputnjik” trebalo da se registruje na osnovu akta FARA, on je odgovorio da je to bilo “potpuno nerazumno". Lažna je svaka tvrdnja da smo bilo šta drugo osim medijske organizacije, istakao je Gavašeli.\nMargarita Simonjan, jedan od rukovodilaca medijske kuće “Rusija danas”, čiji je deo i TV kanal, nagovestila je da je moguća neka vrsta recipročnih mera zvanične Moskve protiv američkih medija.\n“Nema sumnje da će Rusija odgovoriti na sličan način na istragu FBI-aja te da će rad američkih novinara u Moskvi biti proveravan”, kazala je Simonjan za “RIA Novosti”.\n“Sve ovo je više nego odvratno. Sloboda govora se vraća u kovčeg. Oni koji su je osmislili sada je ubijaju”, istakla je Simonjan.\nOvo ispitivanje dešava se u trenutku kada se zahuktava istraga Kongresa SAD i drugih nadležnih institucija o američkim organizacijama i pojedincima koji su zvanično ili nezvanično povezani sa ruskom vladom, kao i navodnog mešanja zvanične Moskve u prošlogodišnje predseničke izbore.\nRuski zvaničnici odbacuju sve ove navode.\nFARA zakon je usvojen pre 79 godina. Prema njegovim odredbama svi koji rade u SAD za stranu vladu u “političkom ili kvazi političkom kapacitetu”, moraju da se registruju kod Ministarstva pravde. Ovaj akt je donet da bi se sprečila nacistička propaganda i širenje lažnih informacija u SAD.\n“’Sputnjik’ i ‘Rasija Sevodnja’ (RT) doprineli su kampanji u kojoj je ostvarivan uticaj služeći kao platforma Kremlja za prenošenje poruka ruskoj i međunarodnoj javnosti”, ističe se u nedavnom izveštaju direktora američke obaveštajne zajednice.\n“’RT’ i ‘Sputnjik’ su… konstantno prikazivali izabranog predsednika Trampa kao metu nefer izveštavanja od strane tradicionalnih američkih medija za koje su (ove dve ruske medijske kuće) tvrdile da se dodvoravaju korumpiranom političkom establišmentu”, ističe se u ovom izveštaju.\nSve učestaliji zahtev da “RT” (na fotografiji) i “Sputnjik” budu registrovani prema pravilima FARA\nNakon njegovog objavljivanja, sve su učestaliji zahtev da “RT” i “Sputnjik” budu registrovani prema pravilima FARA.\n“’RT’…služi kao progandno oruđe ruske vlade u širenju često lažnih, uvek pristrasnih informacija u korist ruske vlade i Putina šta god da im padne napamet da je najvažnija tema određenog dana”, kazao je Dejvid Sisilin (David Cicilline), kongresmen iz redova demokrata.\nPočetkom leta “Sputnjik” je dobio FM frekvenciju za emitovanje programa u Vašingtonu i okolini.\nDžon (John) Garziglia, advokat iz Vašingtona i jedan od akcionara kompanije koja je iznajmila frekvenciju “Sputnjiku”, odbio je da prokomentariše da li su ga kontaktirale američke vlasti oko pomenutog posla.


Krivokapić: Abazović nije ništa uradio povodom dopisa Evropola -\nPredsjednik Vlade Crne Gore Dritan Abazović, dok je bio koordinator bezbjednosnih službi, nije uradio ništa povodom dopisa koje je Evropol dostavio u julu prošle godine o policajcima – saradnicima “kavačkog” kriminalnog klana, izjavio je bivši crnogorski premijer Zdravko Krivokapić.\nKrivokapić je rekao da tendencije da se odgovornost zbog rezultata bezbjednosnih službi i veze pojedinaca iz tog sektora pripišu isključivo vladi Crne Gore koju je on vodio “predstavljaju jeftin pokušaj skretanja pažnje sa suštine priče”.\nOn je na Tviteru podsjetio da je u septembru prošle godine pokrenuo pitanje rada direktora Uprave policije Zorana Brđanina i tadašnjeg ministra unutrašnjih poslova Sergeja Sekulovića, kao i da je Abazović takvu inicijativu definisao kao “crvenu liniju” koja bi mogla srušiti vladu.\n– Koliko je danas jasna veza kriminalnih klanova i bezbjednosnog sektora, toliko je jasna i odgovornost Abazovića, koji sa svojim timom nije preduzeo ništa povodom dopisa Evropola dostavljenih u julu prošle godine – naveo je Krivokapić.\nOn je pojasnio da je “danas jasnije zašto niko osim špeditera nije odgovarao za tovar kokaina koji je otkriven u januaru”.\n– Danas je dosta toga jasnije i izborom novog kontroverznog šeFa Agencije za nacionalnu bezbjednost /Savo Kentera/, a tek će sve biti jasnije u vremenu koje dolazi – smatra Krivokapić.\nUdes na granici između Trebinja i Dubrovnika: Žena teško povrijeđena\nĐoković počinje odbranu titule na Rolan Garosu\nVeliki sukobi između navijača i policije u Hrvatskoj, dvoje ranjenih\nDučićeva ulica u znaku nadolazeće sezone – Mini-sajmom i dječijim karnevalom najavljena turistička sezona\nMilica Čolović je đak generacije Centra srednjih škola – Samo u mom razredu je više od pola odličnih!\nMLADOST I LJEPOTA OBASJALE GACKO -Ispraćeni maturanti uz muziku i pjesmu (FOTO)


SLS - "Panteri" overili prvo mesto, ovo su parovi četvrtfinala! - Sportske.net\nČanak: "Pobeda zaslužena, razmišljamo samo o Megi"SLS - Partizan rutinski, pukla "stotka" u ValjevuMilojević: "Ovakve utakmice su bitne u procesu sazrevanja"SLS - Mega 'overila' treće mesto, formirana dva četvrtfinalna paraTopić: "Mislima smo bili u plej-ofu"\nKošarkaši FMP Železnika overili su prvo mesto na tabeli Grupe B trijumfom koji su ostvarili nad Vršcem u 10. kolu domaćeg prvenstva.\n"Panteri" su slavili rezultatom 84:54 (28:15, 17:11, 18:12, 21:16) tako da će kao prvi u Grupi B u četvrtfinalu plej-ofa ukrstiti sa četvrtom ekipom Grupe A.\nTo znači da smo nakon trijumfa FMP-a nad Vršcem dobili kompletnu sliku kada su u pitanju četvrtfinalni parovi plej-ofa domaćeg prvenstva.\nBorbu za plasman u polufinale vodiće:\nČetvrtfinalne i polufinalne serije igraće se na dve dobijene utakmice, dok će se u finalu igrati na tri pobede. Partizan i Crvena zvezda neće igrati u finalu jer je "kostur" takav da će se ukrstiti već u polufinalu ukoliko prođu četvrtfinale.\nTakmičenje su nakon grupne faze završile ekipe Tamiša, Mladosti, Metalca i Vojvodine.\nBrojni komentari ''delija'' - I kritike i optimizam, a treba li Zvezdi i neko pojačanje? (TVITOVI)


POLICIJA SRBIJE - Military Shop online prodaja opreme i odeće\nObjavljeno 22. juna 2020. 22. juna 2020. Military Shop RS\nEfikasnost države se ogleda u sposobnosti njenih izvršnih organa da prilikom obavljanja svojih zakonom definisanih aktivnosti, pravovremeno reaguju na sve izazove koji dolaze iz okruženja. U tom kontekstu posebno pažnju posvećujemo policiji Srbije. Policija Srbije je jedan složen sistem koji se sastoji iz više jedinica. Svaka jedinica policije se može posmatrati kao zasebna celina, iz razloga što ima svoje definisane poslove i delokrug odgovornosti, vrste uniforme, prateću opremu i naoružanje. Bez obzira na svoju zasebnost, jedinice međusobno sarađuju i dopunjuju se, tako da od njihove usklađenosti zavisi brzina i uspešnost realizacije postavljenih zadataka.\nSva pravila koja se odnose na rad policije definisani su zakonom o policiji, i tu svrhu pozivaćemo se na pojedine odredbe. Zakonom o policiji je određeno da sve policijske poslove i druge unutrašnje poslove obavlja Direkcija policije. U sastavu Direkcije policije nalaze se organizacione jedinice:\nU sedištu kao što su : uprave, centri, jedinice, specijalna i posebne jedinice policije,\nI van sedišta: Policijska uprava za grad Beograd, područne policijske uprave (u daljem tekstu: policijske uprave) i policijske stanice.\nPolicijske jedinice u sedištu Direkcije\nOrganizaciona jedinica Uprave u sedištu Direkcije policije čine sledeće jedinice :\nKoordinaciona uprava za Kosovo i Metohiju\nSvaka uprava se sastoji iz nekoliko službi i odeljenja.\nOrganizaciona jedinica posebnih jedinica u sedištu Direkcije policije čine sledeće jedinice:\nKao specijalna jedinica u sedištu Direkcije policije postoji Specijalna antiteroristička jedinica (SAJ)\nKomandno – operativni centar kako mu samo ime govori jeste centar koji je smešten u sedištu Direkcije policije. Kao komunikacioni i informatički centar, Operativni centar bavi se neprekidnim praćenjem pojava i događaja na teritoriji čitave Republike.\nOstale jedinice koje su u sedištu Direkcije policije su :\nBiro direktora policije koji u svom sastavu ima orkestar policije\nKancelarija za koordinaciju aktivnosti u borbi protiv trgovine lјudima\nMAJICE SA LOGOM SPECIJALNIH JEDINICA PORUČITE OVDE.\nPolicijske jedinice van sedišta Direkcije\nKao policijske jedinice koje su van sedišta direkcije nalazimo područne policijske uprave i policijske stanice u 27 područja a to su:\nPolicijska uprava u Novom Sadu\nPolicijska uprava u Subotici\nPolicijska uprava u Kikindi\nPolicijska uprava u Pančevu\nPolicijska uprava u Sremskoj Mitrovici\nPolicijska uprava u Zrenjaninu\nPolicijska uprava u Somboru\nPolicijska uprava u Boru\nPolicijska uprava u Vranju\nPolicijska uprava u Valjevu\nPolicijska uprava u Jagodini\nPolicijska uprava u Kragujevcu\nPolicijska uprava u Kruševcu\nPolicijska uprava u Kraljevu\nPolicijska uprava u Leskovcu\nPolicijska uprava u Novom Pazaru\nPolicijska uprava u Požarevcu\nPolicijska uprava u Pirotu\nPolicijska uprava u Prijepolju\nPolicijska uprava u Prokuplju\nPolicijska uprava u Smederevu\nPolicijska uprava u Užicu\nPolicijska uprava u Čačku\nPolicijska uprava u Šapcu\nTakođe, postoje i posebne jedinice čije delovanje i rad su određeni i pod ingerencijom Policijske uprave Beograd, a to su Policijska brigada i Interventna jedinica 92.\nObjavljeno u Tekstovi i priče i označeno kao Ministarstvo Unutrašnjih Poslova, MUP Srbija, specijalne jedinice.\nMihajlo Pejić heroj među marincima\nCyma šaržer za repliku High Cap 1.390 RSD\nPlaninarski Brandit ranac Aviator sa ojačanjima 100 litara crni 11.900 RSD\nPolo majica kratkih rukava od pamuka


::Zbrinute porodice iz Obrenovca\nIndjiski Crveni krst zbrinuo je 25 porodina iz Obrenovca. Prema rečima sekretara pomenute organizacije Mirele Sedlan\nFilmski festival Slobodna zona započela je devetu Turneju na kojoj će posetititi preko 40 gradova Srbije.\n::Prva liga Srbije - fudbal\nU 29. kolu Prve lige Srbije fudbalski klubovi Bežanija i Inđija odigrali su nerešeno bez golova.\n::Fudbaleri Inđije danas gostuju Bežaniji\nDanas se nastavlja takmičenje u fudbalskim ligama. Fudbaleri Inđije gostuju u Beogradu ekipi Bežanije. Meč počinje u 17.00. Inđija trenutno ima 33 boda i nalazi se na 13.mestu na tabeli, prvom u takozvanoj zoni za ispadanje. Na 12., mestu koje donosi opstanak, nalazi se Timok sa isto bodova kao i Inđijčani, a po bod više imaju Radnik i Sinđelić.\nPostavio dana 25. 05. 2014. Novinar RTI\n::Održan humanitarni turnir “Sportsko srce Inđije”\nJuče je u Hali sportova u Inđiji održan humanitarni turnir “Sportsko srce Inđije” u organizaciji ŽRK “Železničar”. Rezultat je bio u drugom planu, ali valja napomenuti da su se pozivu odazvale ekipe iz Temerina, Rume i Nove Pazove. Učesnici turnira, kao i gledaoci, mogli su da donesu pomoć namenjenu stanovništvu poplavljenih područja.


Slavni fizičar: Za 200 godina SVI ćemo komunicirati mislima\nMuškarac skočio s Pančevačkog mosta, OVAJ čovek ga je spasao smrti\nOtkriveni bizarni mejlovi zvezde serije „Seks i grad“ upućeni zaposlenima\nJutro prestravilo Šveđane: Gde je nestalo sunce? (foto)\nUdarna vest na Ostrvu: Evo kad će Vilijam i Kejt dobiti treće dete\nNASA uterala strah u kosti: Ako nas uskoro zadesi OVA katastrofa – GOTOVI smo!\nPredsednik Skenderbega: Igračima 100.000 evra ako pobede Partizan\nFrancuska: Uhapšeno 10 osumnjičenih, planirali atentate na političare!\nUžas kod Umčara: Jedna osoba poginula, 3 povređene\nLegenda Milana: Sergej ne igra, a tim Srbije pun anonimusa – kako to?\nTodorić poručio: Hapšenje je politička predstava za javnost\n5 pojava koje menjaju vaše telo ako SVAKOG dana masturbirate\nBeta 1. septembra 2016. 07:55\nU prvi razred krenuće 70.000 dece rodjene od 1. marta 2009. do 28. februara 2010, što je za oko 1.200 više prvaka nego prethodne godine.\nZimski raspust biće i ove školske godine podeljen na dva dela. Prvi deo počinje u sredu, 4. januara 2017. godine, a završava se u petak, 6. januara 2017. godine, dok drugi deo počinje u ponedeljak, 30. januara 2017. godine, a završava se u petak, 10. februara 2017. godine.\nNovim Kalendarom Ministarstva prosvete ukinut je kratak jesenji raspust koji su učenici ranije imali u novembru. U toku školske godine učenici imaju zimski, prolećni i letnji raspust.\nNaslovne strane za utorak, 17. oktobar 2017. godine\nHitna pomoć: 116 intervencija, najviše zbog hroničnih bolesnika\nProtestna akcija Ne da(vi)mo Beograd ispred Doma omladine gde su povredjene dve osobe\nTeško podnosite raskopan Beograd? Spremite se – od sutra kreće pravi PAKAO u…\nŠarčević: Direktori da učeštvuju u neophodnim promenama u obrazovnom sistemu\nKao pravi profesionalac: Dvanaestogodišnjak ukrao autobus i…\n„Ako zlostavljate životinje, naći ćemo vas“: Kako su 2 Srbina uterala…


ŠARGANSKA OSMICA "Ćirino" novo leto - UžiceMedia\nNaslovna Turizam ŠARGANSKA OSMICA „Ćirino“ novo leto\n"Nostalgija" će saobraćati svakodnevno (Foto: N.Tošić UžiceMedia)\nŠarganska osmica – označen je početak ovogodišnje turističke sezone, od aprila sve do kraja oktobra, a voz „Noslatgija“ će imati dva posaka dnevno prugom uskog koloseka Mokra Gora – Šargan Vitasi.\n„Nostalgija” će, od 1. aprila do 31. oktobra, polaziti iz stanice Mokra Gora u 10:30 i u 13:30, dok su polasci iz stanice Šargan Vitasi u 11:27 i u 14:27 časova.\nPlanirano je da od sredine juna do kraja avgusta redovno saobraća i treći voz, sa polaskom iz stanice Mokra Gora u 16:10, a iz stanice Šargan Vitasi u 17:07 sati. Nakon toga, do kraja sezone voz će saobraćati u zavisnostsi od interesovanja putnika. Ukoliko bude potrebe i interesovanja turista koji dolaze u Mokru Goru postoji mogućnost uvođenja i novih vanrednih vozova.\nCena vozne karte je nepromenjena: 1.000 za odrasle, 500 dinara za decu.\nPrvu vožnju u prvom danu aprila iskoristili su uglavnom domaći turisti. Tokom sezone, prema najavama, biće i dolazaka stranih turista, kojih je u protekle dve godine bilo manje zbog koronavirusa, a pre toga su bili brojni gosti iz Kine, Rusije, Poljske i drugih zemalja.\nMokra Gora je udaljena od Užica četrdesetak kilometara, smeštena je između dve veće planine, Zlatibora i Tare, na putu je od Užica ka Višegradu i Sarajevu, a pored Šarganske osmice kojom ponovo „purnja i zavija“ „ćira“ i etno- filmskog kompleksa „Mećavnik“, ova planina ima nešto po čemu će možda tek u bućnosti biti poznata – lekovite vode, čiji su izvori duž reke Kamešine.\nŠarganska osmica – Od „Ćire“ do „Nostalgije“\nOva pruga bila je žila kucavica i veza Evrope sa Jadranskim morem. Od Beograda do Dubrovnika i Zelenike, uskokolosečnom prugom od 760 mm, od 1925. do 1974.godine kroz tunele, preko mostova i kroz planinske useke saobraćao je čuveni voz „Ćira“ ostavljajući za sobom prepoznatljivi miris dima parne lokomotive…\nDeo ove pruge na relaciji od stanice Šargan Vitasi do Mokre Gore, koji predstavlja jedinstveno graditeljsko delo, otrgnut je od zaborava i čuvenom „Šarganskom osmicom“ ponovo odjekuje klaparanje vagona i pisak parnjače muzejskog voza „Nostalgija“.\nOd Mokre Gore do stanice Šargan Vitasi „Nostalgija“ prolazi kroz 22 tunela, preko pet mostova, savladava visinsku razliku od 300 metara i sve to na ukupnoj razdaljini od 15.440 metara.\nZa vreme vožnje putnici imaju priliku da sa nekog od pet vidikovaca sagledaju bogatstvo i lepotu prirode ovoga kraja, piše na stranici Železnica Srbije o Šarganskoj osmici.\nMokra gora i Šarganska osmica privlače veliki broj turista, ranije su dominirali stranci. Snimljen je spot, a prethode godine zbog pandemije koronavirusa ovi predeli su bili interesantni za brojne domaće turiste.\nPrilika je i da se podsetimo kroz rubriku VREMEPLOV na voz koji putuje čitav vek.\nMokra Gora je prošle godine proglašena za jedno od najboljih turističkih sela sveta, velikog udela ima Šarganska osmica, „Nostalgija“… U konkurenciji je bilo više od 170 sela iz 75 zemalja sveta.\nPolazna stanica u Mokroj Gori (Foto: Iz arhive UžiceMedia)\nPrethodni tekstHRONIKA KOVID -19/april Povoljniji korona presek\nSledeći tekstIZBORI U SRBIJI Bira se i lokalna vlast


Spotify dominira tržištem podcast-ova | PC Press\nSpotify dominira tržištem podcast-ova\n7. decembar 2020. 7. decembar 2020. Nemanja Momčilović\nSpotify-eva akvizicija Anchora vredna više od 100 miliona dolara naizgled se isplati. U podacima objavljenim u okviru godišnjeg pregleda, kompanija kaže da je Anchor, koji proizvodi softver za stvaranje podkasta, ove godine pokrenuo 80% novih podcastova na Spotify-u, što znači da je softver doprineo više od milion emisija Spotify-u samo tokom 2020. godine. Sveukupno, Anchor daje 70% ukupnog kataloga podcastova Spotify-a, ili oko 1,3 miliona od preko 1,9 miliona emisija.\nKorisnici vide podcast kao usko fokusiranu zajednicu\nSpotify kaže da Anchor pokazuje veću potrošnju u smislu vremena provedenog u slušanju nego bilo koji drugi nezavisni provajder hostinga ili distribucije podcasta na svojoj platformi. Ovo zvuči iznenađujuće, posebno s obzirom na to da velike mreže poput NPR, The New York Times i Wondery stavljaju svoje emisije na Spotify. Ali Mike Mignano, šef misije podcasta u Spotify-u, kaže da podaci govore o velikom globalnom ekosistemu podcastinga za koji ljudi možda ne bi znali da postoji. Sa više od milion Anchor emisija na platformi, vreme slušanja se brzo dodaje, čak i ako neke emisije imaju samo malu grupu posvećenih fanova.\nPročitajte i: Budućnost medija: Podkast sve popularniji\nKompanija je imala još jednu veliku godinu za podkastovanje. Napravili su dve velike akvizicije – The Ringer i Megaphone – i potpisali više ekskluzivnih ugovora sa ljudima poput Joea Rogana i Kim Kardashian West. Juče je rečeno da dve najpopularnije emisije na platformi ove godine uključuju The Joe Rogan Experience i The Michelle Obama Podcast, što su obe bile velike investicije za kompaniju. Ali ne uključuje svaka emisija prepoznatljivo ime, zbog čega je Anchor dogovor bio kritični deo Spotify-ove strategije podcasta. Da li mogu da postanu superzvezde i zarade na tom poslu, ipak je sledeći izazov za Spotify, bar ako želi da zadrži ove podcastere u godinama koje dolaze.\n← Wyze najavio pametni sat od 20 dolara\nGoogle pokušao da cenzuriše i otpustio svoju AI naučnicu →


VW: Ceh skandala 2,2 mlrd evra u prvom polugođu 2016 | Kamatica\nPočetna > vest > VW: Ceh skandala 2,2 mlrd evra u prvom polugođu 2016\nVW: Ceh skandala 2,2 mlrd evra u prvom polugođu 2016\nTekst objavljen: 24.07.2016 12:53\nPosrnula nemačka automobilska kompanija Folksvagen (VW) je u prvom polugođu tekuće godine imala trošak od 2,2 milijarde evra zbog skandala sa manipulacijama vrednostima izduvnih gasova, ali je njen profit iz poslovanja, kada se izuzmu ovi troškovi, bio bolji od očekivanog.\n"U prvih šest meseci ove godine, operativni rezultati grupacije, kada se izuzmu vanredne stavke, dostigli su 7,5 milijardi evra, uprkos tekućim ekonomskim posledicama dizelaškog skandala", navodi se u saopštenju VW-a, a prenosi agencija Frans pres.\n"Osim toga, vanredne stavke u vrednosti od 2,2 milijarde evra koje su uglavnom povezane sa daljim pravnim rizicima proizašlim u Severnoj Americi, uključene su u rezultate za prvu polovinu godine", dodaje se u saopštenju.\nProfit iz poslovanja, kada se uračunaju vanredne stavke, iznosio je 5,3 milijarde evra, saopšito je VW.\nVW, koji poseduje 12 brendova, od "audia" do "porschea", "lamborginija", "škode" i SEAT-a, upao je u septembru prošle godine u najveću krizu do sada, kada je u javnost isplivalo da je u 11 miliona vozila širom sveta ugradio softver za manipulacije vrednostima izduvnih gasova.\nseverna amerika automobilske kompanije Folksvagen


Srbija šalje aplikaciju za sredstva iz Fonda solidarnosti Evropske unije - European Western Balkans\nSrbija šalje aplikaciju za sredstva iz Fonda solidarnosti Evropske unije\nAutor EWB 04. 06. 2020.\nBEOGRAD – Na sastanku Posebne radne grupe Vlade Srbije, koja je uspostavljena za pripremu aplikacija za Fond solidarnosti EU, predstavljen je prvi nacrt aplikacije u kome će biti opisani tok epidemije, mere i aktivnosti koje su preduzete kako bi se sprečilo širenje zaraze i predstavljeni javni troškovi nastali usled njihovog sprovođenja, prenosi portal Nova.rs.\nSrbija kao država koja pregovara o članstvu u EU ima pristup ovom Fondu, a već je koristila njegova sredstva za saniranje posledica poplava 2014.\nNaš portal preneo je početkom aprila vest da Srbija planira da se prijavi za sredstva iz Fonda solidarnosti EU za borbu protiv posledica COVID-19 i da je rok za prijavu 24. jun.\n“Republika Srbija će uputiti aplikaciju za Fond solidarnosti kako bi dobila dodatnu bespovratnu podršku za pokrivanje troškova nastalih sa namerom da se spreči širenje COVID-19, zaštite zdravstveni radnici, obezede bolji uslovi za lečenje pacijenata i pruži pomoć ranjivim grupama”, rekla je ministarka za evropske integracije Jadranka Joksimović.\nOna je rekla da će sutra biti upućeno pismo komesarki za regionalnu politiku Elisi Fereiri koja je ujedno i zadužena za upravljanje Fondom solidarnosti, sa opisom stanja i mera koje su preduzete s namerom da se spreči širenje COVID-19.\nOvim sredstvima bi se pokrio deo ukupnih troškova koje je Srbije imala u periodu od 4 meseca od preduzimanja prvih aktivnosti sa namerom da se spreči COVID-19.\nNakon 24. juna Evropska komisija će pristupiti analizi i oceni aplikacija i doneti odluku o iznosu pomoći za svaku državu koja je podnela aplikaciju. Srbija će za ova sredstva konkurisati pod istim uslovima kao i zemlje članice.\nFond solidarnosti poseban je instrument podrške Evropske unije državama članicama kao i državama u procesu rpistupanja kako bi se podržali napor država u prevenciji i saniranju posledica prirodnih nepogoda i ugrožavanja javnog zdravlja.\nCOVID-19Evropska unijaFond solidarnostiJandranka Joksimović\nMeđak: Zbog lošeg kvaliteta projekata pitanje je koliko će Srbija imati koristi od uvećanih fondova EU\nDanas: Imenovan novi UO Instituta za filozofiju i društvenu teoriju, na čelu Ivan Vejvoda\nGodfri: Srbija je izložena malignom uticaju Rusije\nTanjug 01. 08. 2019.\nEWB 29. 03. 2019. 29. 03. 2019.\nMeđak: Vlada Srbije nema ustavna ovlašćenja da piše amandmane na Ustav


14.jun – Eksperti Evropske agencije za monitoring droga pohvalili napore Crne Gore zu ovoj oblasti | MedicalCG Online\nŠestočlana delegacija eksperata Evropske agencije za monitoring droga i zavisnosti od droga boravila je u zvaničnoj posjeti Crnoj Gori. Organizacija ekspertske misije je realizovana u saradnji EMCDDA, Kancelarije za evropske integracije i Ministarstva zdravlja.\nCilj realizacije tehničke misije je da se pruži dalja podrška aktivnostima koje Crna Gora realizuje u oblasti prikupljanja podataka i informacija iz oblasti droga. Poseban segment tehničke posjete je uskospecijalizovana oblast koja se odnosi na uspostavljanje sistema za rano upozorenja na pojavu novih psihoaktivnih supstanci, oblast koja je aktuelna na globalnom nivou.\nEkspertska misija je počela sastankom u Ministarstvu zdravlja, gdje je se gostima obratio državni sekretar Milovan Vujović, i predstavio organizaciju zdravstvenog sistema u Crnoj Gori. Vujović je zahvalio predstavnicima EMCDDA, na dosadašnjoj ekspertskoj podršci u usvajanju i primjeni standarda za izvještavanje. Takođe, istakao je značaj finansijske i ekspertske podrške koju je ova agencija opredijelila Institutu za javno zdravlje za sprovođenje istraživanja o upotrebi droga u opštoj populaciji u Crnoj Gori, bez koje ova aktivnost ne bi bila ostvarena.\nNa sastanku je konstatovano da je Crna Gora uspješno realizovala prethodnu fazu uspostavljana institucionalnog, zakonodavnog i strateškog okvira za ovu oblast.\nSljedeća faza, koja podrazumijeva izgradnju institucija, i primjene EU standarda, kao i umrežavanje i članstvo u EU sistemu za monitoring droga, nastaviće se uz ekspertske preporuke ove referentne agencije .\nEvropski centar za monitoring droga i zavisnosti od droga je referentna agencija Evropske unije, koja se bavi prikupljanjem i analizom podataka i informacija u oblasti droga na nivou EU, u cilju sagledavanja različitih trendova u oblasti upotrebe droga . Ministarstvo zdravlja ima ulogu da koordinira aktivnostima na nacionalnom nivou,kroz uspostavljanje nacionalne mreže za podatke i informacije o drogama i kroz dalje standardizovano izvještavanje ka EMCDDA.\nNa sastanku je potvrđena je otvorenost Ministarstva zdravlja za učešće u budućim projektnim aktivnostima EMCDDA u skladu sa nacionalnim prioritetima i potrebama,a na liniji strateškog opredljeljenja Crne Gore, da se punim kapacitetima doprinosi unapređenju stanja u oblasti sprečavanja zloupotrebe droga .\nSastanku u Ministarstvu zdravlja su prisustvovali Jasna Sekulić, načelnica Odjeljenja za politike droga u Ministarstvu zdravlja, Miodrag Radović zamjenik Glavnog pregovarača, Tanja Ostojić, šefica Radne grupe za poglavlje 24.\n14.jun – Dobrovoljnih davalaca krvi 30% više


29-01-2020 10:45 Srbija Politika\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić, zvaničnici Republike Srpske i srpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik u poseti su Mrkonjić Gradu. Vučić je novinarima rekao da je srpski narod jedinstven i nedeljiv i da su svi pokušaji podele nemogući.\nAleksandar Vučić je zahvalio na dobrodošlici, navodeći da je uvek srećan kad dođe u Republiku Srpsku i kad je sa srpskim narodom.\nNovinarima je poručio da je srpski narod jedinstven i nedeljiv i da su svi pokušaji podele nemogući.\n"Pokušavaju da nas dele i cepaju, pokušavaće to na sve moguće načine ali moramo jedne stvari da se držimo – možemo da živimo u više država, ali narod nam je jedan, jedinstven i nikada ne smemo da zaboravimo da istom rodu pripadamo i nosimo isto ime i prezime. Da čuvamo porodično ognjište, svoje kuće i time štitimo budućnost", rekao je Vučić.\nVučić je sa Miloradom Dodikom i zvaničnicima RS obišao Mašinsku školu i Gimnaziju u Mrkonjić Gradu. Predsednik Srbije je deci poručio da uče i budu vredni.\n"Ne moraju svi fakutlete i visoke škole da završe, ali završite ovu, budite pošteni i odgovorni građani RS", naveo je Vučić.\n"Institucije Srbije i Srpske dobro sarađuju"\nPredsednica Republike Srpske Željka Cvijanović izrazila je zadovoljstvo zbog prilike da u mrkonjić Gradu dočeka predsednika Srbije Aleksandra Vučića.\n"To je znak našeg jedinstva i naše dobre saradnje", rekla je Cvijanovićeva.\n"Ovo je grad koji je bio veliki stradalnik, a danas sa ponosom kažemo da je ovo grad u koji se vratio život. To smo uspjeli naravno i uz pomoć Srbije", navela je Cvijanovićeva.\nSrpski član predsedništva BiH Milorad Dodik je pozvao srpski narod na jedinstvo i očuvanje identiteta, ističući da su podele neprihvatljive. Naglasio je da je važno da Srbi sačuvaju svoj identitet čuvanjem jezika, pisma, vjere, krsne slave.\n"To je činila i danas čini Srpska pravoslavna crkva kao narodna crkva, omogućivši da se očuva srpski identitet u katastrofalnim uslovima za naš narod", rekao je Dodik.\nPodsetio je na dešavanja u Crnoj Gori, ističući da bez SPC nema ni srpskog naroda.\nPredsednik Srbije će nakon posete Mrkonjić Gradu otići u Drvar gde će, prema programu posete, prisustvovati otvaranju filijale Komercijalne banke.\nNakon toga će obići Dom zdravlja Drvar, oko podneva otvoriti pogon fabrike "Jumko".\nNa kraju posete trebalo bi da obiđe Muzej "25. maj".\nGeneral Lazarević ne mari što je na američkoj listi nepoželjnih. Više o tome čitajte OVDE.


Madrid odbija pomoć\nŠpanska vlada tvrdi da joj nije potrebna međunarodna pomoć za izbavljenje iz dugova, ali cena njenog zaduživanja naglo raste.\nDržavni službenici u Španiji protestuju protiv vladine politike rigorozne štednjexDržavni službenici u Španiji protestuju protiv vladine politike rigorozne štednje\nŠpanska vlada opterećena dugovima tvrdi da joj neće biti potrebna međunarodna finansijska pomoć, ali cena njenog zaduživanja se naglo povećava.\nŠpanski ministar ekonomije Luis de Gvindos je danas isključio mogućnost pomoći od okolnih zemalja eurozone. Međutim, kamate na španske državne obveznice su dostigle gotovo 7,5 odsto, znatno iznad 7 procenata, odnosno nivoa na kojem je Grčkoj, Irskoj i Portugalu bio potreban finansijski spas.\nVrednosti akcija na španskim berzama već dva dana naglo padaju. De Gvindos je rekao da finansijska tržišta prekomerno reaguju na finansijske nedaće Španije. Ipak, zemlja je suočena sa visokom nezaposlenošću, usporavanjem ekonomije i novim zahtevima autonomnih regiona za državnom pomoći.\nEvropa je prihvatila da obezbedi 122 milijarde dolara za spas finansijski prenapregnutog bankovnog sistema u Španiji.


Novi ambasador BiH predao akreditive predsedniku Putinu - Sputnjik Srbija\nNovi ambasador BiH predao akreditive predsedniku Putinu\n© Foto : Sputnjiku ustupio Željko Samardžija\n17:45 18.05.2021 (osveženo 17:46 18.05.2021) Preuzmite kraći link\nŽeljko Samardžija, ambasador Bosne i Hercegovine u Rusiji, predao je danas u Kremlju akreditivno pismo predsedniku Ruske Federacije Vladimiru Putinu i time zvanično stupio na dužnost.\nPutin je tom prilikom naglasio da se važno mesto u ruskoj politici na Balkanu daje razvoju odnosa sa Bosnom i Hercegovinom i istakao je da se Rusija zalaže za striktno poštovanje dejtonskih principa, poštujući suverenitet i teritorijalni integritet BiH.\n„Cilj nam je da aktivno doprinesemo daljem jačanju bilateralnih odnosa kontakata u trgovinskoj, ekonomskoj, kulturnoj i humanitarnoj sferi. Kao država-garant mirovnog sporazuma zaključenog pre 25 godina, Rusija se zalaže za striktno poštovanje dejtonskih principa, poštujući suverenitet i teritorijalni integritet vaše zemlje“, rekao je Putin obraćajući se novom ambasadoru.\nPrema rečima predsednika, ovo je neophodan uslov za izgradnju moderne i demokratske Bosne i Hercegovine.\nAmbasador Bosne i Hercegovine u Rusiji Željko Samardžija\nPredsednik Rusije primio je danas akreditivna pisma 23 ambasadora u Moskvi i naglasio je da ambasadori u svojim aktivnostima mogu u potpunosti računati na pomoć ruskih vlasti, njenih ministarstva, resora i društvenih organizacija, kao i na blagonaklon stav i iskren interes za sprovođenje zajedničkih projekata i inicijativa od strane poslovnih i političkih krugova.\nPutin je takođe naglasio da je Rusija otvorena za obostrano korisno partnerstvo i da je spremna da radi sa svim državama bez izuzetka na principima jednakosti i uvažavanja međusobnih interesa, nemešanja u unutrašnje stvari.\nPutin je naveo da je epidemiološka situacija i dalje teška, te da se zbog toga događaj u Kremlju održava uz određena protokolarna ograničenja i promene.\nŽeljko Samardžija, Vladimir Putin, Rusija, Moskva, Bosna i Hercegovina, ambasador


Na ovoj strani možete pratiti sve aktivnosti i promocije koje organizujemo za vas, kao i informacije o aktuelnim dešavanjima u Knjaževcu i okolini, kako bi na vreme mogli da rezervišete smeštaj u nekom od naših objekata koji su vam uvek na raspolaganju.\n13. jun 2016. godine\nRezirvišite smeštaj za 55. Festival kulture mladih Srbije\nU avgustu ove godine će tradicionalno biti održan Festival kulture mladih Srbije. Ovo je 55. festival u nizu i u Knjaževcu se održava još od 1962. godine. Festival kulture mladih Srbije svake godine okuplja veliki broj izvođača i gostiju iz Srbije i regiona, što se očekuje i ove godine. Informacije o dostupnosti smeštaja, kao i rezervacije za period kada se održava FKMS, zatražite koristeći naše kontakt podatke na stranici KONTAKT.\tO samom festivalu, kao i organizatoru festivala, detaljnije pogledajte na sajtu Doma kulture u Knjaževcu.\n10. jun 2016. godine\nSvetsko prvenstvo u power liftingu\nOd 17. do 24. septembra ove godine u Knjaževcu će biti održano svetsko prvenstvo u Powerliftingu, kada se očekuje gostovanje od preko 400 učesnika iz celog sveta. Domaćin takmičenja će biti najtrofejnija ekipa u ovoj godini powerlifting klub iz Knjaževca, a samo takmičenje će se održavati u velikoj sali doma kulture...


Zdravković: Do 2025. u planu pet novih aerodroma u Srbiji - NOVA portal\nZdravković: Do 2025. u planu pet novih aerodroma u Srbiji\nBiznis Autor:Tanjug16. avg. 202017:07\nTunižanka se porodila na aerodromu u Beogradu\n„U planu je izgradnja poletno-sletne staze duge 820 metara, s mogućnošću da se kasnije, ako bude potrebe, produži i proširi. Cilj je da ta pista bude od veštačkog zastora, asfalta, a u ovom trenutku služi za domaći saobraćaj i razvoj sportskog vazduhoplovstva“, rekao je Zdravković.\nNaveo je da Zapadna Srbija već dugo čeka otvaranje aerodroma „Ponikve“, jer je komercijalni rad nekada vojnog aerodroma šansa za razvoj turizma, ali i drugih grana privrede ovog kraja. Međutim, još traje definisanje strateške pozicije aerodroma, zbog blizine postojećeg međunarodnog aerodroma „Morava“ i izgradnje auto-puta koji će Užice povezati sa Čačkom, odnosno Kraljevom.\n„Još razmišljamo da li je potrebno na tako maloj distanci imati dva aerodroma takve veličine ili je bolje iskoristiti kompleks aerodroma „Ponikve“ u neke druge svrhe. Pre svega turističke, jer ukupan kompleks ima više od 500 hektara i izuzetno je pogodan za razvoj turističke infrastrukture, ali bi mogao da ima i jedan manji aerodrom“, kaže Zdravković.\n„Jedan od boljih primera je aerodrom koji se i dalje vrlo malo koristi, „Morava“ kod Kraljeva. Tu imamo veoma dobru poziciju, s jedne strane je u podnožju Goča, a sa druge u podnožju naše velike planine Kopaonika. Ali tu je dodatni problem, put od aerodroma do Kopaonika je veoma loš. Slaba nam vajda od aerodroma, ako nemamo dobru putnu povezanost sa glavnim turističkim centrom kome je taj aerodrom i namenjen“, dodaje Aćimović.\nDodaje da je sličan i odnos između Niša i Stare planine koja bi aerodromom mogla da privuče turiste, ali i tu je problematičan put, posebno od Knjaževca do Stare planine. „Generalno podržavam ulaganje u svaku vrstu infrastrukture, a saobraćajna je osnovna“, kaže profesor Aćimović.\n„Država je to prepoznala i upravo je tu uloga „Aerodroma Srbije“, ona preko nas finansira održavanje infrastrukture, izgradnju novih aerodroma, njihovo održavanje. Ali ako tražimo samo profit, onda ne bismo imali ni jedan aerodrom, osim „Nikole Tesle“. Ovde je u pitanju druga dimenzija, pre svega ravnomerni regionalni razvoj, postojanje alternativnih aerodroma, širenje mogućnosti ljudima iz različitih delova Srbije da koriste letove jeftinih međunarodnih kompanija“, kaže Zdravković.\n„Imamo i aerodrom u Čeneju koji je takođe aktivan, a tu je i inicijativa da se aerodrom u Somboru pripoji „Aerodromima Srbije“, ali i onaj u Beloj Crkvi. Sve su to aerodromi o kojima se u ovom trenutku razmišlja, međutim, nije realno da ih u jednoj godini sve stavimo u funkciju“, zaključio je Zdravković.\naerodrom "Nikola Tesla"Mihajlo Zdravković


Lange u Podgorici: Pitanje Prevlake važno, ali ne utiče na pregovore\nDirk Lange u posjeti Podgorici 3. decembra 2012.\nŠef Odjeljenja za Crnu Goru i Hrvatsku u Generalnom direktoratu Evropske komisije, Dirk Lange je prvi dan službene posjete Podgorici iskoristio da informiše domaću javnost o trenutnom položaju Crne Gore u procesu priključenja EU.\nOdgovarajući na novinarska pitanja, Lange je rekao da za Crnu Goru ne postoji opasnost od ukidanja viza, ali i otkrio informacije u vezi sa rješavanjem otvorenog pitanja granice na moru između Crne Gore i Hrvatske kod Prevlake.\n"Pregovori Crne Gore i Hrvatske u vezi granice na moru kod Prevlake su u toku", rekao je šef Odjeljenja za Crnu Goru i Hrvatsku u Generalnom direktoratu Evropske komisije, Dirk Lange koji je, naglasivši važnost razgovora o tom pitanju rekao da ono ipak ne utiče na dalji tok pristupnih pregovora Crne Gore i EU.\n"Mislim da je jako važno to pitanje Prevlake. Koliko znam, sada su u toku neki pregovori između Hrvatske i Crne Gore. Mi ohrabrujemo, ne samo Crnu Goru nego i sve zemlje regiona da počnu da diskutuju, da pokušavaju da nađu rješenja za sva otvorena pitanja, kao što su Prevlaka ili neka druga granična pitanja između susjednih zemalja. To je proces koji bi trebalo da bude sada lansiran i tokom pregovaranja, ali trenutno ne vidim da to ima bilo kakav direktan uticaj na napredak. Ali, to jeste nešto što treba pratiti", istakao je Lange.\nTokom konferencije za novinare, šef Lange je, odgovarajući na pitanja novinara rekao i da za Crnu Goru ne postoji potreba da se uskoro ponovo uvode vize za putovanje u zemlje EU.\n"Kada su u pitanju vize, bio je taj sastanak u Tirani na nivou ministara i oni su se dogovorili da ubuduće na jedan konstruktivan način razmjenjuju informacije, da budemo jasni šta znači azil i očekujemo da ćemo imati jednu praktičnu informaciju kao rezultat toga, tako da neće biti potrebe da se uskoro uvodi vizni režim Crnoj Gori", rekao je on.\nCrna Gora je status kandidata za punopravno članstvo u EU dobila prije dvije godine, a ljetos je ušla i u proces pristupnih pregovora kao posljednju fazu priključenja EU.\nCrna Gora je ovaj dio procesa startovala poglavljima 23 - pravosudje i osnovna prava i 24 - unutrašnji poslovi koja će ostati otvorena do samog kraja, odnosno, učlanjenja u EU.\nPrema riječima Dirka Langea, Crna Gora bi uskoro moglo krenuti dalje u odnosu na tzv. skrining proces, odnosno, ustanovljavanje stepena usklađenosti domaćeg zakonodavstva sa propisima EU, proces koji je trenutno u toku.\n"Samo bih da vas informišem da se u zadnje vrijeme diskusije o tome polako približavaju svom kraju i nadamo se da će to tijelo biti u mogućnosti da pošalje skrining izvještaj crnogorskim organima još ove godine, nadamo se sredinom decembra. Kao što znate, Crna Gora će morati da pripremi akcioni plan da bi mogla da ide dalje u vezi ta dva pitanja", podvukao je Lange.


Časopis Industrija :: Najveći startap centar jugoistočne Evrope u Beču\nNajveći startap centar jugoistočne Evrope u Beču\n21.02.2017 Komentari: 0\nFotografija od: ©AnnaRauchenberger - „weXelerate“\nU srcu Beča u poslovno-hotelskom kompleksu „DesignTower“ biće smešten jedan od najvećih startap centara u jugoistočnoj Evropi.\nKompanija „weXelerate“ okupiće na jednom mestu velika preduzeća, investitore, zajedničke poduhvate, startap preduzeća, poslovne inkubatore i partnere u oblasti prodaje i usluga kako bi sarađivali na razvoju novih digitalnih poslovnih modela.\nPreduzetnici i njihovi partneri fokusiraće se na tri inovativne oblasti, internet stvari, tehnologije u oblasti finansijskih sistema i medije.\nCentar će raditi neprekidno 365 dana u godini, a celokupno prizemlje biće javno dostupan zajednički prostor za rad. Na prvom spratu će biti smešten besplatan 100-dnevni „Akcelerator program“ za mlade preduzetnike od koga će profitirati uspešni kandidati.\nPoslovni prostor na drugom spratu rezervisan je za etablirana startap preduzeća, dok će se investitori, partneri, velika preduzeća, savetnici i institucije podrške naći na trećem spratu. U okviru projekta organizovaće se i mnogobrojni događaji, diskusije i međunarodna gostovanja.\n„Naš svet se menja sve brže. Zajedno možemo da ubrzamo tempo inovativnog razvoja i dostignemo vrhunac produktivne aktivnosti u Austriji. Sada imamo šansu da stvorimo novi zaštitni znak na polju inovacija za celu jugoistočnu Evropu.\nRačunamo da ćemo godišnje dobijati 10.000 prijava od startap preduzeća iz čitavog sveta koji žele da sarađuju sa našim partnerima“, izjavio je Hasen Kirmači generalni direktor „weXelerate“.\nPrva zvanična prezentacija „weXelerate“ najavljena je za 9. mart 2017. godine u zgradi „DesignTower“ u Beču.


Pregled dana – Partizan dobio rivale u Ligi Evrope - Meridianbet Vesti\nSportske vesti dana Author:\tgrujanac - 28/08/2015\nPregled dana – Partizan dobio rivale u Ligi Evrope\nPregled dana počinjemo vestima iz Monaka, gde su na današnjem žrebu određene grupe Lige Evrope. Šampion Srbije Partizan dobio je izuzetno jake rivale u L grupi, a oni su Atletik Bilbao, Augsburg i AZ Alkmar. Najatraktivnije su grupe A, koju čine Ajaks, Seltik, Fenerbahče i Molde, a „grupa smrti“ je i J grupa, u kojoj će snage odmeriti Totenhem, Monako, Anderleht i Karabag. Mečevi grupne faze na programu su 17. septembra, 1. i 22. oktobra, 5. i 26. novembra i 10. decembra. Finale Lige Evrope odigraće se u Bazelu.\nSrpska atletičarka Ivana Španović osvojila je bronzu na Svetskom prvenstvu u Pekingu, skokom od 7,01 metara, kojim je postavila novi lični, ali i državni rekord. Zlatna medalja pripala je Amerikanki Tijani Bartoleti skokom od 7,14 metara, dok je srebro osvojila Britanka Šara Proktor sa skokom od 7,07 metara.\nGolman Crvene zvezde Predrag Rajković otputovao je u Tel Aviv, kako bi kompletirao prelazak u redove šampiona Izraela Makabi. Transfer 19-godišnjeg golmana vredan je tri miliona evra.\nPredsednik Evropske fudbalske unije Mišel Platini izjavio je da se neće kandidovati za novi mandat na čelu UEFA i da mu je ovo poslednji mandat. Platini je dodao da njegov ostanak ne zavisi od eventualne pobede na izborima za prvog čoveka FIFA, za koje se kandidovao krajem prošlog meseca. On je prošlog meseca potvrdio da će se kandidovati za predsednika FIFA, pošto je aktuelni prvi čovek svetske ‘kuće fudbala’ Jozef Sep Blater podneo ostavku.\nU prvom meču 8. kola Superlige Srbije fudbaleri Jagodine i Borca odigrali su meč bez golova u Jagodini. Ovo je bila treća utakmica u nizu koju je Jagodina odigrala bez golova.\nFudbalski klub Crvena zvezda angažovala je Predraga Sikimića i Vladimira Jovovića. Sikimić je u Crvenu zvezdu došao iz ekipe Voždovca i potpisao je jednogodišnji ugovor, dok je Jovović na stadion „Rajko Mitić“ došao iz Sutjeske i potpisao ugovor na tri sezone.\nNekadašnja NBA zvezda Deril Dokins preminuo je u četvrtak u 58. godini od posledica srčanog udara. Dokins je 1975. godine bio prvi košarkaš koji je direktno iz srednje škole otišao u NBA ligu, u kojoj je nastupao za Filadelfiju 76erse, Nju Džersi Nets, Jutu Džez i Detroit Pistonse. Karijeru je okončao u Evropi, gde je nastupao za italijanske ekipe Filips Milano i Forli.\nReprezentativac Srbije i igrač Liverpula Lazar Marković mogao bi ove sezone da bude prosleđen na pozajmicu u turski Fenerbahče. Marković je prošlog leta bio jednog od najskupljih pojačanja Liverpula, pošto je iz Benfike stigao za 20 miliona funti, ali nije uspeo da se nametne menadžeru Brendanu Rodžersu.\nDosadašnji fudbaler Bajera iz Leverkuzena Son Hung Min potpisao je ugovor sa Totenhemom do 2020. godine, prenose mediji u Velikoj Britaniji. Kako navodi BBC, transfer je vredan 22 miliona funti i 23-godišnji fudbaler iz Južne Koreje još samo treba da dobije radnu dozvolu.\nFrancuski košarkaš Aleks Ažinsa ipak neće nastupati na predstojećem Eurobaksetu, jer je dobio zabranu svog kluba, Nju Orleans Pelikansa. Ažinsa poslednjih nedelja ima probleme sa Ahilovom tetivom, zbog čega Pelikansi ne žele da rizikuju ozbiljniju povredu i otuda zabrana učešća na Eurobasketu. Francuz je ovog leta potpisao četvorogodišnji ugovor vredan 20 miliona dolara.\nU francuskoj Ligi 1 Gengam je kao domaćin pobedio Olimpik iz Marseja rezultatom 2:0.\nDanas je odigrana i jedna utakmica nemačke Bundeslige u kojoj je Volfsburg na svom stadion pobedio ekipu Šalkea ubedljivim rezultatom 3:0.\nU španskoj Primeri, domaći Viljareal je savladao Espanjol sa 3:1.\nOdigrana je i zaostala utakmica holandskog šampionata između domaćeg Viljema II i ekipe Nijmegen, a gosti su slavili minimalnim rezultatom – 1:0.\nU sklopu priprema za Eurobasket, danas je odigrano nekoliko prijateljskih mečeva. Bosna i Hercegovina je savladala reprezentaciju Estonije rezultatom 85:76, Litvanija je lako izašla na kraj sa Holandijom i ostvarila pobedu 94:72, Francuska je neočekivano lako pobedila Nemačku rezultatom 76:52, Grčka je pobedila reprezentaciju Turske sa 62:58, Hrvatska nije imala problema protiv Izraela i trijumfovala je rezultatom 86:76, dok se Italija namučila protiv selekcije Gruzije i u uzbudljivoj završnici slavila konačnim rezultatom 91:90.\nTags:Bundesliga, Crvena Zvezda, Deril Dokins, EuroBasket, grupa, Ivana Španović, Lazar Marković, Liga Evrope, Monako, Partizan, Platini, Predrag Rajković, pregled dana, priprema, rivali, Superliga Srbije, Viljareal, Volfsburg, žreb\nSerija A – Roma i Juventus u poslastici kola\nUS Open – Đoković imao sreće na žrebu


NOVI DETALJI SAOBRAĆAJNE NESREĆE MILJANINE SESTRE : Evo u kakvom je stanju! – Znanje je Moć\nPet osoba, među kojima je, prema prvim saznanjima, i sestra rijaliti zvijezde Miljane Kulić, povređeno je sinoć oko 23.50 sati u teškom udesu u Nišu kada se “audi” kruševačkih registarskih oznaka zakucao u zid zgrade broj 84 u Dušanovoj ulici.\nSudeći po stravičnim slikama poslije udesa, prava je sreća da u njemu niko nije nastradao.\nSvo petoro povređenih, od kojih dvoje ima politraume, odnosno povrede više organa, sa tri saniteta Hitne pomoći iz Niša prevezeni su odmah u Urgentni centar Kliničkog centra u Nišu gdje im je u toku noći urađena kompletna dijagnostika i utvrđivan stepen njihovih povreda.\nPrva saznanja ukazuju da sestra Miljane Kulić ima povredu kuka, ramena i nagnječenje jagodice te da povrede na prvi pogled nisu teže prirode, ali će tačan stepen kako njenih tako i povreda ostalih aktera udesa sa sigurnošću biti biti poznat tek nakon okončanja svih dijagnostičkih procedura. Nezvanično se saznaje da je u udesu učestvovalo i jedno taksi vozilo te da se Kulićeva u momentu nezgode nalazila u „audiju“.\nPrema izjavama pojedinih očevidaca, „audi“ se kretao velikom brzinom kada se umalo nije direktno sudario sa taksi vozilom koje je išlo iz suprotnog smijera a koje je pokušalo da izbjegne kontakt pomjerajući se u desnu stranu ka trotoaru, ali ga je audi ipak „očešao“ sa njegove lijeve strane.\n„Audi“ je nakon nakon tog kontakta sa taksijem navodno zamalo naletio na nekoliko djevojaka koje su bile u blizini jednog kafića i potom se, prešavši još oko pedesetak metara, zabio u zid zgrade, tik uz ulaz jedne turističke agencije. Saobraćajna policija blokrala je nakon udesa dio Dušenove ulice od kružnog toka do raskrsnice sa Ulicom Vojvode Mišića. Nakon uviđaja koji je trajao do kasno u noć biće utvrđeno ko je kriv za saobraćajnu nezgodu, prenosi “Pink.rs”.\nDVIJE DISKVALIFIKACIJE U ZORU – OBEZBJEĐENJE ULETILO : Bivši ljubavnici zaratili! ( VIDEO)


Povodi - datum: 2018-07-06 FOND ZDRAVSTVA ZAVRŠIO POSTUPAK NABAVKE APARATA Nova oprema za četiri bolnice\nFond za zdravstveno osiguranje je sproveo postupak javne nabavke multislajsnih CT skenera za potrebe bolnica, po Planu potreba za medicinskom opremom, koji je sačinilo Ministarstvo zdravlja. Iz Fonda zdravstva je saopšteno da će nove CT skenere dobiti opšte bolnice u Nikšiću, Bijelom Polju i Beranama i Specijalna bolnica u Risnu.\n– Ugovorena vrijednost za četiri komada CT skenera iznosi 1.322.530.00 eura, sa uračunatim PDV-om, odnosno 330.632,50 eura, po jednom skeneru, a isti će se plaćati odloženo kroz period od pet godina, u jednakim kvartalnim ratama, bez kamate. Ugovor je zaključen sa dobavljačem Urion DOO Podgorica, čija ponuda je vrednovana kao prvorangirana. Radi se o savremenim 80 slajsnim CT skenerima, proizvođača Kanon/Tošiba, koji posjeduju tehničke karakteristike bolje od zahtijevanih – navode u saopštenju.\nIz Fonda kažu da je garantni rok dvije godine, što znači da će u tom periodu dobavljač snositi sve troškove servisa i eventualnih popravki.\n– Isporuka će se izvršiti u naredna dva mjeseca. Nabavkom ovih skenera povećaće se kapaciteti i kvalitet pružanja zdravstvenih usluga u području dijagnostike u našem javnom zdravstvenom sistemu – dodaju iz Fonda.


O nama - Audio i video Cloud - ICTS DOO Beograd\nHome / O ICTS Cloud\nICTS DOO Beograd se bavi realizacijom rešenja u oblasti poslovne telefonije i video konferencijskih sistema, integracijom sistema, pružanjem usluga servisa i podrške u cilju rešavanja poslovnih ICT problema svojih klijenata. Svoju ponudu zasniva na proizvodima i rešenjima najvećih svetskih proizvođača i individualni pristup svakom klijentu. ICTS je generalni distributer Mitel (Aastra,ex – Ericsson Enterprise) telefonskih IP i TDM sistema, video i mobilnih rešenja za područje Srbije, Crne Gore i Republike Srpske.\nKorak koji smo učinili kreirajući sopstveni cloud servis, došao je kao težnja da se korisnicima pruže servisi i usluge koji zahtevaju instalaciju dodatne opreme, te investiciju u infrastrukturu.\nKoristeći naše Cloud resurse, na jednostavan način, uz upotrebu postojećeg telefonskog sistema, mobilnih telefona i računara, omogućavamo pristup savremenim servisima – audio i video konferencije.\n24×7 nadzor ICTS Cloud servisa kroz najsavremenije aplikacije za merenje performansi sistema\nVideo Assessment Online


Za 2017. planirana rekonstrukcija pet trafostanica 30 Jan 2017 - ekapija\nUspešna saradnja Elektroprivrede Srbije sa Svetskom bankom trebalo bi da omogući obnovu oštećene i zastarele distributivne mreže i nabavku opreme za brzo uspostavljanje napajanja električnom energijom u slučaju prirodnih katastrofa velikih razmera. Naime, projekat koji finansira Svetska banka počeo je u septembru 2014, kao deo hitne sanacije od poplava, i sastoji se od niza potprojekata.\nPredviđena je obnova pet kapitalnih trafostanica napona 110 kV, nabavka malih mobilnih trafostanica, zamena 13.500 ormana sa 20.000 brojila i nabavka mernih uređaja za javnu rasvetu. Finansiranje tih projekata obezbeđeno je iz kredita za hitnu sanaciju posledica poplava iz maja 2014. godine koji je odobrila Međunarodna banka za obnovu i razvoj (IBRD), članica grupacije Svetske banke.\n- Plan je da se u građevinskoj sezoni 2017. godine rekonstruiše pet visokonaponskih trafostanica u Gornjem Milanovcu, Aleksincu, Šapcu, Loznici i Petrovcu na Mlavi. Do sada je objavljen tender za nabavku opreme i trenutno je u fazi evaluacija dostavljenih ponuda. Na tender se javilo ukupno 17 ponuđača, među kojima je sedam iz Srbije - navode iz EPS-a u razgovoru za eKapiju.\nTakođe ističu da je pripremljen i tender za projektovanje, građevinske i elektro radove, i očekuje se da će uskoro biti dostavljen Svetskoj banci na saglasnost.\nPlanirano vreme realizacije projekta je 12 do 15 meseci, a kredit koji je planiran za svih pet trafostanica iznosi približno 15 mil EUR.\nU EPS-u ističu da će više detalja o ovom projektu biti poznato početkom drugog kvartala 2017. godine.\n6 Jul 2016 Ukradeno 95,5 miliona kWh za godinu dana


Višegradska četvorka nezadovoljna budućim statusom u EU\nEvropljani drugog reda?\nDosad najoštrija kritika odnosa Brisela prema budućim članicama koje odbijaju da čitavu deceniju u budžet Unije daju više nego što će iz njega dobijati\nBUDIMPEŠTA, PRAG (FoNet) - Zemlje takozvane Višegradske četvorke zapretile su da mogu da odlože ulazak u Evropsku uniju ukoliko ostanu na snazi diskriminacioni uslovi koji bi od njih načinili članove druge kategorije.\nTa pretnja, izraz dosad najozbiljnijeg zaoštravanja između Unije i zemalja kandidata, čula se na samitu premijera Mađarske, Češke, Poljske i Slovačke, proteklog vikenda održanog u Ostrihomu (Mađarska) i Šturovu (Slovačka).\n"Novi članovi bi morali da imaju iste šanse kao oni koji su već u Uniji", istakao je poljski premijer Lešek Miler, koji je, govoreći u ime svih učesnika samita, odbacio "članstvo druge kategorije".\nTvrdu retoriku svojih kolega pokušao je da omekša slovački premijer Mikulaš Dzurinda za čiju vladu ulazak u EU predstavlja jedan od malobrojnih aduta u predstojećem izbornom okršaju sa bivšim premijerom Vladimirom Mečijarom i njegovim Pokretom za demokratsku Slovačku (HZDS) čija bi pobeda, kako je zaprećeno iz Brisela, blokirala uključivanje Slovačke u EU i NATO. "Ima još prostora za pregovore u kojima bismo mogli dobiti povoljnije uslove. Ne treba odustajati", rekao je on.\nPredsednicima vlada ove četiri zemlje, koje se zajedno sa Slovenijom smatraju najsigurnijim kandidatima za ulazak u EU početkom 2004, naročito smeta predviđeni desetogodišnji prelazni period u kome bi poljoprivrednici iz novih članica imali pravo samo na deo subvencija koje uživaju njihove kolege iz zemalja koje su već u članstvu. S obzirom da troškovi finansiranja jedinstvene agrarne politike čine oko polovinu budžeta Unije, preti realna opasnost da nove članice više daju Briselu nego što dobijaju natrag.\n"To je za nas neprihvatljivo. Budžet za širenje Unije, pri čemu se sada računa na 10 novih članova, isti je kao u vreme kada se računalo sa samo pet kandidata", izjavio je odlazeći češki premijer Miloš Zeman.\nNazore Milera i Zemana podržao je i novi mađarski premijer Peter Međeši. "Svi se slažemo oko toga da prelazni period mora biti izrazito kraći", podvukao je Međeši.\nOvi zajednički stavovi Višegradske četvorke dosad su mogli da se čuju samo pojedinačno i u nešto blažoj formi. Očekivano je da se zajednički stavovi protiv politike Unije prema novim članovima zauzmu još u februaru kada je trebalo da se u Mađarskoj održi samit četvorke.\nNeposredno pred samit, međutim, tadašnji mađarski premijer Viktor Orban zatražio je od Češke i Slovačke da ukinu takozvane Benešove dekrete koji su odmah posle Drugog svetskog rata, osim Nemaca u Češkoj, u izvesnoj, mada manjoj meri pogodili i Mađare u Slovačkoj.\nOstali članovi četvorke odgovorili su na to otkazivanjem samita. Zato je sastanak na vrhu u Ostrihomu imao i smisao obnavljanja funkcionisanja Višegradske četvorke koje se i dosad pokazalo najkorisnijim kada je reč o zajedničkom interesu prema drugim integracijama i zemljama. Saradnja ove četiri zemlje je, na osnovu češke inicijative, obogaćena proširivanjem Višegradskog fonda, koji će dodeljivati ubuduće i stipendije za razmenu studenata u početnom iznosu od 100 hiljada evra godišnje.\nKako stati na put jačanju ksenofobije u Evropi\nSukob policije i demonstranata u Džakarti


Evropski sud za ljudska prava (ECHR) presudio je, povodom žalbe čeških roditelja čija deca nisu primljena u vrtić jer nisu vakcinisana protiv dečijih bolesti, da se obavezna vakcinacija može smatrati “neophodnom u demokratskom društvu”. Pravni stručnjaci ocenili su da je presuda ECHR veoma značajna u svetlu pandemije korona virusa.\nU obrazloženju presude ECHR je pojasnio da je u Češkoj vakcinacija dece “obavezna protiv devet bolesti koje su dobro poznate medicinskoj nauci”.\n“U konkretnom slučaju, prvi podnosilac žalbe novčano je kažnjen zbog propusta da ispuni dužnost vakcinisanja svoje dvoje dece. Što se tiče ostalih žalilaca, njima je iz istog razloga onemogućeno da upišu decu u vrtić”, saopštio je 8. aprila sud.\nOcenjuje se, međutim, da zdravstveni zakoni Češke “imaju legitiman cilj da zaštite zdravlje, ali i prava drugih, pošto vakcina štiti kako one koji su je primili, tako i one koji iz zdravstvenih razloga ne mogu primiti vakcinu i moraju da se pouzdaju u kolektivni imunitet kao zaštitu od ozbiljnih zaraznih bolesti”.\n“Presuda naglašava da u svim odlukama koje se tiču dece, od vrhunskog značaja mora biti njihov interes. Kada je reč o imunizaciji, cilj mora biti da svako dete bude zaštićeno od ozbiljnih bolesti, putem vakcinacije ili kroz kolektivni imunitet. Stoga se može reći da je zdravstvena politika Češke u skladu sa najboljim interesom dece koja su u njenom fokusu”, naveo je ECHR.\nPojašnjavajući da u ovom slučaju predmet ocene nije bilo to da li je Češka mogla da usvoji drugačiju, manje obavezujuću zdravstvenu politiku, poput nekih drugih zemalja EU, ECHR je zaključio da se osporene mere “mogu smatrati neophodnim u demokratskim društvima”.\nAdvokat i stručnjak za rad ECHR Nikola Ervije ocenio je da “presuda povećava mogućnost obavezne vakcinacije u uslovima trenutne epidemije kovida-19”.\nErvije je za agenciju Frans pres ukazao da odluka suda konstatuje “generalni konsenzus o pozitivnim efektima vakcinacije koja se ne dovodi u pitanje zbog neizbežnih neželjenih efekata jer postoji striktna naučna kontrola”.\nAdvokat je, međutim, istakao “slobodu procene koju je sud prepustio državama po pitanju vakcinalne politike”.\nSud, kako je dodao, podržava “princip socijalne solidarnosti koji može opravdati nametanje vakcinacije svima, čak i onima koji se osećaju manje ugroženim bolešću, kada je reč o zaštiti najugroženijih osoba”.


Jačanje kapaciteta organizacija civilnog društva i akademske zajednice – javno zagovaranje – Asocijacija za demokratske inicijative (ADI)\n29 Marta, 2022 / Komentari isključeni za Jačanje kapaciteta organizacija civilnog društva i akademske zajednice – javno zagovaranje\nCijeneći važnost javnog zagovaranja za promociju i zaštitu ljudskih prava u Bosni i Hercegovini, tim projekta Doprinos akademske zajednice zaštiti ljudskih prava u Bosni i Hercegovini – CAHR je 25.03.2022. godine u Banjoj Luci održao treći trening „Uvod u javno zagovaranje“. Kao i za prethodna dva treninga, trening u Banjoj Luci je bio namijenjen predstavnicima organizacija civilnog društva i akademske zajednice.\nFokus održanog treninga je bio na jačanju kapaciteta predstavnika organizacija civilnog društva i akademske zajednice u polju javnog zagovaranja, kao i ohrabrivanje međusobne saradnje i planiranje budućih zajedničkih aktivnosti i djelovanja organizacija civilnog društva i akademske zajednice, imajući na umu zajednički cilj: promocija i zaštita ljudskih prava građana Bosne i Hercegovine. Pored glavne teme (javno zagovaranje) učesnici treninga su diskutirali i o drugim temama važnim za svoj rad i djelovanje, kao što su važnost i rad Institucije ombudsmena za ljudska prava u Bosni i Hercegovini i očekivanja građana, organizacija civilnog društva i akademske zajednice od institucija u Bosni i Hercegovini u polju zaštite ljudskih prava. Kroz grupni rad i grupne zadatke, učesnici treninga su radili na definisanju ciljeva, postavljanje zadataka i izradi zagovaračkih taktika, zagovaračkog plana i poruka. Tokom grupnog rada, učesnici su diskutirali o nedovoljnoj senzibilizaciji institucija u Bosni i Hercegovini prema žrtvama, reviktimizaciji žrtava i sekundarne viktimizacije, kao i nejednakosti građana pred zakonom (različit položaj i prava civilnih i vojnih žrtava rata, neriješen pravni status civilnih žrtava rata). Nadalje, druga grupa učesnika je tokom svog rada diskutirala o problemu diskriminacije u Bosni i Hercegovini, te pasivnosti institucija u prevenciji diskriminatornih praksi i izmjenama diskriminatornih zakonskih odredbi.\nTokom zadnjeg dijela treninga, učesnici su razgovarali o zajedničkom djelovanju organizacija civilnog društva i akademske zajednice, snazi koalicija i javnog zagovaranja u radu i djelovanju organizacija civilnog društva i akademske zajednice. Udruživanjem svojih resursa, vještina i znanja, akademska zajednica i civilno društvo može na značajan način doprinijeti promociji i zaštiti ljudskih prava u Bosni i Hercegovini.\nU maju 2022. godine, u sklopu CAHR projekta koji je podržan od strane Europske unije, planirana su još dva treninga u Mostaru i Bihaću.


Tužilastvo nudi nagodbu – Nadlanu.com\nTužilastvo nudi nagodbu\nBEOGRAD, 12. aprila 2011. (Beta) - Suđenje optuženima za pomoć u skrivanju haškog optuženika Stojana Župljanina od 2002. do 2008. godine, odloženo je u utorak na zahtev Tužilaštva za ratne zločine zbog mogućnosti da se postigne sporazum o priznanju krivice sa okrivljenima u tom procesu.\nZamenik tužioca za ratne zločine Bruno Vekarić rekao je novinarima ispred Specijalnog suda da je Tužilaštvo tražilo odlaganje jer se eventualna nagodba Tužilaštva i okrivljenih mora postići pre početka suđenja.\nVekarić nije želeo da precizira detalje sporazuma niti u kom će pravcu oni ići, navodeći samo da su pregovori u toku i da, kako je naveo, neće biti odstupanja od strane Tužilaštva.\nBranilac okrivljenog Mlađana Marjanovića, advokat Ljubomir Apro rekao je novinarima da je za sredu zakazan sastanak advokata odbrane sa tužiocem za ratne zločine. Ni on nije želeo da govori o detaljima sporazum, ocenjujući samo da je predlog za dogovor konstruktivan.\nSuđenje je odloženo za 10. maj.


10. april 2013. godine Članovi PGP sa Turskom i ambasador Turske u Srbiji\nPredsednica PGP sa Turskom, Jadranka Joksimović, istakla je da je Turska važan regionalni partner Srbije i ukazala na značaj ekonomske i političke saradnje između dve države.\nAmbasador Bozaj je tokom susreta ocenio da postoji veliki prostor za dalje unapređenje odnosa Srbije i Turske, na svim poljima, a naročito u pogledu uvećanja obima trgovinske razmene dve zemlje. Ambasador Bozaj je ukazao i na već ostvarene rezulate u ekonomskoj saradnji, i investiranju Turske na srpskom tržištu.\nTokom razgovora, sagovornici su se složili da je ekonomska saradnja unapredila političke odnose Srbije i Turske. Govorilo se o mogućnostima saradnje i ulaganja u infrastrukturu, poljoprivredu, elektroniku i tekstilnu industriju u Srbiji. Bilo je reči i o investiranju Turske u saobraćajnu infrastrukturu u Srbiji, naročito Koridor 11, koji predstavlja strateški važan projekat i značajnu vezu između Jadranskog mora i Dunava.\nAmbasador Turske je posebno istakao interesovanje za nastup privatnog sektora u Srbiji, gde postoje brojne inicijative i neki započeti poslovi.\nSastanku sa ambasadorom Turske su, pored predsednice PGP sa Turskom Jadranke Joksimović, prisustvovali i članovi ove PGP Irena Vujović, Emir Elfić, Branislav Jovanović, Mujo Muković, Dejan Radenković i Riza Halimi.


Dogovor će se teško postići oko povećanja minimalne zarade - Biznis i Finansije\nHome\tVestiEkonomija\tDogovor će se teško postići oko povećanja minimalne zarade\nRazgovori o povećanju minimalne zarade sa 32 na 35 hiljada dinara, trebalo bi da počnu za mesec dana, ali je, čini se, već sada jasno da će se dogovor teško postići. Država najavljuje da će preuzeti deo troškova poslodavaca, ali je taj ustupak za poslodavce u ovom trenutku, kako kažu, donja granica prihvatljivosti. S druge strane, sindikati traže još veće povećanje minimalca.\nDržava je izračunala da bi porodica sa dva uvećana minimalca od po 35 hiljada dinara mogla da preživi 2022. godinu. Radnici ponavljaju – nedovoljno, jer je potrošačka korpa i dalje luksuz za minimalac koji od 2016. raste, kažu, minimalno.\n„Mi smo već godinama unazad ukazivali na to da sa ovakvim povećanjima minimalne zarade mi i dalje ne možemo da govorimo o tome da ona pokriva minimalnu potrošačku korpu. Odnosno, to bi značilo da minimalac treba da se poveća za 24 odsto“, kaže Zoran Ristić iz sindikata „Nezavisnost“.\nPreciznije, sindikati bi 39 hiljada dinara, država nudi 35, a poslodavci glasaju za aktuelni minimalac od 32 hiljade ili ustupke. I država planira da ih napravi – predsednik najavljuje da biznis neće biti ugrožen, jer će dela troškova da bude oslobođen.\nSvako je postavio svoju granicu\n„Mi smo se dogovorili i razgovaramo o tome, čak sam rekao i cifru da li ćemo ići od 19,3 hiljade, videćemo, ali na povećanje neoporezivog dela dohotka, to je jedno, a druga mera je dalje smanjenje radnih poreza i doprinosa od 0,5 do 1,5, u zavisnosti od toga kakvo nam bude stanje javnih finansija i budžetskog deficita pre kraja godine“, rekao je Vučić.\nPoslodavci objašnjavaju da sa rastom minimalca ne raste samo ta minimalna mesečna plata, već i sve ostale, pa čak i one najviše zarade. Pošto ne očekuju nikakvo bolje poslovanje u sledećoj godini, uzdaju se u ponudu države, ali im predsednik ovom najavom nije baš navukao osmeh na lice.\n„Tužna je zemlja koja će da natovari svojim privrednicima koliko će da daju na zarade. Ovo što je maksimalno predsednik pomenuo, hiljadu dinara razlike u neoporezivanom delu i 1,5 odsto umanjenja poreza i doprinosa je zaista donja granica nečega što bi moglo da bude prihvatljivo“, kaže Nebojša Atanacković iz Unije poslodavaca Srbije.\nDakle, svako je postavio svoju granicu, pa se u drugoj polovini avgusta teško može očekivati da će se za 15 dana država, sindikati i poslodavaci dogovoriti koliko će mesečno zarađivati 350 hiljada radnika na minimalacu. A ako dogovora ne bude, presudiće Vlada – to je taj dijalog u kome konačnu reč uvek daje vlast.\nDržava se zadužila za 200 miliona evra kod Evropske investicione banke


Rohani: Iran neće odustati od nuklearnih prava\nU obraćanju iranskom parlamentu, predsednik Rohani izjavio da Iran neće odustati od svojih nuklearnih prava bez obzira na ishod pregovora sa međunarodnim pregovaračima.\nIranski predsednik Hasan Rohani je rekao da njegova zemlja neće odustati od svojih, kako ih smatra, nuklearnih prava, uključujući obogaćivanje uranijuma na iranskoj teritoriji, u okviru svakog eventualnog sporazuma sa medjunarodnim pregovaračima.\nRohani je to rekao konzervativnim političarima u iranskom parlamentu, pošto su njegov ministar inostranih poslova i drugi funkcioneri izvestili o napretku, ali ne i sporazumu na razgovorima sa šest svetskih sila, koji su okončani rano jutros u Ženevi. Pregovori bi trebalo da se nastave naredne nedelje.\nRazgovori izmedju Irana i pet stalnih članica Saveta bezbednosti UN-a i Nemačke treba da uvere Iran da suspenduje nastojanja na proizvodnji nuklearnog oružja. U zamenu za to, Ujedinjene nacije bi ublažile deo sankcija uvedenih Iranu.\nFrancuska je saopštila da je zabrinuta da bi predloženi sporazum sasvim neznatno ograničio iransko obogaćivanje uranijuma ili zaustavilo razvoj nuklearnog reaktora sposobnog za proizvodnju plutonijuma.\nIzrael, koji smatra nastojanje Irana da se domogne nuklearnog oružja smrtnom opasnošću, upozorio je protiv bilo kakvog sporazuma koji bi omogućio dalju operativnost iranske proizvodnje nuklearno goriva i istovremeno pružio ublaženje sankcija Teheranu.\nAmerički državni sekretar Džon Keri je danas izjavio da Sjedinjene Države „nisu ni slepe ni glupe“ na ovim pregovorima. On je ukazao da je američka administracija rešena da svaki eventualni sporazum sa Iranom „bude dobar sporazum“ koji će „obezbediti garancije koje Izrael i ostatak sveta zahtevaju“.


Do Milana aviokompanijom "Air One" - Dan u Beogradu\nNaslovna » BG svaštara » Promocije » Do Milana aviokompanijom „Air One“\nAh Neša 17. septembar 2012. Promocije Postavite komentar\nSaobraćaj će se odvijati tri puta nedeljno, svakog utorka, četvrtka i subote. Predviđeno vreme sletanja na Aerodrom „Nikola Tesla“ je 9.20, a povratak ka Aerodromu Malpensa će se obavljati u 10.00. Cene karata za ove letove su od 35 evra, a prtljag se plaća posebno.\nKompanija Air One čvrsto je poslovno povezana sa italijanskim nacionalnim prevoznikom „Alitalia“. Milanski aerodrom mu je glavna baza, odakle će ove godine otvoriti mnogo novih linija ka najvećim evropskim aerodromima. U svojoj floti ima isključivo avione tipa Airbus A320. (danubeogradu.rs)\nTagoviaerodrom "nikola tesla" air one bg svaštara dub promocije\nPrethodni Završena kupališna sezona na Adi Ciganliji\nSledeći Sajam frizura 2012 u Delta Cityju


Sve aktivnije zalaganje nemačkih saveznih država za kupovinu ruske vakcine - Sputnjik Srbija\n23:21 11 April 2021\n14:14 28.03.2021 Preuzmite kraći link\nPremijer Bavarije Markus Zeder se u subotu založio za to da se što pre donese odluka o primeni „Sputnjika Ve“. Političar je rekao bi Evropska unija što pre trebalo da dobije pristup maksimalnom broju vakcina. Mišljenje Zedera podržao je i njegov kolega iz Tiringije Bodo Ramelov.\nPrema navodima televizije, Ramelov je rekao da u zapadnom delu Nemačke postoje određene ideološke predrasude prema ruskoj vakcini.\nS tim u vezi, on je osudio predrasude prema „Sputnjiku Ve“ i nazvao ih nerazumnim.\n„Zalažem se za 'Sputnjik Ve', ne zato što je ta vakcina proizvedena u Rusiji, već jer smatram da bi trebalo da kupimo sve dostupne vakcine“, prenosi „Erste“ reči političara.\nOn je dodao da bi proizvodnja „Sputnjika Ve“ mogla da se uspostavi u jednoj od bavarskih fabrika nedaleko od Augzburga.\nTelevizija podseća da je na teritoriji EU trenutno odobrena primena vakcina četiri proizvođača: „Fajzer“, „Astra Zeneka“, „Džonson i Džonson“ i „Moderna“. Što se tiče „Sputnjika Ve“, Evropska agencija za lekove (EMA) trenutno vrši proveru ruskog preparata.\nNemačka vlada je više puta izražavala svoju spremnost za primenu ruske vakcine. To je podržao i nemački ministar zdravlja Jens Špan, koji nije isključio mogućnost primene „Sputnjika Ve“ u Nemačkoj bez odobrenja EMA.\nIsto mišljenje je nedavno iznela i nemačka kancelarka Angela Merkel.\n„Potrebno je da unutar EU iskoristimo sve vakcine koje je odobrila Evropska agencija za lekove. Lično sam za to da se porudžbina napravi na nivou Unije, međutim, ja ne vidim nikakve naznake da će se to dogodi, zbog čega će Nemačka morati to da uradi samostalno. To je izvodljivo i mi ćemo to uraditi“, rekla je Merkelova ranije.\nkupovina, Sputnjik V, vakcina, Nemačka


BEOGRAD - Izvršni odbor je konstatovao da je međugodišnja stopa inflacije na kraju 2013. iznosila 2,2 odsto i da se nalazi ispod donje granice dozvoljenog odstupanja od cilja da rast potrošačkih cena bude u okviru od 2,5 do 5,5 odsto.\nNBS smanjila referentnu kamatnu stopu na 10%\nBEOGRAD - NBS očekuje da će se u oktobru međugodišnja stopa inflacije naći blizu donje granice dozvoljenog odstupanja od cilja.\nBEOGRAD - Ovu odluku Izvršni odbor je doneo imajući u vidu da su, zahvaljujući do sada preduzetim merama monetarne politike, znatno oslabili inflatorni pritisci.\nNBS: Referentna kamatna stopa ostaje 11,75%\nBEOGRAD - Izvršni odbor je pozitivno ocenio makroekonomska kretanja, smanjene inflatorne pritiske i započeti oporavak ekonomske aktivnosti, baziran na povećanju izvoza.\nDinkić: Kurs dinara staviti u funkciju podsticanja izvoza\nBEOGRAD - On je ocenio da bi centralna banka, pošto se inflacija smiruje, trebalo da razmisli da snizi referentnu kamatnu stopu što bi dovelo do snižavanja kamata na kredite.


Art magazin - Damien Herst - Predstavljanje "Nove religije" u Muzeju savremene umetnosti Vojvodine\nNOVI SAD. U Muzeju savremene umetnosti Vojvodine otvorena je izložba "Nova religija" britanskog umetnika Damiena Hersta. Izložba može da se pogleda od 2. septembra do 14. oktobra 2016. u Novom Sadu. Reč je o jednom od najuticajnijih svetskih umetnika, dobitnika Tarnerove nagrade čija dela će ove jeseni po prvi put biti predstavljena publici u Srbiji.\nIzložbom "Nova religija" Herst želi da pokrene razmišljanje o religiji, ljubavi, umetnosti i nauci. Prema umetnikovim rečima, ovo su instrumenti koji nam pomažu da pronađemo svoj životni put. Koristeći se univerzalnim temama, Herst u svojoj "Novoj religiji" suprotstavlja nauku i religiju, stavljajući ih u poseban dijalog, onako kako ih ljudi obično percipiraju. Sa jedne strane osećajan, blizak i topao, u duhu religijskih i metafizičkih konotacija, umetnik je istovremeno i analitički hladan i odbojan, pod uticajem atmosfere i osećanja vezanih za nauku i medicinu.\n"Nova religija" je nastala kao rezultat saradnje Dejmijana Hersta i istaknutog galeriste Pola Stolpera 2005. godine. Premijerno je predstavljena u Londonu u galeriji Pol Stolper, zatim u crkvi All Hallows crkvi i muzeju "Victoria & Аlbert". Nakon Londona, izložba je prikazana u prestižnim muzejima u Veneciji, Moskvi, Atini, Solunu, Oslu i Gdanjsku, a nedavno i u Banja Luci i Skoplju.\nProjekat realizuje British Council u saradnji sa Muzejom savremene umetnosti Vojvodine i galerijom Pol Stolper. Izložbu je podržalo Ministarstvo kulture i informisanja Republike Srbije, Pokrajinski sekretarijat za kulturu, javno informisanje i odnose sa verskim zajednicama i Uprava za kulturu Grada Novog Sada. Izložba je realizovana uz podršku kompanije KPMG.


Gordana Čomić (u sredini sa crnom maskom na licu), ministarka za ljudska prava, prilikom polaganja zakletve članova nove Vlade Srbije, 28. oktobra 2020. LGBT polaže nadu da će Čomićeva istrajati i da će se Nacrt zakona o istopolnom partnerstvu do proleća naći pred poslanicima.\n"Kada Zakon o istopolnom partnerstvu u Srbiji bude usvojen, delovaće mi kao da se to desilo nekom drugom, a ne nama jer previše dugo na ovo čekamo."\nTako Sanja Marković iz Beograda komentariše mogućnost donošenja Zakona koji bi njoj i partnerki sa kojom živi već pet godina omogućio prava iz penzijskog, zdravstvenog i socijalnog osiguranja koja imaju heteroseksualni parovi u bračnoj ili vanbračnoj zajednici.\n"Šta bismo prvo uradile? Verovatno bismo gledale da što pre sklopimo partnerstvo. Zbog olakšica i da bismo bile vidljive pred zakonom", rekla je za Radio Slobodna Evropa (RSE) Sanja Marković.\nSa čela resora koji je osnovan nakon parlamentarnih izbora u junu, Čomić je najavila da će Zakon biti pripremljen do kraja 2020. godine, a da bi u skupštinskoj proceduri mogao da se nađe pre proleća 2021. godine.\nOna je rekla i da je toku formiranje radne grupe za izradu Zakona, kao i da će biti otvoren dijalog sa svim predstavnicima društva.\nIz Ministarstva za ljudska i manjinska prava nisu odgovorili na pitanja RSE o tome šta će tačno predviđati ovaj Zakon.\nŠta traže LGBTI organizacije?\nOrganizacija za lezbejska ljudska prava Labris zakazala je sastanak sa resornom ministarkom i poslala svoj Model zakona o građanskom partnerstvu na adrese Ministarstva za ljudska prava i Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, rekla je za RSE programska koordinatorka Labrisa Maja Šenk.\nPrema tom predlogu, istopolni parovi dobili bi neka od osnovnih prava koja do danas nemaju, poput prava na podelu imovine, nasleđivanja partnera ili učešća u donošenju odluka u slučaju bolesti, te posete partnera u bolnici ili zatvoru.\n"To nisu nikakva posebna prava i mi ih ne osvtarujemo na uštrb strejt zajednice. Samo želimo ono što je njima oduvek omogućeno", rekla je Maja Šenk.\nNajavi Zakona prethodila je peticija za njegovo usvajanje koju je u septembru 2020. pokrenuo "Beograd prajd". Peticiju je do sada potpisalo oko 9,5 hiljada ljudi.\n"Nadamo se da će Zakon biti u skladu sa preporukama organizacija koje se bave ljudskim pravima. I nadamo se da će Vlada da uradi svoj posao da omogući bolji život svim građanima i građankama", rekao je za RSE direktor "Beograd prajda" Marko Mihailović.\nBez istopolnih brakova i usvajanja dece\nModel zakona koji je pripremio Labris predviđa da se građansko partnerstvo može sklopiti pred matičarem na osnovu izjava dve osobe istog pola.\nOvaj Zakon neće priznati istopolni brak, koji je Ustavom Srbije definisan kao zajednica muškarca i žene, niti će istopolnim partnerima omogućiti usvajanje dece.\n"Naravno da smatramo da je definicija braka diskriminišuća, ali u ovom trenutku samo želimo da istopolni parovi imaju dostojanstvo koje bi svako ljudsko biće trebalo da ima", rekao je Mihailović.\nOn je dodao da u Srbiji "još nije dovoljno dobra klima" za pokretanje pitanja istopolnih brakova ili usvajanja dece.\nMaja Šenk iz Labrisa smatra da ni najava pravnog priznanja istopolnog partnerstva ne dolazi kao rezultat promene političke volje, već da je reč o obavezama koje Srbija mora da ispuni na putu ka članstvu u Evropskoj uniji.\n"Ono što za sada vidim kao opciju je da bi nam ministarka Čomić stvarno mogla biti jedna od saveznica u ovom procesu", rekla je Šenk.\nKo se protivi Zakonu?\nPrema poslednjem dostupnom istraživanju javnog mnjenja iz 2015. godine koje je sproveo Nacionalni demokratski institut (NDI) iz Vašingtona, opšta populacija u Srbiji protivi se braku partnera istog pola. Međutim, na pitanje da li LBGT osobe imaju pravo da posete partnera u bolnici, 46 odsto ispitanika je odgovorilo potvrdno.\nMinistarka za ljudska prava najavila je da će se debata o Zakonu koji će to omogućiti voditi kako unutar Vlade, tako i sa strukom, predstavnicima civilnog društva, poslanicima u Skupštini Srbije i ljudima koji se protive Zakonu.\nJedan od njih je Vladimir Đukanović, poslanik vladajuće Srpske napredne stranke, predsednika Srbije Aleksandra Vučića, koji se na Tviteru oglasio odmah posle najave mogućnosti usvajanja Zakona.\n"Srcem i dušom volim Srpsku naprednu stranku. Ipak, svakako da od nje daleko više volim Gospoda i našu pravoslavnu veru, svoju otadžbinu Srbiju i porodicu. Zakon o istopolnom partnerstvu ne može! To neka se lepo kaže Gordani Čomić", napisao je Đukanović 30. novembra na Tviteru.\nMarko Mihailović iz "Beograd prajda" rekao je da ne želi da posvećuje mnogo pažnje negativnim reakcijama političara.\n"Biram da verujem da u ovoj Vladi postoje ljudi koji razmišljaju o široj slici i o svim građanima i građankama Srbije. I biram da verujem da će se ovo regulisati 2021. godine. Ono što malo ljulja moju veru je to što mi ova obećanja slušamo iza zatvorenih vrata mnogo godina", rekao je Mihailović.\nUz deo političara na vlasti, unapređenju prava istopolnih zajednica u Srbiji godinama se protive desničarske stranke i organizacije, ali i Srpska pravoslavna crkva, čiji je nedavno preminuli poglavar Irinej uoči Parade ponosa 2014. godine homoseksualce izjednačio sa pedofilima.\nNakon najnovije najave da će se zakon pronaći na agendi, episkop bački Irinej izjavio je da je homoseksualno ponašanje neprihvatiljivo i da Zakon o priznavaju istopolnih partnerstava, koji je najavila ministarka za ljudska prava i društveni dijalog Gordana Čomić, nije njena ideja već ideja iz Brisela.\n„Neka živi kako ko hoće i neka radi šta ko hoće, ali brak i ‘istopolna zajednica’ nisu isto. Jedna stvar je priznavati slobodu i prava članovima i članicama takvih zajednica, sasvim druga je proglasiti ih za ekvivalent braku, a treća – besomučno ih propagirati. Uostalom, neka naša država organizuje referendum o ovom pitanju“, rekao je za list Pečat 1. januara episkop bački Irinej.\nDesničarski opozicioni pokret Dveri Boška Obradovića organizovao je u septembru 2019. u Čačku, a godinama pre toga i u Beogradu uoči Parade ponosa, takozvanu "Porodičnu šetnju" kojom, kako navode, "brane tradicionlane i porodične vrednosti".\nNakon 2010, kada su Paradu ponosa obeležili neredi i nasilje u kojima su desničarske i navijačke grupe demolirale centar Beograda, ova manifestacija u naredne četiri godine nije održavana "iz bezbednosnih razloga".\nOd 2014, Prajd se organizuje redovno bez incidenata, ali uz jake policijske snage.\n"Neki progres što se tiče položaja LGBT zajednice jeste napravljen, ali to je uglavnom fokusirano na vidljivost i ono što vidimo kroz organizaciju Prajda je da izveštavanje medija, koje je nekada bilo ekstremno negativno, sada više ide ka neutralnom", rekao je Mihailović.\nPrema izveštaju udruženja za pravnu i psihološku podršku LGBT+ osobama "Da se zna" koji je predstavljen 7. decembra, od početka ove godine tom udruženju javilo se 430 LGBT+ osoba, kao i članova njihovih porodica i prijatelja, zbog problema sa nasiljem ili diskriminacijom.\nMinistarka za ljudska prava Gordana Čomić poručila je "da ne treba imati strah od reakcije pripadnika organizacija koje se ekstremno protive ljudskim pravima poput života u istopolnom partnerstvu".\n"Ljudi koji koriste verbalno nasilje i upućuju moralne osude iz pozicije onoga ko 'zna' da je njegova istina jedina su ljudi koji neguju intenzivne strahove od dijaloga. Moje iskustvo je da bi najžešći protivnici istopolnog partnerstva zapravo najradije tako živeli", rekla je Čomić 16. decembra u razgovoru sa aktivistima nevladinog Beogradskog centra za ljudska prava.\nŠta će Zakon promeniti?\nNavodeći da će i nakon Zakona ostati većinsko nerazumevanje prava LBGTI osoba u Srbiji, Marko Mihailović iz „Beograd prajda“ rekao je da će njegovim usvajanjem dobiti pravni osnov da se bore kada su im ona ugrožena.\n"Svakako da će prvi parovi koji bi želeli da iskoriste svoja prava naići na neke probleme, ali očekujemo da državni mehanizam to popravi. U slučaju da nekome bude odbijena mogućnost posete partnera u bolnici, imaćemo pravnu podlogu da zatražimo rešenje ili na sudu ili od strane drugih organa", rekao je Mihailović.\nSanja Marković, koja čeka dan kada će ozvaničiti partnerstvo sa svojom devojkom, rekla je da očekuje probleme, ali da joj je važno da ima zakonska prava.\n"Očekujem čudne poglede, to je neizostavno, ali tada će to biti to jer ne možete protiv zakona. Pored toga što sam u vezi sa ženom, ja sam u invalidskim kolicima tako da sam navikla na te stvari duplo i ne pogađaju me posebno. Sve dok se poštuje ono što meni sleduje, mogu da me gledaju koliko hoće", rekla je Sanja Marković.\nSrbija je kao članica Saveta Evrope (SE) dužna da donese ovaj Zakon. Prema presudi Evropskog suda za ljudska prava iz 2015. godine u slučaju "Oliari i drugi protiv Italije", svaka država članica SE mora pravno da reguliše zajednicu života dve osobe istog pola.\nIako se LBGTI zajednica nadala da će dolaskom Ane Brnabić na čelo Vlade Srbije 2017. godine Zakon biti usvojen, a oni dobiti prava na koja godinama čekaju, Maja Šenk iz Labrisa ocenjuje da premijerka, kao javno deklarisana lezbejka, nije donela mnogo više od učešća na Paradama ponosa.\nBrnabić je na Paradi u Beogradu septembra 2019. izjavila da se radi na izradi Zakona o registrovanju partnerstava i rodnom identitetu, ali da "ne može da precizira tačno kada će Zakon biti donet".\n"Imenovanje Ane Brnabić je jedan od velikih promašaja za LGBTI zajednicu. Može se reći da je delimično doprinela povećanju vidljivosti, ali ona je osoba koja ima posebnu vrstu privilegije koju mi ostali nemamo", rekla je Maja Šenk.\nLBGTI udruženja čestitala su 2019. godine premijerki kada je objavljeno da je sa partnerkom dobila sina, ali i podsetili da je za njihovu zajednicu pravo na roditeljstvo u Srbiji i dalje nedostižno.\nKako je pitanje istopolnih zajednica regulisano u svetu?\nDanas 47 zemalja u svetu, od kojih 27 članica Saveta Evrope, priznaje brak ili registraciju istopolnih parova.\nPrva zemlja koja je uvela registrovano partnerstvo bila je Danska, 1989. godine, dok je Holandija prva usvojila zakon o istopolnim brakovima, 2001. godine.\nZakone o istopolnim brakovima u Evropi imaju Belgija, Danska, Finska, Francuska, Irska, Island, Luksemburg, Norveška, Portugalija, Španija, Švedska, Holandija i Velika Britanija.\nOd zemalja Evropske unije, takav propis nemaju Rumunija, Bugarska, Poljska i Slovačka.\nIako su istopolni brakovi u Mađarskoj nezakoniti, do sada je u toj zemlji bilo omogućeno usvajanje dece ukoliko se jedan od partnera prijavi sam.\nMeđutim, mađarski parlament usvojio je 16. decembra 2020. zakon koji je i to zabranio. Zakon je predložila vlada premijera Viktora Orbana i nalaže da decu mogu da usvajaju samo bračni parovi, uz neke izuzetke za samohrane rođake deteta.


Građani Evrope, ali i Srbije strahuju od konflikta | Magazin Restart\nViše od tri četvrtine građana sedam evropskih zemalja, među kojima je i Srbija, veoma je zabrinuto za bezbednost i u bližoj budućnosti strahuju od rata i konflikata, pokazali su rezultati istraživanja „Bezbednosni radar 2019: Buđenje za Evropu“.\nAnaliza je obuhvatilo sedam evropskih zemalja, dve „stare“ članice EU – Francusku i Nemačku, dve „nove“ Letoniju i Poljsku, kandidata za EU – Srbiju, kao i Ukrajinu i Rusiju. Anketa je obavljena između avgusta i oktobra 2018. na reprezentativnom uzorku u sedam zemalja.\nIstraživanje, koju je uradila Regionalna kancelarija za saradnju i mir (ROCPE) u Beču Fondacije Fridirh Ebert, pokazuje i da većina građana nije zadovoljna statusom njihove zemlje u međunarodnoj zajednici, osim građana Francuske i Nemačke.\nŠef ROCPE Rajhard Krum je na skupu u Beogradu ocenio da bezbednost u Evropi nije dobra i da su zato u istraživanju koristili evropski a ne EU pristup sa željom „da imaju otvorenu diskusiju“ o pitanjima bezbednosti i to ne samo sa stručnjacima, nego i sa građanima.\nJelica Minić iz Evropskog pokreta u Srbiji, istakla je na skupu da istraživanje ne ukazuje samo na bojazni građana u sferi bezbednosti, već i na njihovu spremnost da se radi na smanjenju pretnji, kao i na odustvo želje za konfliktima i nametanjem spoljnopolitičkih izbora drugih zemalja.\nDok 43 odsto građana sedam zemalja kao pretnju po bezbednost Evrope vidi Rusiju a 50 odsto SAD, iz perspektive Srbije, najveću pretnju po evropsku bezbednost predstavljaju SAD (to misli 71 odsto ispitanika), proširenje NATO (71 odsto) i ekspanzija EU na istok (47 odsto).


Organizacija i dekoracije venčanja i svih vrsta svečano\nOrganizacija i dekoracije venčanja i svih vrsta svečanosti Beograd Srbija\nJurija Gagarina (TC Piramida) 151a lokal 209, 11070 Beograd, Novi Beograd\nOrganizacija i dekoracije venčanja i svih vrsta svečanosti Beograd Srbija |\nSamostalno udruženje za organizaciju i dekoracije svečanosti Danijelin Kutak posluje uspešno na celoj teritoriji Beograda a nalazi se na adresi Jurija Gagarina (TC Piramida) 151a lokal 209.\nU svom poslovanju bavimo se kompletnom organizacijom i dekoracijama venčanja kao i svih vrsta svečanosti. Naše poslovanje obuhvata kompletno uređenje enterijera ili eksterijera za venčanje ili bilo koju drugu svečanost ili proslavu.\nRadimo ukrašavanje raznim cvetnim aranžmanima i cvetićima, ukrašavanje mladenačkog stola kao i svih svadbenih stolova.\nImamo i ukrašavanje bidermajera po meri i zahtevu klijenata a isto tako radimo i kompletnu dekoraciju i organizaciju ukrašavanja enterijera za sve vrste svečanosti.\nMožete nam se obratiti sa poverenjem jer je naše poslovanje i iskustvo na celoj teritoriji Beograda i Srbije, a naše radno vreme je od ponedeljka do petka od 10h do 20h i subotom od 10h do 16h.


Čelnici Evropskog parlamenta pozivaju na sankcije Rusiji ako izvede invaziju na Ukrajinu – Haber.ba\nČelnici Evropskog parlamenta pozivaju na sankcije Rusiji ako izvede invaziju na Ukrajinu\nČelnici EP-a osuđuju gomilanje ruske vojske, prijetnju “vojnom agresijom bez presedana” na Ukrajinu\nČelnici Evropskog parlamenta (EP) osudili su u srijedu gomilanje ruske vojske u Ukrajini i oko nje i pozvali države EU-a da uvedu sankcije Rusiji u slučaju invazije, javlja Anadolu Agency (AA).\nGomilanje ruske vojske je “prijetnja prosperitetnom, demokratskom i ekonomskom razvoju Ukrajine, međunarodnom poretku zasnovanom na pravilima i sigurnosti Evrope u cjelini”, rekli su predsjednica Evropskog parlamenta Roberta Metsola i lideri političkih grupa u zajedničkoj izjavi.\nU saopćenju se osuđuje masovna mobilizacija trupa i teške opreme i “prijetnja vojnom agresijom bez presedana” protiv Ukrajine, a Rusija se poziva na deeskalaciju.\n“Nepokolebljivo podržavamo nezavisnost, suverenitet i teritorijalni integritet Ukrajine unutar njenih međunarodno priznatih granica”, naveli su u zajedničkoj izjavi.\nČelnici EP-a pozdravili su diplomatske napore EU-a da pronađe mirno rješenje za sukob, ali su rekli da bi zemlje EU-a trebale uvesti “oštre ekonomske i finansijske sankcije” Rusiji ako izvrši invaziju na Ukrajinu.\nPrema EP-u, to bi trebalo da uključuje isključenje Rusije iz međunarodnog platnog sistema SWIFT, zaustavljanje projekata Sjevernog toka II, kao i zabranu putovanja i zamrzavanje imovine “pojedinaca bliskih ruskom predsjedniku i njihovim porodicama”.\nGlavni zastupnici EU-a istakli su da je više od 14.000 ljudi poginulo tokom sukoba na istoku Ukrajine i odbacili su daljnje pokušaje Rusije da destabilizira region i prizna Donjeck i Lugansk kao nezavisne regije.\nMinistarstvo odbrane Rusije saopćilo je u utorak da se dio vojnika vraća u svoje baze jer se misije borbene obuke “bliže kraju”. Šef NATO-a Jens Stoltenberg rekao je da nisu vidjeli nikakvu deeskalaciju na terenu.\nAmerička obavještajna služba navodno je procijenila da bi napad mogao rezultirati smrću 50.000 civila i do pet miliona ukrajinskih izbjeglica.\nTeme:EP, izdvojeno, Rusija, sankcije


Izaslanik SZO: Britanija da da vakcine zemljama u razvoju\nTanjug 7. februara 2021. 12:05\nŽENEVA – Specijalni izaslanik Svetske zdravstvene organizacije (SZO) za kovid-19 Dejvid Nabaro založio se danas za veću ravnopravnost u distribuciji vakcina širom sveta.\nBritanski doktor je za Skaj njuz rekao da je „apsolutno razumljivo“ što je Velika Britanija obezbedila velike zalihe vakcina, ali je, međutim, istakao da bi njena vlada trebalo da počne da razmatra da ih šalje u zemlje u razvoju, pošto se najranjiviji deo britanske populacije vakciniše.\n„Smatram da bi trebalo da se zalihe distribuiraju drugim zemljama, kada se završi vakcinacija osoba starijih od 50 godina“, rekao je Nabaro, a preneo Gardijan.\nOn je dodao da svaki premijer, svaka parlamentarna grupa treba da formira svoje mišljenje, ali je „zaista veliko pitanje šta je najbolje za ekonomiju, društvo i kako će biti upamćeni za 10 do 20 godina“.\n„Da li želimo da nas pamte kao generaciju u kojoj oni koji su imali novac vakcinisali svoju populaciju, a oni koji nisu imali da su morali da se nose s dramaticnim porastom smrtnosti među zdravstvenim radnicima? Ne verujem. Smatram da to nije način na koji bilo koji pojedinac želi da bude viđen kada se osvrne unazad“, rekao je Nabaro.