Mapa sa porastom nivoa mora i okeana u poslednjih 22 godine na Svetskoj konferenciji o klimatskim promenama u Parizu 2015. godine\nNemačka kancelarka Angela Merkel izjavila je u petak da odluka američkog predsednika "ne može i neće zastaviti one koji se osećaju obavezu da zaštite majku Zemlju".\nMerkelova je ocenila Trampov saopštenje o obustavljanju primene Pariskog sporazuma o klimi kao "izuzetno razočaravajuću. “To kažem veoma uzdržano. Sada, nakon noćašnjeg saopštenja SAD, potrebno je da gledamo napred”, rekla je nemačka kancelarka.\nOna je istakla da će Nemačka i druge zemlje "ujediniti snage još odlučnije nego ranije" u borbi sa "velikim izazovima čovečanstva kao što su klimatske promene". Američki predsednik Donald Tramp saopštio je u četvrtak uveče da se SAD povlače iz Pariskog sporazuma o klimi.\nFrancuski predsednik Emanuel Makron istu poruku preneo je Trampu "u direktnoj razmeni mišljenja" tokom petominutnog telefonskog razgovora u četvrtak veče.\nZagađenje gradova u Kini: Peking\nEn Hidalgo, gradonačelnica Pariza, gradu u kome postignut sporazum 2015., istakla je da je Trumpova odluka "greška koja će imati dramatične posledice".\n"Bez obzira na odluku predsednika Trumpa veliki gradovi sveta, pre svega 12 velikih američkih gradova, ostaju posvećeni primeni Pariskog sporazuma”, istakla je Hidalgo.\nRepublikanci podržavaju, gradovi i kompanije kritikuju\nBivši američki predsednik Barak Obama rekao je da se povlačenjem iz Pariskog sporazuma SAD pridružuju "malom broju država koje odbacuju budućnost".\nHavaji: Obamina zaštita okeana\n"Povlačenje iz Pariskog sporazuma je kratkovido, a klimatske promene ne čini ništa manje stvarnim. Čikago neće izbeći odgovornost da deluje", rekao je gradonačelnik Čikaga Ram Emanuel.\nVlasnik "Tesle", milijarder Ilon Mask, i direktor "Volt Diznija" Robert Iger saopštili su da napuštaju savetodavna tela Bele kuće posle odluke predsednika SAD, uz poruku da je "klimatska promena stvarna".\n"Napuštam predsedničke savete. Klimatska promena je stvarna. Napuštanje (sporazuma iz) Pariza nije dobro ni za Ameriku ni za svet", naveo je Mask na Tviteru.\nIger, izvršni direktor Diznija, tvitovao je zatim da "iz principijelnih razloga" daje ostavku na mesto u savetodavnom telu Bele kuće.\nAkciji se pridružio i Bil Ford, predsedavajući Ford Motor Co.”Smatramo da su klimatske promene stvarne, i ostajemo duboko privrđeni smanjenju emisije gasova u našim automobilima i fabrikama”.\n"U kom trenutku je Amerika ponižena? U kom trenutku počinju da nam se smeju kao zemlji? Želimo fer tretman za naše građane i poreske obveznike. Ne želimo da nam se drugi lideri i zemlje više ikada smeju – i oni neće više moći. Izabran sam da predstavljam građane Pitsburga, a ne Pariza.”\nMeđutim, i gradonačelnik Pitsburga, koji je je u 20. veku bio jedan od vodećih proizvođača čelika, ali je sada “zeleni” grad posvećen zaštiti životne sredine i tehnološkom napretku, kritikovao je ovaj potez.\n"Pitsburg podržava napore svetske zajednice i pridržavaće se Pariskog sporazuma”, izjavio je gradonačelnik Bil Peduto, dodajući da je Trampova rivalka Hilari Klinton dobila 80 odsto glasova u ovom gradu.\nTramp je istakao da bi primena Pariskog sporazuma koštala SAD tri hiljade milijardi dolara i gubitka 6,5 miliona radnih mesta, dok su zemlje poput Kine i Indije "favorizovane".


krvna-grupa - strana 9 - Vesti - Svet Plus\nkrvna grupa najnovije vesti - strana 9\nGrupa Black Eyed Peas se raspada?!\nČlanovi grupe "Black Eyed Peas" planiraju da na koncertu 8. oktobra "Majkl zauvek" obaveste javnost da se razilaze.\nRaspala se grupa R.E.M\nJedan od najuspešnijih bendova u istoriji muzike grupa R.E.M objavila je na svom zvaničnom sajtu da neće više postojati.\nGrupa In Vivo gostovala na radiju Svet Plus (Foto + Audio)\nU okviru emisije VIP ŠPAJZ, sinoć smo za Vas ugostili grupu In Vivo, pa ste imali priliku da saznate ekskluzivne informacije vezane za Nevena i Igora. Ova dva momka vredno rade na svom novom albumu, na kome će se naći 15 pesama, od kojih je 7 već poznato.\nGrupa Roxette izdala novi album (Video)\nPosle 25 godina i 70 miliona prodatih albuma, švedska pop grupa Roxette vraća se na muzičku scenu.\nGrupa Moby Dick se vraća na muzičku scenu sa pesmom "Mala" (Video)\nPosle duge pauze Srđan Čolić, frontmen grupe "Moby Dick" rešio je da sve svoje fanove obraduje novim singlom i na taj način najavi povratak jedne od najpopularnijih grupa devedesetih godina.\nČeda Čvorak i grupa Luna ostali bez pevačice\nČeda Čvorak je ispao iz borbe za 100.000 evra na Farmi, ali je takodje ostao i bez jedne od pevačica u grupi Luna. Zejna Murkić, je otpevala većinu pesama na albumu, ali je ipak bila primorana da napusti bend jer čeda nije dozvoljavao da se iko osim njega pita za bilo šta u grupi.\nAmerička grupa Blondi izdaje novi album\nRok grupa Blondi trebala bi krajem godine da izda novi album, za koji su članovi snimili većinu pesama krajem prošle godine. Bubnjar Klem Berk kaže da će novi album "Panic of Girls" biti naslednik "The Curse of Blondie" iz 2003 i trebao bi da se nađe u prodaji na jesen, prvo u Australiji.


Francuska: Odbacivanje Gular predstavlja institucionalnu krizu za Evropu | EurActiv Serbia\nOdbijanje Evropskog parlamenta da odobri kandidaturu Francuskinje Silvi Gular za mesto evropske komesarke predstavlja "veliku institucionalnu krizu za Evropu", ocenila je 11. oktobra francuska ministarka za evropska pitanja Ameli de Monšalen.To je prvi put da je neki kandidat iz velike članice EU odbijen i prvi put da je kandidat Francuske poslat kući.\n"To je pre svega velika institucionalna kriza za Evropu jer bez francuskog komesara Komisija ne može da počne da radi", rekla je De Monšalen za Frans enter (France inter).\nDve istrage se vode protiv Gular u francuskim sudovima, i u kancelariji EU za borbu protiv pronevera - Olaf, oko njenog učestvovanja u sistemu fiktivnih poslova za svoju stranku MoDem u Evropskom parlamentu.\nMakron je izrazio nerazumevanje za odbijanje kandidature Gular iz etičkih razloga i tražio "objašnjenje" od Ursule fon der Lajen, prenosi AFP.\n"Imam veliko poštovanje za parlament, ali parlament nije sud gde se sudi o pitanjima o kojima nije suđeno u sudovima", rekla je ona, prenosi AFP.\nProtiv francuske kandidatkinje glasalo je 89 evroposlanika iz tri odbora - za industriju, jedinstveno tržište i kulturu. Za Gulara je glasalo tek 29 evroposlanika od kojih samo 12 koji nisu deo njene grupe Obnovimo Evropu.\n"Smatramo da je to osveta Evropskog parlamenta Evropskom savetu. Ali je to šteta jer je ona bila odličan kandidat", rekao je direktor Instituta Naša Evropa (Notre Europe) u Parizu Sebastijen Majar (Sébastien Maillard).


CSU: Naučne emisije, radionica i poseta opservatoriju - povodom Dana nauke\nPovodom Dana nauke, u prostorijama Naučnog kluba Centra za stručno usavršavanje zaposlenih u obrazovanju Kragujevac, u nedelju 10. jula od 19 časova biće održana projekcija naučnih emisija za 20 učenika osnovnih i srednjih škola iz Kragujevca u trajanju od 60 minuta.\nNakon projekcije, za učesnike će biti organizovana radionica popularizacije nauke i naučnog kluba na temu "Dan nauke kroz nauku za decu". Jednosatnu radionicu održaće profesor dr Aleksandar V. Teodorović.\nGrupa učesnika je sačinjena takođe od po 10 učenika osnovnih i srednjih škola u Kragujevcu.\nSutradan, u ponedeljak 11. jula od 21 čas, na Institutu za fiziku PMF Kragujevac biće otvorena Astronomska opservatorija.\nCSU je u saradnji sa nastavnicima i profesorima osnovnih i srednjih škola u Kragujevcu formirao grupu od 30 posetilaca koji će imati priliku da posete opservatoriju. Astronomska opservatorija je jedna od laboratorija Instituta za fiziku, nalazi se na krovu zgrade pomenutog instituta, sa pokretnim krovom i posmatračkom laboratorijom. Posetu će voditi rukovodilac Astronomske opservatorije dr Saša Simić.\nIz CSU i informacija da je od petka 8. jula u prostorijama Naučnog kluba izložen novi eksponat, deo stalne postavke - Cezarov disk. Kako da napravite šifru pomoću diska sa dva niza slova saznajte detaljnije ovde.\nCSU KRAGUJEVAC SAJT, FB STRANA


Vršilac dužnosti direktora Koridora Srbije Zoran Babić danas je u Pirotu sa predstavnikom izvodjača radova , izvršnim direktorom Kompanije “Trejs Srbija a.d.“ Stojkom Meškovim, potpisao tri ugovora o rehabilizaciji deonica putnih pravaca u zoni Koridora 10 koji se nalaze na području Grada Niša i Pirota i opština Dimitrovgrad i Bela Palanka.\n“Ovo je veoma važan posao za čitav region jer će se rekonstruisati oko 80 kilometara putnih pravaca. To su putni pravci koji su u proteklom periodu dogovoreni izmedju gradova i opština sa Koridorima Srbije. Čekali smo na ovaj ugovor. Nadam se da će radovi biti izvedeni kvalitetno i u roku na zadovoljstvo svih nas u ovom regionu. Zahvaljujem se Koridorima Srbije i zbog izgradnje Sopotske petlje. Njena izgradnja je već dogovorena a izvodjač radova je firma “Integral“ a vrednost radova je 2,2 miliona evra”, rekao je Vasić.\n„Rekonstrukcijom navedenih deonica unapredjuje se postojeća putna mreža koja povezuje auto put, lokalne i regionalne centre i podiže nivo opšte bezbednosti drumskog saobraćaja. Stvaraju se uslovi i za ekonomski rast i razvoj turizma u ovom regionu“, saopšteno je iz Koridora Srbije.


Recikliraj srcem za čistiji Aranđelovac! - Sekopak\nJKP „Bukulja“ u saradnji sa kompanijom „Sekopak“, „Knjaz Miloš“ i uz podršku lokalne samouprava pokreće ekološki projekat „Recikliraj srcem za čistiji Aranđelovc“, koji će biti značajan za opštinu Aranđelovac. On podrazumeva postavljanje eko ostrva koja će biti dostupna građanima za primarnu selekciju ambalažnog otpada.\nU prostorijama JKP-a potpisan je ugovor sa kompanijom „Sekopak“ o saradnji, nakon čega je građanima predstavljeno midi eko ostrvo u parku BB, kakvih će još tri biti postavljeno na najprometnijim lokacijama u gradu i deset velikih Eko ostrva raspoređenih u gradskim naseljima.\n„Eko ostrva su dizajnirana tako da privuku turiste koji sve više posećuju Aranđelovac. Verujemo da će JKP Bukulja uz našu podršku i dugogodišnje iskustvo u industriji upravljanja ambalažnim otpadom uspeti da postave dobar sistem za reciklažu, i da će građani prepoznati značaj ovog projekta. Danas, više nego ikad, bitno je da preduzmemo konkretne korake i zaštitimo životnu sredinu. Reciklaža je jedan od načina da građani postanu aktivni borci i da zajedno vodimo bitku za održivu budućnost “ rekla je na promociji generalna direktorka kompanije„ Sekopak “Violeta Belanović Kokir.\nPredsednik opštine Bojan Radović čestitao je direktoru JKP-a Milanu Jaćimović i direktorki Sekopak-a Violeti Belanović Kokir potpisivanje ugovora o saradnji i poručio sugrađanima da će lokalna samouprava podržati i tehnički napredak našeg komunalnog preduzeća kupovinom, do kraja godine, još tri nova kamiona smećara i opreme, kako bi se usluga odvoženja smeća proširila i na MZ u kojima nije bilo uslova da se odvozi.\n„Primarna selekcija reciklažnog otpada građana je veoma važna za našu opštinu kako bi se smanjile količine komunalnog otpada koje se skladište na gradskoj deponiji, a reciklažni otpad iskoristio kao sirovina, koja će se procesom prerade ponovo koristiti u nove svrhe i na taj način će se čuvati životna sredina “, rekao je Radović i podsetio građane da je reciklaža svetski trend i da se u nekim razvijenim zemljama ne izvršava usluga odvoženja smeća privatnim i pravnim licima koja nisu izvršila primarnu selekciju ambalažnog smeća.\nKompanija „Knjaz Miloš“, dugogodišnji poslovni partner JKP „Bukulja“ i jedna od firmi osnivača kompanije „Sekopak“ dala je svoj doprinos u brendiranju eko ostrva i kanti namenjenih za reciklažni otpad, a na promociji ekološkog projekta, svojim proizvodima pružili su okrepu prisutnima skupa ali i posetiocima parka BB koji su nakon konzumacije ambalažu odlagali u posebne kante specijalno namenjene za takvu vrstu otpada u midi Eko ostrvu.\nBorba za zaštitu životne sredine i unapređenje upravljanja otpadom u opštini Aranđelovac cilj je JKP „Bukulje“, a uz podršku lokalne samouprave, kompanije „Knjaz Miloš“ i uz saradnju sa građanima nadamo se da će se selekcija reciklažnog materijala: papir, staklo, plastika, postati dobra navika svakog pojedinca i da ćemo zajedničkim snagama postati opština koja prati svetski trend u ekološkom pogledu, kako i dolikuje jednom turističkom mestu.\nPrethodni postEko druženje sa glumicom Isidorom Simijonović\nSledeći post Eko druženje sa glumicom Isidorom Simijonović\nU okviru društveno odgovornog projekta Baci PET za reciklažu u kome je učestvovalo pet osnovnih


Organizacija proizvođača fonograma Srbije i Unija diskografa Srbije podržavaju Predlog zakona\nPREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O AUTORSKOM I SRODNIM PRAVIMA: Organizacija proizvođača fonograma Srbije i Unija diskografa Srbije podržavaju Predlog zakona\nOrganizacija proizvođača fonograma Srbije (OFPS) i Unija diskografa Srbije (UDS) pozdravljaju odluku Vlade Republike Srbije kojom je na sednici održanoj dana 7. februara 2019. godine usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o autorskom i srodnim pravima i uputila ga na usvajanje Narodnoj skupštini Republike Srbije.\nIzmene i dopune Zakona o autorskom i srodnim pravima ("Sl. glasnik RS", br. 104/2009, 99/2011, 119/2012 i 29/2016 - odluka US) inicirane su krajem 2013. godine radi usklađivanja sa evropskim direktivama i međunarodnim ugovorima. Prošle su široku javnu raspravu, u kojoj su učestvovali svi zainteresovani predstavnici, uključujući kolektivne organizacije i udruženja korisnika.\nTakođe, izmene i dopune su dobile pozitivno mišljenje Evropske komisije, a njima se usklađuje Zakon o autorskom i srodnim pravima sa 8 od 10 direktiva Evropske unije. Otvaranje pregovaračkog Poglavlja 7, koje se odnosi na intelektualnu svojinu, u junu 2017. godine, donelo je i obavezu da se usvoje izmene i dopune Zakona o autorskom i srodnim pravima, usklađene sa EU direktivama, što je predviđeno i tačkom 1 Strategije razvoja intelektualne svojine za period od 2018 do 2022. godine ("Sl. glasnik RS", br. 78/2018), koja je objavljena 19. oktobra 2018. godine.\nKrajni cilj regulisanja prava intelektualne svojine jeste stvaranje ambijenta u kojem autori i nosioci srodnih prava štite svoja prava i imaju adekvatnu naknadu za iskorišćavanje svojih dela i u kojem se vrši dalje unapređivanje kolektivnog ostvarivanja autorskog i srodnih prava i stvara balans sa interesima korisnika. OFPS je obavestio međunarodnu organizaciju IFPI, čiji je član, o usvojenom Predlogu zakona, imajući u vidu da su predstavnici IFPI-ja davanjem mišljenja aktivno učestvovali u njihovoj izradi.


Aleksandar Vučić razgovra sa ambasatdorima EU – Kosovo centralna tema – Balkanekspresrb.rs\nAleksandar Vučić razgovra sa ambasatdorima EU – Kosovo centralna tema\n15/01/2019 Off By BERB\nAmbasadorii zemalja EU u Beogradu danas su razgovarali sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem. Glavna tema razgovora bilo je Kosovo i čuvene takse na robu iz Srbije i BiH. Predsednik ih je još jednom obavestio da je Srbija spremna da nastavi dijalog sa Prištinom ali kada budu ukinute takse.\nVučić je rekao i da je, iako to nije politički popularno, rekao ambasadorima i šefu Delegacije EU u Srbji da smo spremni da nastavimo taj razgovor u najboljoj veri kako bi se postigao sporazum, ali i da nije veliki optimista.\nVučić je, tokom susreta ambasadore još jednom zamolio da EU izađe u susret Srbiji kada sutra bude odlučivala o kvotama za izvoz čelika, jer je to, za našu zemlju od ogromnog značaja.\n“Zamolio bih komesarku Sesiliju Malstrom, sa kojom će se i premijerka danas sastati, ali i Žan Klod Junkera i sve druge da izađu u susret Srbiji”, rekao je srpski predsednik na konferenciji za medije koju je održao sa ambasadorom EU Fabriciem.\nPredsednik Srbije ponovio je da će Srbija nastaviti svoj evropski put i uneti novu energiju u taj proces, i pokazati stvarnu perspektivu, ne samo evropskog puta, već i članstva, bez obzira kada ono usledi.\nPodvukao je da je EU naš najznačajniji spoljnotrgovinski partner sa kojom ostvarujemo oko 67 odsto naš robne razmene, a ako dodamo u to i zemlje koje su na putu u Uniju – taj udeo iznosi više od 80 procenata.\nTakođe, kako je dodao, najveći deo investicija dobijamo iz EU, i nadamo se da će nivo investicija u budućnosti biti na još višem nivou.\nUkazao je da je razgovarano i o svim regionalnim pitanjima i rekao da je tu naša politika u potpunosti usklađena, jer smatramo da su stabilnost, mir i dinamičan razvoj važni, te najavio da će Srbija ulagati još više napora u to da odnosi sa susedima budu dobri.\nAmbasador Fabrici podvukao je da pitanje Kosova i dijaloga ostaje važno pitanje i u 2019. godini, posebno iz perspektive pristupanja Srbije EU.\nFabrici je rekao da je Srbija pristupanje EU postavila kao svoj strateški cilj i da je tokom 2018. godine Unija podržala tu perspektivu za Srbiju i druge zemlje Zapadnog Balkana.\nRazgovarali smo o situaciji u regionu, Kosovu, dijalogu i u 2019. godini to ostaje važno pitanje, posebno iz perspektive činjenice pristupanja Srbije Uniji. Hrabrost i velika posvećenost su potrebne u tom procesu, a mi ćemo nastaviti da posredujemo u nadi da će se postići održiv sveobuhvatni sporazum, rekao je Fabrici.\nŠto se tiče carina Fabrici je rekao da je EU istog momenta kada su carine uvedene, stavila vladi Kosova jasno do znanja da je to protiv CEFTA sporazuma i duha SSP i to smo stalno ponavljali i tražili od Prištine da povuku te tarife.\nNa komentar novinara da je zanimljivo da do ovog sastanka dolazi samo dva dana pre posete Putina, Vučić je rekao da to nema nikakve veze sa dolaskom Putina, a za to to se odigravaju u kratkom razmaku razlog je, kaže, što je on krajem prošle godine bio u Njujorku, a usledio je katolički Božić, te je skup pomeren za danas.\nFabrici je na isto pitanje rekao da ne bi davao značaj tim slučajnostima, pošto sa predsednikom Srbije i inače imaju redovne kontakte.♦\nTagsAleksandar Vučić ambasadori EU\nVašington: Sporazum Srbije i Kosova u skladu sa vrednostima i interesima SAD


Ministar saobraćaja Tomislav Momorović obišao je fabriku Štadler gde se sklapaju tri elektro-motorna voza za brzine od 200 kilometara na sat, koji će saobraćati na brzoj pruzi Novi Sad – Beograd.\nMinistar je naveo da će prvi od tri voza biti u Srbiji do kraja oktobra.\nUgovor o nabavci ovih vozova je potpisan početkom aprila, a tri elektro-voza kupljena su po ceni od oko 62,2 miliona evra sa PDV.\nUgovorm je predviđeno da vozoovi koji imaju oznaku “Štadler JIŠ 200” budu isporučeni tako da jedan stigne 31. oktobra, a preostala dva 31. decembra.\nMinistar, kao i drugi državni funkcioneri, najavili su da će vozovi na pruzi Novi Sad – Beograd, koju grade kineske i ruske firme sa domaćim poizvođačima, početi da saobraćaju krajem ove godine sa probama, a da će od februara 2022. godine krenuti redovne linije.


Nelt dodeljuje besplatne obuke za diplomce i studente\nčetvrtak , oktobar 17 2019\nPočetna / BIZNIS / Nelt dodeljuje besplatne obuke za diplomce i studente\nSana Life 10. maja 2019.\tBIZNIS, KATEDRA, ZANIMLJIVOSTI Ostavite komentar\nKompanija Nelt otvorila je konkurs za peti ciklus edukativnog programa „Dobar start,“ u okviru kog će odabrani polaznici dobiti plaćenu osmomesečnu obuku za poziciju Key Account Manager u ovoj kompaniji.\nDiplomci i studenti završnih godina osnovnih i master studija mogu da se prijave za učešće do 6. juna putem sajta Infostud ili slanjem radne biografije na adresu [email protected]\nPažljivo koncipiran trening program pod sloganom „Pređi na sledeći nivo“ obuhvata rad na nekoliko pozicija u okviru sektora prodaje i sticanje znanja kroz rad sa mentorima, kao i kroz treninge i radionice. Kroz upoznavanje različitih nivoa organizacije polaznici uče o odgovornosti svake pojedinačne pozicije, dobijaju priliku da se lakše prilagode poziciji koja sledi i stiču širu sliku o ukupnom funkcionisanju prodaje u velikom poslovnom sistemu. Svaka faza programa podrazumeva procenu stručnih znanja polaznika.\nPlaćeni program „Dobar start“ pokrenut je 2015. godine sa ciljem da mladim, uspešnim i ambicioznim studentima i diplomcima omogući da razvijaju svoje poslovne veštine u oblasti prodaje i tako se specijalizuju za rad na poziciji Key Account Manager-a. Do sada je nakon završenog programa, više od 90 odsto učesnika dobilo priliku za stalno zaposlenje u kompaniji Nelt i danas su deo Neltovog prodajnog tima.\nNelt je jedna od najvećih domaćih privatnih kompanija. Deo je Nelt Grupe, internacionalnog sistema koji povezuje skoro 4.000 zaposlenih u 14 kompanija, na 11 tržišta Evrope i Afrike. Ključne delatnosti su distribucija robe široke potrošnje, farmaceutskih i duvanskih proizvoda i pružanje logističkih usluga. U skladu sa svojom strategijom društveno odgovornog poslovanja, Nelt je fokusiran na unapređenje obrazovanja mladih kroz podsticanje razvoja njihovih veština i kreativnih potencijala.\nOznakeedukacija kompanija obuka. Nelt studenti učenje\nPrethodni Akademsko predavanje u Nišu o marketinškim kampanjama\nSledeći Uskoro novo dečje igralište u Vlasotincu\nUličnom akcijom u 12h u petak 18. decembra u Nišu obeležiće se Evropski dan borbe …\nOtvoren Likovni salon u Vlasotincu 16. oktobra 2019.\nPet saveta kako da vaša deca jedu sve 16. oktobra 2019.\nPrilika za preduzetnike – Projekat “Kreativni karavan” 16. oktobra 2019.\nEvropski dan borbe protiv trgovine ljudima 16. oktobra 2019.\nPovratak grupe “Tap 011” ?! 15. oktobra 2019.


21-06-2019 10:35 Izdvojeno Srbija Politika\nČišćenje vladajuće Srpske napredne stranke od loših kadrova koji su se „odrodili od građana“ i „oštećen im je ugled“ zbog afera moglo bi, prema saznanjima Danasa, da počne od Kragujevca „sklanjanjem“ gradonačelnika tog grada Radomira Nikolića.\nRadomir Nikolić (Foto: Jutjub)\nIzvori bliski SNS navode da bi Nikolić posle smene ili dogovorenog odlaska mogao biti namiren odlaskom u diplomatiju, moguće čak i u Kinu, ali zasad nismo uspeli da dobijemo zvaničnu potvrdu za to.\nSagovornici kažu da će „uklanjanje“ Nikolića iz Kragujevca biti očišćen i poslednji ozbiljan kadar koji ima veze sa bivšim predsednikom i osnivačem SNS Tomislavom Nikolićem.\nDo tada biće smena, ali i hapšenja, smatraju sagovornici. U igri za smenu zasigurno je, tvrde izvori, gradonačelnik Subotice Bogdan Laban zbog skandala sa pretnjama gepekovanjem i čupanjem grkljana stranačkom kolegi, kao i zbog luksuziranja – nabavke osam automobila, od kojih su četiri skupe limuzine. Izvori kažu da neće biti pošteđeni ni direktori javnih preduzeća, među kojima se pominje i EPS.\nCeo proces takozvane borbe protiv „loših momaka“ u svojim redovima ima za cilj održavanje rejtinga odnosno vlasti, objašnjavaju sagovornici i sve je podređeno samo tome. Kako dodaju, bilo da se to dogodi tokom leta ili na jesen, plan je da se u javnost, posebno onom delu biračkog tela koji glasa za SNS ili bi u budućnosti mogao da glasa za tu partiju, pošalje slika da se smenjuju nesposobni, oni koji imaju nizak rejting, pokazuje se da nema nedodirljivih, a uz sve to postiže se disciplinovanje partije.\nTo je, zaključuju sagovornici, jedna vrsta populizma koji uskostranački gledano daje rezultate i ima višestruki efekat.\nPutin najavio rat sa Amerikom. Više o tome čitajte OVDE.


pink.rs | O ovome muškarci razmišljaju kada vide golo žensko telo!\n"Prokletsvo" velike većine žena jeste da nisu zadovoljne svojim izgledom. Kod mnogih samopouzdanje raste s godinama, ali uvek postoje neki momenti koji dovode do nesigurnosti i analize, oni kada vam je posebno stalo.\nSkidanje pred novim partnerom, a kod nekih i pred onim sa kojim su godinama, spada u jedan od njih.\nANASTASIJA PROGOVORILA O VIŠKU KILOGRAMA: Potpuno sam se izobličila...\nNajzgodnija srpska baka otkrila svoju tajnu! (VIDEO)\nPet načina zavođenja koje muškarci u stvari ne podnose


Elemental i Nipplepeople u Barutani | CityMagazine\nBendovi Elemental i Nipplepeople, reprezentativni predstavnici nove hrvatske muzičke scene, nastupiće na zajedničkom koncertu u Barutani 12. septembra.\n23. avg 9200 do 23. avg 7200\nBarutana, Donji Grad/Kalemegdan\nElemental je trenutno na spontanoj mini turneji po tvrđavama širom regiona, a posle Visa, Banja Luke i Pule, u septembru stižu i u Beograd. U Barutani, podno zidina Kalemegdana, Elemental će publiku provesti kroz svoju 15 godina dugu karijeru, a iste večeri svoj kompletan repertoar izvešće i dvojac Nipplepeople!\nNa svim svojim javnim nastupima, kako svirkama tako i intervjuima, bend se pojavljuje maskiran, a svoju tajanstvenost objašnjavaju željom da muziku stave u prvi plan, jer zbog nje i jesu tu. Iako su bili gosti naše prestonice više puta – Elemental i Nipplepeople sviraće 12. septembra u Barutani zajedno po prvi put, a dobra muzika i jedinstven ambijent kultnog kluba na Kalemegdanu učiniće ovu svirku nezaboravnom.\nLetnji događaj sezone Barutani svakako je koncert sastava Nouvelle Vague zakazan za 22. avgust. Ograničen broj ulaznica nalazi se u pretprodaji po ceni od 1.800 dinara na svim prodajnim mestima Eventima i Gigstixa.\n23. avgust 2800. Ensh live\n7. septembar 2014. Jack Oblivian: Garažni roker broj 1 u Beogradu\n22. avgust 2014. Koncert Nouvelle Vague u hangaru kod Luke Beograd\n22. avgust 2014. Rita Braga i Daniel Kovač u Gradu elemental · nipplepeople\n22. avgust 2014. Rita Braga i Daniel Kovač u Gradu\n23. avgust 5200. Osmi Refresh festival u Kotoru\n1. avgust 2014. Goribor u Barutani


Analiza: Blokada zbog slučaja "Sejdić-Finci" nije poštena\nSrna 10.10.2013 10:59\nBRISEL - Neprovođenje odluke Evropskog suda za ljudska prava u predmetu "Sejdić-Finci" ne može biti izgovor za blokiranje prijavljivanja BiH za članstvo u EU i to bi bilo nepošteno i kontraproduktivno, navodi se u analizi Evropske inicijative za bezbjednost /ESI/.\nU dokumentu pod nazivom "Izgubljeni u bosanskom lavirintu", navodi se da BiH provodi odluke Evropskog suda bolje nego većina aktuelnih članica EU.\n"Reforme koje EU očekuje od BiH nisu tražene od ostalih zemalja koje su podnijele prijavu za članstvo, a ni od samih članica Unije", navodi se u analizi.\nU tekstu se dodaje da današnji sastanak političkih lidera iz BiH u Briselu treba da bude posljednji o toj temi i da bi bilo najbolje da lideri sami postignu dogovor.\n"Ipak, ako se to ne desi, EU treba da preispita svoju aktuelnu politiku i zatraži da BiH primijeni ovu odluku u okviru širih ustavnih reformi koje će provesti tokom samog procesa pristupanja. To ne treba da bude preduslov. Bila je greška što je tako učinjeno", naglašava se u analizi.\nESI navodi da u BiH ne postoji institucionalni "rasizam" i podsjeća da je u Južnoafričkoj Republici tokom aparthejda na snazi bio rasistički izborni sistem, što nije slučaj u BiH.\n"To ne postoji ni u Belgiji ili Južnom Tirolu, na sjeveru Italije, iako u obje zemlje zakon zahtijeva da građani odaberu pripadnost nekoj zajednici za određene svrhe, slično kao u BiH. Međutim, samo u BiH etnička pripadnost bilo kog pojedinca nije definisana u zvaničnim dokumentima", piše u tekstu.\nDalje se izvodi zaključak da je sistem u BiH liberalniji od onih u Belgiji ili Južnom Tirolu, zato što dopušta pojedincu da sam odabere svoj identitet i da ga promijeni u budućnosti.\nESI podsjeća da je EU 2004. godine za Kipar odobrila sistem glasanja na osnovu pripadnosti zajednici i da je pohvalila plan tadašnjeg generalnog sekretara UN Kofija Anana za Kipar, koji je zasnovan na istim principima iz Ustava BiH.\nPitanje izbora članova Predsjedništva BiH, navodi ESI, ne predstavlja kršenje Evropske konvencije o ljudskim pravima, nego Protokola 12 iz Konvencije, koji širi pitanje nediskriminacije sa "prava i sloboda određenih Konvencijom na svako pravo određeno zakonom". Ovaj protokol do sada je ratifikovalo samo osam od 28 članica EU.\nU dokumentu se ocjenjuje da slučaj "Sejdić-Finci" nije primjer sistematskog kršenja međunarodnih obaveza koje je BiH preuzela.\nESI pravi poređenje između situacije u BiH i izbornog modela za regionalni parlament u Briselu. U regionu glavnog grada Belgije, jednog od tri regiona u zemlji, 72 od 89 mjesta u parlamentu automatski pripadaju francuskoj jezičkoj zajednici. Preostalih 17 mjesta rezervisana su za malobrojnije pripadnike holandske jezičke zajednice.\n"Kada kandidat želi da postane član parlamenta u Briselu, on ili ona mora da se registruje kao pripadnik jedne od dvije jezičke grupe. Kada se kandidat izjasni da je pripadnik jedne jezičke grupe, više nikada ne može da se kandiduje u ime druge jezičke grupe", piše u analizi.\nESI podsjeća da je politička kriza koja je ugrozila opstanak Belgije zbog podjela između dvije jezičke zajednice riješena 2012. godine, kada je izvršena revizija izbornog zakona. Za taj proces bilo je potrebno devet godina, jedna presuda Ustavnog suda, pad jedne vlade i 589 dana pregovora o formiranju novog kabineta.\nKiparski građani koji nisu ni Grci, niti Turci, uključujući tri priznate vjerske manjine - Jermene, Latine i Maronite - morali su, prema kiparskom Ustavu, da odaberu pripadnost jednoj od dvije zajednice.\nTo znači da Dervo Sejdić, da se rodio na Kipru kao muslimanski Rom, ne bi imao pravo da se kandiduje za javnu funkciju, kao ni pravo da glasa u većem dijelu punoljetstva. On bi morao da se registruje kao pripadnik turske zajednice, a od 2004. godine bi postao građanin EU, navodi se u tekstu.\nU analizi se navodi da će u BiH uvijek postojati većine koje se identifikuju kao Hrvati, Srbi ili Bošnjaci u BiH, ali da su identiteti u savremenom dobu fluidni i podložni promjenama.\nAko bi se Dervo Sejdić kandidovao na izborima 2015. godine kao hrvatski Rom ili bošnjački Rom, on bi time promijenio ono što znači biti Bošnjak ili Hrvat, a to bi direktno dovelo u pitanje uske etničke kategorije.\nU analizi se ističe da to ne znači da presuda "Sejdić-Finci" ne treba da bude provedena, nego da će njena implementacija biti lakša dok sjećanja na rat od 1992. do 1995. godine budu blijedila.\nESI navodi da bi tri člana Predsjedništva BiH trebalo da razmotre, što je prije moguće, slanje pisma u Brisel u kojem podnose prijavu za članstvo u EU.\nESI je nezavisni istraživački institut koji je u junu 1999. godine osnovala multinacionalna grupa analitičara sa velikim iskustvom u regionu.


Neven Marković na Master studijama FZS: Želim da stvorim sistem koji će dati doprinos sportskoj industriji - Fakultet za sport\nNeven Marković na Master studijama FZS: Želim da stvorim sistem koji će dati doprinos sportskoj industriji\nHome/Servis/Vesti/Neven Marković na Master studijama FZS: Želim da stvorim sistem koji će dati doprinos sportskoj industriji\nFudbal je od ranog detinjstva bio njegov prvi i jedini izbor, a sada je odlučio da se dodatno stručno usavrši i obrazovanje stekne na Fakultetu za sport Univerziteta „Union – Nikola Tesla“. Neven Marković imao je dugogodišnju internacionalnu fudbalsku karijeru, a sada želi da se razvija na polju sportskog menadžmenta i da na osnovu iskustva koje je stekao, kontakte koje je stvorio i znanja koje će dobiti na našem fakultetu stvori jedan novi sistem koji će doneti mnogo toga pozitivnog našem sportu i sportistima.\n– Mnogo lepih reči i preporuka o Fakultetu za sport dobio sam od profesora Tome Obradovića koji je nekada radio na ovom fakultetu. Čuo sam mnogo toga o profesionalnosti zaposlenih, kvalitetu nastavnog kadra… Preko profesora Obradovića sam i upoznao prof. dr Ivanku Gajić, dekana Fakulteta za sport sa kojom sam dugo bio u komunikaciji, iako u to vreme nisam bio student. Razmenjivali smo iskustva iz oblasti sporta i nauke i odlučio sam se da upišem master studije Menaždment u sportu – počinje priču Neven Marković i dodaje:\n– Želim da se usavršim u oblasti sportskog menadžmenta i da jednog dana stvorim sistem koji će biti poseban, u kome će se etika, ljudske i profesionlane karakteristike sklopiti u finalni proizvod koji želim da stvorim. Novac neće biti glavni motiv, već stvaranje pravih ljudi koji će želeti i umeti da daju doprinos sportskoj industriji. Želja je da ljude koje budem selektovao i edukovao kroz taj i takav sistem, odmah nakon završetka sportske karijere budu sposobni za rad u sklopu neke sportske organizacije. Fudbal sam igrao u mnogim zemljama i to iskustvo koje sam sticao širom sveta želim da podelim sa sportistima i budućim studentima i tako dam neki svoj mali doprinos svetu sporta – konstatuje Marković.\nFudbalsku karijeru počeo je u Radu sa Banjice, a potom ga je put vodio u Rumuniju, Hrvatsku, Grčku, Ameriku… Najviše se zadržao u Švajcarskoj u ekipi Serveta i Poljskoj, gde je branio boje Lehije iz Gdanjska:\n– Kada sam završio fudbalsku karijeru, dobio sam poziciju u sklopu menadžmenta Lehije. Bio sam savetnik predsednika kluba i prošao sam kroz sve strukture kluba, od PR-a, preko marketinga, do finansija. Bio sam u prilici da upoznam kompletan sistem, a imam i dosta iskustva što se tiče prakse. U Gdanjsku sam upoznao mnogo kvalitetnih ljudi i naučio sam mnogo toga. Sve kontakte koje sam stekao ne samo u Poljskoj već u celom svetu želim da upotrebim za dobrobit sporta i novih talenata. Kroz igračku karijeru sam video gde šta funkcioniše i gde postoje problemi i želim sa tim da upoznam mlade sportiste sa kojim budem radio i pomognem im u svemu tome.\nZanimljivo je istaći da je Neven odrastao družeći se sa Novakom Đokovićem sa kojim je i dan danas najbolji prijatelj. To prijateljstvo je u velikoj meri uticalo da se Neven opredeli za ovaj put koji je izabrao:\n– Imao sam tu čast i sreću da odrastam uz velikog čoveka i velikog šampiona kakav je Novak Đoković. Uz njega sam stekao mnoga znanja, naučio da razmišljam na pravi način i veoma mi je drago da sa njim delim identične stavove koji se tiču razvoja sporta i same budućnosti sporta. Kroz život i karijere smo se pratili i podržavali, razmenjivali iskustva i savete i nadam se da će i u budućnosti biti tako – zaključio je Marković.


ЗАПАД ТЕРА 5 ЧЛАНИЦА ЕУ ДА ПРИЗНАЈУ КОСОВО – ОД ТОГА НЕМА НИШТА\nZAPAD TERA 5 ČLANICA EU DA PRIZNAJU KOSOVO – OD TOGA NEMA NIŠTA\nEvropski parlament je pozvao pet država članica EU da priznaju nezavisnost Kosova jer im to već duže vreme predstvlja problem, a pokušavaju i da demonstriraju snagu nove administracije. Ne verujem da će neka od država promeniti mišljenje jer to njima samima ne bi išlo u korist, smatra Stevica Deđanski iz Centra za razvoj međunarodne saradnje.\nPoziv državama članicama EU koje nisu priznale samoproglašenu nezavisnost Kosova da to učine stigao je u okviru nacrta izveštaja Evropskog parlamenta o Kosovu. Da podsetimo, samoproglašenu nezavisnost Kosova nisu priznale Grčka, Španija, Rumunija, Slovačka i Kipar.\nPecaju podršku Amerike i pokušavaju da iskoriste situaciju\n„Evropski parlament već dugo vremena nema tu političiku snagu koja bi mogla da izgura ove želje. A sa promenom admnistracije u Sjedinjenim Američkim Državama koju očekuju, odlučili su se na ovaj potez, u nadi da će dobiti i jaču podršku iz Vašingtona“, kaže Deđanski.\nOvaj apel iz EP, navodi naš sagovornik, možemo vezati i za činjenicu da evropske institucije ponovo žele da se vrate na političku scenu, i to ne samo na Balkanu, nego i šire. Pa i ovom inicijativom hoće da se nametnu na toj globalnoj areni.\n„Faktički, oni žele da u međunarodnoj sferi budu prihvaćeni kao ravnopravni partneri velikih sila. Što je iz sadašnjeg ugla nemoguće, pre svega zbog produbljenih nesuglasica koje postoje i unutar same Unije“, dodaje sagovornik Sputnjika.\nApel EP osuđen na propast\n„Nijedna država Evropske unije koja nije priznala Kosovo neće zbog njihovog novog apela promeniti mišljenje, iz prostog razloga jer imaju svoje unutrašnje probleme, kao što je, na primer, slučaj Španije sa Katalonijom. Da ne pominjem kršenje međunardnog prava koje vuče sa sobom priznanje bespravnog secesionizma“, navodi Deđanski.\nInače, ovo nije prvi put da se iz EU čuju glasovi koji smatraju da pet država koje nisu priznale Kosovo, zapravo smetaju daljem procesu dijaloga između Beograda i Prištine, i da zbog toga od njih traže da priznaju Kosovo.\nOgraničene moći EP\nEvropski parlament je, inače, jedina neposredno birana, parlamentarna institucija EU. Zajedno sa Savetom EU, čini dvodomnu zakonodavnu granu institucija Unije i opisivan je nekada kao jedno od najmoćnijih zakonodavnih tela na svetu. Iako danas nema tu političku snagu.\nParlament i Savet čine najviše zakonodavno telo unutar Unije. Međutim, njihove moći su ograničene na ovlašćenja koja su zemlje članice prenele na Evropsku zajednicu. Stoga, Parlament ima malo uticaja na oblasti politike koje su zemlje članice zadržale.\nZa razliku od većine nacionalnih parlamenata, Evropski parlament nema pravo zakonodavne inicijative, i iako je on „prva institucija“ EU (koja se prva navodi u Ugovorima i ima ceremonijalno prvenstvo nad svim moćima na evropskom nivou), Savet ima veće moći u oblastima zakonodavstva). Evropski parlament i Savet EU su u suštini dva doma u dvodomnoj zakonodavnoj grani vlasti u Evropskoj uniji, pri čemu je zakonodavna moć zvanično jednako podeljena između oba doma.\nParlament ima i značajan posredan uticaj, kroz neobavezujuće rezolucije i saslušanja u odborima, kao „sveevropska govornica“ pred hiljadama novinara baziranih u Briselu. Tu je i posredno dejstvo na spoljnu politiku, pošto Parlament mora odobriti sva davanja za razvoj, uključujući i ona van granica Unije. Na primer, podrška za rekonstrukciju posleratnog Iraka, ili podsticaji za zaustavljanje iranskog nuklearnog razvoja moraju biti podržani u Parlamentu. Podrška Evropskog parlamenta je takođe bila neophodna za dogovor o razmeni podataka o putnicima na transatlantskim avionskim linijama sa SAD. Moći Parlamenta su proširivane svakim novim ugovorom EU. Ove moći su prevashodno određivane kroz zakonodavne procedure Unije.\nŠest stranaka dve dominantne\nNajsnažniji akt EP je regulacija (naredba), akt ili zakon koji je neposredno primenjiv u celosti. Zatim su tu direktive koje obavezuju zemlje članice na određene ciljeve koje moraju ispuniti, što one čine kroz sopstvene zakone i stoga imaju manevarskog prostora u odlučivanju po njima. Odluka je instrument koji je ciljan na konkretnu osobu ili grupu i neposredno je primenjin.\nPostoji i dokument koji ne prati uobičajene postupke, naime „pisana objava“, slična „predlogu ranog dana“ u vestimnsterskom sistemu. Ovo je dokument koji predlaže do pet članova Evropskog parlamenta o predmetu koji je unutar aktivnosti Evropske unije i koji služi da pokrene debatu o tom predmetu. Objava se postavlja izvan ulaza u salu za plenarna zasedanja, gde je članovi mogu potpisati, i ukoliko je potpiše većina članova, ona se prosleđuje Predsedniku Parlamenta i objavljuje na plenarnom zasedanju, nakon čega se prosleđuje srugim ustanovama i formalno beleži u zapisnicima.\nEP čini šest partija, odnosno kolicija, ali s obzirom da Evropski parlament ne sastavlja vladu u smislu tradicionalnog parlamentarnog sistema, njegova politika se razvila više po linijama konsenzusa nego po linijama partija i koalicija u borbi za vladavinu većine. Zapravo, tokom većeg dela njegovog postojanja, Parlamentom je dominirala velika koalicija Narodnjačke i Socijalističke partije.\nOve Evrounijatske demokratske i pravne tekovine su namerno napravljene toliko komplikovane. Da se lakše lovi u mutnom, a i lepo izgleda kada korupcija cveta. Znate, to je sve Nadnacionalno, korupcija nikako ne voli Nacionalno. Kada je Nacionalno, lako se ulazi u trag korupcionisima. Zato sorošoidi beže od nacionalista kao đavo od krsta.\nDa li posle ove inicijative Evropskog parlamenta bilo ko u Srbiji moze da pomene ime EU u nekom pozitivnom kontekstu. Ovo je najdirektnije otimanje teritorije jedne suverene drzave pod njihovim patronatom. Znam sta je problem ovde kod nas, kako sutra "elita" da se zivotno izivljava bez donacija i predpristupnih fondova,rasitnice oni ako treba celu Srbiju.


Boško Obradović: Ili će biti fer izbori ili sledi pobuna naroda na ulici | WebTribune\nHome U FOKUSU Boško Obradović: Ili će biti fer izbori ili sledi pobuna naroda na ulici\nVlasti su se menjale za ove tri decenije, ali je korumpirani politički sistem ostajao uvek isti. I u njemu uvek kao deo sistema ova dvojica simbola naše propasti, za koje nije zabeleženo da su ikada išta radili sem što su se bavili politikom i živeli o trošku naroda i države.\nZato ovde više nije rešenje samo u smeni vlasti već nam je potrebna promena kompletnog sistema i smena političkih generacija.\nTo znači da, sa jedne strane, treba da se formira delegacija od strane svih onih koji učestvuju u vlasti (SNS, SPS, SPAS, LSV, LDP), a – sa druge strane – onih koji su bojkotovali izbore 21. juna na svim nivoima i dokazali nelegitimnost vlasti.\nIsto tako sam rekao da nemam ništa protiv da deo delegacije vlasti budu i predstavnici lažne opozicije poput SRS. Što se tiče delegacije opozicije, takođe, nisam zatvoren za ostale kolege iz opozicije koji su izlazili na izbore i koji su spremni da podrže zajedničku platformu za pregovore sa vlašću.\nŠto se tiče tema za dijalog, to je još lakše pitanje i one bi trebalo da budu podeljene u tri dela:\n1. hitno oslobođenje medija za drugačije mišljenje i glas opozicije, a pre svega javnih medijskih servisa i televizija sa nacionalnom frekvencijom koja je javno dobro, i to više meseci pre izbora;\n2. stvaranje drugih uslova za slobodne i poštene izbore (sprečavanje pritisaka na birače, zabrana funkcionerske kampanje, novi sastavi REM-a, RIK-a, Agencije za borbu protiv korupcije…), i\n3. promena izbornog sistema na svim nivoima (uvođenje mogućnosti glasanja i za kandidate po imenu i prezimenu, a ne samo za izborne liste), jer ima dovoljno vremena do izbora za to.\nJedina tačka koju Srpski pokret Dveri kandiduje za zajedničku platformu opozicije za ove razgovore jesu garancije da ono što se dogovorimo i potpišemo zaista bude i sprovedeno, jer se ovoj vlasti ništa ne može verovati, pa čak ni na potpisanu reč.\nTe garancije su nemoguće bez direktnog učešća predstavnika opozicije u sprovođenju i daljem nadgledanju dogovorenog. To je moguće kroz nekoliko modela: prelazne, tehničke vlade nestranačkih stručnjaka, ko-ministara iz redova opozicije u nekoliko ključnih ministarstava za sprovođenje izbora, ili posebnog ministarstva ili komisije sastavljene od predstavnika kako vlasti i tako i opozicije koja bi imala sva potrebna ovlašćenja da kontroliše primenu dogovorenog i kompletan izborni proces.\nMeđutim, Ivica Dačić je ostao nem na sve ove konstruktivne i dobronamerne predloge i nastavio da igra svoju zadatu ulogu neprestanog odlaganja početka dijaloga.\nPrvo je najavljeni dijalog sa kraja 2020. godine pomerio za početak nove godine, a sada ga ponovo odlaže za mart ili april, iako je njegov početak nedavno najavio za odmah posle Božića.\nTo govori ne samo o licemerju i tradicionalnoj laži i prevari u svakom političkom obećanju vlasti već i o želji da se dijalog stalno odlaže i tako potroši vreme do vanrednih izbora, kako se izborni uslovi ne bi promenili na bolje.\nDobro je poznato da svako, pa i vlast, može da radi šta hoće, ali ne može dokle hoće. Bojkot izbora je do kraja razgolitio nedemokratski karakter sadašnje vlasti u Srbiji, kao i besmislenost i neodrživost parlamenata koji su na svim nivoima bez opozicije.\nTo je priznala i sama vlast koja je još pre konstituisanja novog skupštinskog saziva i izbora nove Vlade skratila im mandat sa četiri na godinu i po dana.\nTako isto će morati i da sedne za pregovarački sto i prihvati da dođe do poboljšanja izbornih uslova. Ili ćemo – u suprotnom – morati ponovo na ulice da se izborimo za slobodu i demokratiju, jer nam ih niko neće pokloniti.\nZa to se moramo sami izboriti. A sveži vetar političkih promena koji je prošle godine krenuo iz Crne Gore, pa nastavio preko Banjaluke, mora ove godine stići i u Srbiju.


TTIP natura Evropi proizvodnju i promet GMO\nTransatlansko trgovinsko i investiciono partnerstvo, po mnogo čemu kontroverzan ugovor, trebalo bi da dozvoli slobodnu proizvodnju i promet GM hrane u Evropi\nPregovori o TTIP (Transatlansko trgovinsko i investiciono partnerstvo) su zapali u ćorsokak. Izjave nemačkog vicekancelara Zigmara Gabrijela da su pregovori "mrtvi" i izjava američkih predstavnika da je ipak postignut blagi napredak jasno govore kome je više stalo da se ovaj dogovor postigne. TTIP je ugovor između Evropske unije i SAD koji bi, raznim deregulacijama i uklanjanjem ograničavajućih zakona, trebalo da pospeši privrede obe strane.\nEU je, kao zajednica ekonomski razvijenih evropskih zemalja, do sada ipak uspevala da zadrži jedan broj svojih zakona koji vode računa o zdravlju građana i socijalnoj politici. To je velikim kompanijama do sada stvaralo neke ograničavajuće faktore. Evropa je ipak iskazala svoj konzervativniji stav u odnosu na SAD, gde je profit i interes kompanija na prvom mestu.\nOvaj, po mnogo čemu kontroverzan, ugovor bi trebalo da dozvoli slobodnu proizvodnju i promet genetički modifikovane hrane u Evropi. Posebno važne promene se žele postići u samom označavanju GMO hrane. Evropski zakoni su za sada daleko strožiji, a to se teži promeniti novim dogovorom. Takođe, od Evrope se traži da uvede nove labavije zakone, koji će imati daleko lošiju kontrolu hrane i biohemijskih proizvoda. Ove nove regulative teže da iz kontrole hrane izbace opširne studije i ostave samo "sažetke" koji onda, naravno, ostavljaju širok prolaz nekvalitetnijoj hrani.\nSkriveni delovi ugovora\nU poslednjih nekoliko godina u EU se mogu čuti sve veća negodovanja građana, koji se žale na nadnacionalne predstavnike EU koji u Briselu donose važne odluke, bez ikakve konsultacije sa parlamentima tih država. Slično se želi postići sa ovim novim dogovorom (TTIP), koji bi kompanijma omogućio da izbegnu nacionalne zakone i ograničenja i tako postanu nadnacionalne. Sporovi između kompanija i država bi se takođe rešavali u nadnacinalnoj arbitraži. Tako bi evropski parlamenti i američki Kongres dobili sporednu ulogu. Ovo je šokiralo mnoge građane EU, koji su primetili da se ovaj ugovor pravi i sa velikim brojem skrivenih i javnosti nedostupnih delova.\nMora se primetiti da ovo veoma podseća na mnoge ugovore koji su predstavnici vlasti u Srbiji sklopili sa stranim kompanijma, a koji su posle dobili status tajne. Suverene države učlanjivanjem u razne saveze pokušavaju da unaprede domaće ekonomije i poboljšaju svoju bezbednost. Međutim, u takvim velikim sistemima građani sve manje odlučuju o bitnim stvarima. Odluke se sve više centralizuju i pravnim zavrzlamama postaju neuhvatljive. EU koja, naravno, nije jedinstvena po mnogim pitanjima, ipak pokušava da odoli prevlasti velikih kompanija koje su u SAD svoje poslovanje zasnovali na dobro poznatom konzumerizmu američkog potrošača.\nSledeća veoma važna stavka koja je u Evropi izazvala buru negodovanja je želja SAD da se omogući slobodan protok informacija iz EU ka SAD. Koalicija za digitalnu trgovinu, koju čine internet industrije i visoko tehnološke industrije, čini napore da što više ukloni barijere za slobodan tok privatnih informacija. Ovakve kompanije u SAD imaju sve veću moć i tesno sarađuju sa svojim državnim vrhom. U francuskoj javnosti su se mogli čuti komentari da će deregulacija ove oblasti stvoriti orvelovsku državu. Američka kompanija Verizon je već bila u žiži interesovanja, kada je davala privatne informacije američkoj Agenciji za nacionalnu sigurnost.\nPrvi pregovori koji su vođeni između SAD i EU na temu TTIP su vođeni još 2007. godine u Vašingtonu. Tada je Evropu predstavljao Žoze Manuel Baroso, a američku stranu Barak Obama. Pregovarači žele da se pregovori okončaju krajem 2017. godine. Od tada se ovi pregovori konstantno vode, jer obe strane pokušavaju da nađu izlaz iz ekonomskih kriza koje pogađaju svet. Hiperprodukcija, koja je ključni razlog savremenih ekonomskih kriza, stvara ogromne robne viškove u svim segmentima.\nAmerička strana "nudi samo mrvice"\nOvo je još jedna stavka koja plaši EU, a posebno evropske poljoprivrednike. Nije tajna da SAD ima veliki suficit u prehrambenoj industriji. Ovo se posebno odnosi na mlečnu i mesnu industriju. Zato evropski farmeri sa strahom gledaju na ono što bi ovakav ugovor trebalo da donese. Ako se ovome pridoda činjenica da su američki proizvođači daleko liberalniji po pitanju kontrole kvaliteta, to dodatno može ugroziti evropsku prehrambenu industriju jer bi se u tom slučaju na tržištu Evrope pojavili možda nekvaliteniji i jeftiniji proizvodi.\nPored same proizvodnje biljaka i životinja postoji i problem prerade prehrambenih proizvoda. U ovoj oblasti postoji niz hemikalija koje služe za dezinfekciju i pripremu proizvoda, a koji su EU zabranjeni za upotrebu, dok su u SAD dozvoljeni. EU pokušava i tu da zadrži svoje standarde. Krajem avgusta francuski sekretar za spoljnu trgovinu Matijas Fekl je izjavio da Francuska želi prekid razgovora na temu TTIP i da američka strana "nudi samo mrvice". Sa druge strane nemačka kancelarka Angela Merkel kaže da EU treba da nastavi pregovore.\nOvi pregovori su isključivo ekonomske prirode, međutim, mora se primetiti da postoji izvesna simbolika koja se odnosi i na vojske ovih dveju strana. Tako vidimo da SAD poseduje svoju vojsku, dok EU, kao takva, ne poseduje jedinstvenu vojsku EU. Naravno, ovo je čista simbolika, ali se čini da SAD kroz ovaj ugovor želi da "osvoji" evropsko tržište, više nego što je EU u mogućnosti da to uradi sa američkim.\nStavovi izraženi u ovom tekstu su autorovi i ne odražavaju nužno uredničku politiku Al Džazire.


NaslovnaAktuelnosti u DC-uOdlomci umova - gošća: Žana Đurović ''Istine i zablude o psihologiji i psihoterapiji u CG'' I DIO\nPredavanje se odnosilo na istine i zablude o psihologiji i psihoterapiji u Crnoj Gori, a istaknutno je da se ovakva diskusija organizuje prvi put na Cetinju, mada se ni drugi gradovi u našoj državi ne mogu pohvaliti sa brojem organizovanih diskusija kada je u pitanju ta tema.\nPsihološkninaja Žana Đurović je rekla da ova činjenica ide u prilog lošem stanju u ovoj oblasti kada je u pitanju naša država.\n"Psihički poremećaji i njihovo liječenje su još uvijek tabu tema u načoj zemlji i o tome se jako malo govori"-smatra Đurović koja je prisutne upoznala sa osnovama psihologije i njenim začetnicima, a zatim je govorila i o počecima psihoterapije i o njenom primjenjivanju u prošlosti i u sadašnjosti.\n"Obično se za nekoga ko koristi usluge psihologa saopštavaju uvredljive izjave, bez utemeljenih i argumentovanih stavova i to u mnogome ne dozvoljava razvoj psihoterapije u Crnoj Gori.\nZakonski okviri koji uređuju ovu djelatnost u Crnoj Gori su veoma loši i ne omogućavaju veći uticaj psihologa na razvoj djece i omladine, što se pokazalo kao loš način odrastanja u svijetu"- kazala je Đurović.\nOna je ukazala da su evropske zemlje već odavno uredile ovu oblast na pravi način što je poboljšalo liječenje osoba sa psihičkim poremećajima.\n"U Italiji imate zakon po kojemu su osobe sa psihičkim poremećejima ,umjesto da budu zatvorene u institucije,smještene na imanja gdje obavljaju društveno koristan rad I slobodne su da brinu o sebi,čime se povećava njihova produktivnost"-pojasnila je Đurović koja je predstavila i brojne načine liječenje psihičkih poremećaja koji su korišteni u Crnoj Gori,ali nijesu davali nikakve rezultate.\nPsihološkinja Žana Đurović će ponovo biti gost Društvenog centra I nastaviće priču o psihoterapiji u Crnoj Gori,sa posebnim osvrtom na njen razvoj.


Osuđen Risto Jovanović – branio monahinju na Gazimestanu - BIGportal.ba\n21 Jula, 2021 21 Jula, 2021 0366\nSud u Prištini osudio je Rista Jovanovića iz Podgorice, uhapšenog na Gazimestanu zbog navodnog “izazivanja razdora i netrpeljivosti”, na šest meseci zatvora.\nSud može da uvaži i zamenu kazne zatvora za novčanu u iznosu od 6.700 evra, sa čim se Jovanović složio.\nSud je u odluci naveo da je Risto Jovanović imao nameru da izazove razdor i netrpeljivost između etničkih zajednica tokom obeležavanja Vidovdana na Gazimestanu. Zbog toga ga sud, kako se navodi, osuđuje na šest meseci počevši od datuma izricanja presude.\nVreme provedeno u pritvoru biće mu uračunato, a sud može da uvaži i zamenu kazne zatvora za novčanu u iznosu id 6.700 evra, sa čim se Jovanović složio. Jovanoviću se zabranjuje ulazak na Kosovo i Metohiju u narednih pet godina, navodi se u odluci.\nRisto Jovanović uhapšen je tokom prolave Vidovdana na Gazimestanu, pošto je ukazao policiji da nemaju potrebe da pretresaju monahinju. Jednomesečni pritvor određen mu je nekoliko dana kasnije, a suđenje je zakazano po hitnom postupku.


Dodik ide kod Putina: “Kad god čovjek ima priliku, treba se sresti s njim” – Haber.ba\nDodik ide kod Putina: “Kad god čovjek ima priliku, treba se sresti s njim”\nPredsjednik bh. entiteta RS Milorad Dodik oputovaće za sedam dana u Soči gdje će se sastati sa predsjednikom Rusije Vladimirom Putinom. Dodik za “Sputnjik” kaže da je još ranije bilo riječi da se krajem septembra, početkom oktobra sretne sa Putinom.\nMilorad Dodik - Screenshot/RTRS.tv\nPredsjednik bh. entiteta RS je istakao da ima nekoliko ideja koje bi želio da predloži u tom razgovoru kako bi se ojačala, prije svega, trgovinska saradnja Rusije i Republike i Srpske i da pozove ruske investitore, piše “Glas Srpske“.\n“Počastvovan sam prilikom da razgovaram sa Putinom i ponosan što mogu da razgovaram iz perspektive RS sa jednim od najvažnijih lidera na svijetu”, rekao je Dodik.\nOn je istakao da je susret sa ruskim predsjednikom fenomenalan povod za sastanak.\n“Kud ćete bolji povod nego da sretnete Putina. To je fenomenalni povod i treba ga iskoristiti uvijek, kad god čovjek ima priliku”, rekao je Dodik.\nDodik je danas bio na otvaranju novoizgrađenog sjevernog krila i rekonstruisanog centralnog medicinskog bloka Univerzitetskog kliničkog centra /UKC/ RS.\nDodik je rekao novinarima da je potrebno izvršiti edukaciju kadra da bi se na najbolji način ovdje izvodili najsloženiji zahvati i usvojile procedure.\nDodik je istakao da se ovaj projekat prije sedam, osam godina činio nemogućim, a sada je, zajedno sa auto-putem, jedan od najvećih radnih pobjeda i uspjeha naroda u RS u pogledu poboljšanja životnih uslova.\nOn je istakao da je RS za samo novoizgrađeno sjeverno krilo i rekonstruisani centralni medicinski blok UKC-a izdvojila oko 100 miliona eura, ranije je uložila više od 80 miliona KM za komunalnu ingrastrukturu, a u planu je i ulaganje oko 40 miliona KM za igradnju pristupnih puteva.\nOn je dodao da je ponosan na svoje saradnike – predsjednika Vlade RS Željku Cvijanović, na ministre, uključujući bivšeg ministra zdravlja Ranka Škrbića i sve one koji su na bilo koji način doprinijeli modernizaciji UKC-a, a ponosan je i što se danas nalazi u objektu kao čovjek koji je učestvovao u donošenju odluka da se centar izgradi.\n“Zahvalan sam generalnom direktoru UKC-a Vladi Đajiću koji je dovoljno mobilisao svoje ljude u centru da prihvate ovu inovaciju, ali od njega očekujem da se ovdje osposobe najbolji kadrovi koji će ostati i vršiti poslove na novoj opremi”, dodao je Dodik.\nPrema njegovim riječima, izgradnjom bolnice u Doboju završava se rekonstrukcija čitavog bolničkog sistema RS.\nOn je za nekoliko dana najavio otvaranje bolnice u Istočnom Sarajevu, podsjećajući da su ranije otvorene u Nevesinju i Bijeljini.\n“Rekonstruišemo bolnice u Foči, Prijedoru, Gradišci, Zvorniku. Usmjerićemo se ka poboljšanju uslova rada domova zdravlja, banjskih centara, za šta iduće godine planiramo izdvojiti sredstva, ne samo za liječenje naših pacijenata, već i za turiste”, zaključio je Dodik.\nTeme:bh. entitet RS, Milorad Dodik, Rusija, Vladimir Putin


Internet Vesti: Alti Altos X4 Gamer Edition\nKompanija Alti je svoj računar najviše klase izgradila oko nove AMD-ove platforme Spider. Centralni procesor je četvorojezgarni model iz serije Phenom, radne frekvencije 2,3 GHz, s 512 KB keš memorije drugog nivoa po jezgru, kao i 2 MB keš memorije trećeg nivoa koju dele sva jezgra ravnopravno. Iako četvorojezgarni procesori kompanije AMD u performansama najčešće zaostaju za sličnim Intelovim modelima, oni ipak postižu veoma dobre rezultate, i to po nižoj ceni.\nMatična ploča kompanije Gigabyte je zasnovana na novom skupu sistemskih čipova AMD 790FX i pripada izuzetnoj seriji DQ6, kako po kvalitetu izrade tako i po mogućnostima i performansama.\nBudući da AMD-ovi procesori odavno imaju integrisan memorijski kontroler, kvalitetni memorijski moduli su neophodni za postizanje visokih taktova, a od njih će serija K10 imati priličnu korist. Moduli ugrađeni u ovaj računar, iz serije Reaper kompanije OCZ, spadaju među najbolje koji se mogu nabaviti na našem tržištu i zaslužuju svaku preporuku.\nPoslednji deo platforme Spider jeste grafički čip AMD/ATI RV670, ovde u svojoj bržoj verziji, a grafička kartica PowerColor HD3870 nudi odličan odnos cene i grafičkih performansi u gotovo svim aktuelnim igrama.\nKonfiguracija je "zapakovana" u veoma kvalitetno kućište firme ThermalTake, s napajanjem istoga proizvođača deklarisano na 700 W – mada je ono naizgled prejako, smatramo da je dobar izbor zato što ploča podržava tehnologiju CrossFire X, i kad se pojavi odgovarajući upravljački program, biće omogućena ugradnja četiri grafičke kartice, a one će zahtevati ovako jako napajanje.\nS računarom se isporučuju monitor kompanije Proview, dijagonale 22 inča i širokog formata, kao i veoma kvalitetan sistem od šest zvučnika, što će obradovati korisnike okrenute igranju i multimediji.


U Sokobanji tokom avgusta rekordan broj turista za dva veka - Glas Zaječara\nHome Društvo U Sokobanji tokom avgusta rekordan broj turista za dva veka\nU Sokobanji je tokom avusta boravilo 29.407 gostiju, što je apsolutni rekord za skoro dva veka organizovanog turizma u tom mestu, izjavio je direktor lokalne Turističke organizacije Ljubinko Milenković.\nOn je za agenciju Beta rekao da je Sokobanja na dobrom putu da do kraja godine u potpunosti prevazidje posledice vanrednog stanja uvedenog zbog epidemije korona virusa.\n„Prikupljamo podatke o posećenosti u septembru, ali već sada je izvesno da je broj turista bio za oko 20 odsto veći nego u istom mesecu prošle godine“, izjavio je Milenković.\nPo broju gostiju Sokobanja zauzima drugo mesto u Srbiji u kategoriji banjskih lečilišta. Najposećenija je Vrnjačka Banja koja je za prvih osam meseci imala 161.115 gostiju, a na trećem mestu je banja Vrdnik sa 20.245 gostiju.\nDomaće banje sa najmanjem brojem gostiju od početka godine su, prema zvaničnoj statistici, Niška Banja sa 596 gostiju, Banja Rusanda sa 468 i Mataruška Banja sa svega 47 gostiju.\nPrethodni tekstU Srbiji preminula još jedna osoba, 120 novozaraženih korona virusom\nNaredni tekstSinu Željka Mitrovića 11 meseci kućnog pritvora


Torabi zaradio preko 100.000 KM samo na ulaznicama – Minber\npro. 27, 2010 at 11:14 pm\nadmin 12 godina ago 472 views\nPreduzeće ZOI ’84 mjesec dana nakon odlaska icjelitelja, koji je tvrdio da ima nadljudske moći izlječenja, predstavilo je detaljniji finansijski izvještaj.\nKao što je javnost i slutila, Mekki Torabi nije besplatno “liječio” očajne Bosance i Hercegovce, ali i brojne građane iz susjednih zemalja.\nNovac je uplaćen na račun njegovog predstavnika Asada Sabe Ajela, Iračanina koji živi u Hrvatskoj. Sabo je prije odlaska iz Sarajeva tvrdio da su 55.000 KM dali pojedinim organizacijama, među kojima su “Oaza” i porodice šehida, i dodao je kako će novac donirati i Uruženju slijepih i Zavodu Pazarić.\nPrema izvještaju ZOI-ja na račun Asada Sabe je za period od 4. oktobra do 27. novembra 2010. doznačeno 103.121,74 KM, za porez na dohodak izdvojeno je 12.488,13 KM, a ZOI ’84 je za saniranje šteta u dvorani J. A. Samaranch, gdje su vršene seanse, platio 4.154 KM.\nSvi ljudi su grješnici, a najbolji grješnici su oni koji se kaju


Srbija adekvatno odgovorila na krizu\nMinistar državne uprave i lokalne samouprave u Vladi Republike Srbije Branko Ružić izjavio je danas da su odgovorne i dobre odluke vlada u regionu, donete pre pandemije, bile ključne da se minimalizuju posledice ove krize.\nRužić je na ministarskoj konferenciji Zapadnog Balkana, u organizaciji Regionalne škole za javnu upravu (RESPA), istakao da su reforma javne uprave, a posebno digitalizacija, visoko pozicionirani u prioritetima rada Vlade Srbije.\nPrema njegovim rečima, značaj ditigalizacije i modernizacije uprave najbolje smo razumeli u vremenu krize, kada smo većinu poslova obavljali onlajn.\nOn je naveo da je u Srbiji uveden ePotpis, ePečat, eUsluga, kao i da su uspostavljeni različiti elektronski registri koji su osnovna baza za to da se dalje razvija eUprava i stvara još više usluga koje građani mogu da obave od kuće.\nDa nismo ostvarili ovakve rezultate u reformi javne uprave, posebno na polju digitalizacije, razvoja eUprave, otvorenih podataka, ne bi bilo moguće da odgovorimo tako brzo i adekvatno na krizu koja nas je sve zatekla, zaključio je ministar.\nSrbija će od sledeće godine preuzeti predsedavanje RESPA i upravo će digitalizacija, zajedno sa unapređenjem kvaliteta usluga i boljim odgovorom uprave na krizu, biti prioritet u narednom periodu za razvoj regionalne saradnje, navodi se u saopštenju Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave.


Momirović: Država će ulagati u infrastrukturu Novog Pazara i okoline - Radio Sto Plus\nMomirović: Država će ulagati u infrastrukturu Novog Pazara i okoline\nMinistar građevinarstva saobraćaja i infrastrukture Tomislav Momirović izjavio je danas u Novom Pazaru da će započeti infrastrukturni projekti u ovom kraju biti što pre završeni, i da će država u infrastrukturu ovog područja nastaviti da ulaže i u narednom periodu. Momirović je sa saradnicima...\nMinistar građevinarstva saobraćaja i infrastrukture Tomislav Momirović izjavio je danas u Novom Pazaru da će započeti infrastrukturni projekti u ovom kraju biti što pre završeni, i da će država u infrastrukturu ovog područja nastaviti da ulaže i u narednom periodu.\nMomirović je sa saradnicima i predstavnicima lokalne samouprave obišao obilaznicu oko Novog Pazara, kao i radove na rekonstrukciji magistralnog puta ka Tutinu koje izvodi turska firma „Tašjapi“, a vredni su 24 miliona dinara.\n„Previše se kasni sa rekonstrukcijom ove saobraćajnice koja je trebala da se uradi još pre nekoliko decenija i zato više nemamo vremena za gubljenje. Rok za završetak radova je jun 2022.godine, ali uz dobre saradnike i izvođače radova koje imamo potrudićemo se da sve bude završeno možda i do kraja ove godine. Kod obilaznice je bilo dosta problema sa eksproprijacijom zemljišta, mislim da ni cena nije bila adekvatno procenjena, ali verujem da ćemo do sledeće godine završiti tu prvu deonicu “, naveo je Momirović.\nNajavio je i da će država u saradnji sa lokalnom samoupravom nastaviti da ulaže u Novi Pazar, i da će u narednom periodu biti urađeno 110 kilometara kanalizacione i kolektorkse mreže.\nNa pitanje novinara Sto plus radija da li se razgovaralo o izgradnji aerodroma u Novom Pazaru jer se ta tema pominjala prošle godine, Momirović je rekao da je to previše ozbiljna investicija i da se o tome nije pričalo na današnjem sastanku.\n„Ne želimo neoprezno da ulazimo u takve investicije i tako politički promovišemo sebe a da to ima upitnu perspektivu.Nismo se na žalost proslavili investicijama u aerodrome, i u ovom trenutku ima prioritetnijih pitanja poput putne i komunalne infrastrukture“, objasnio je Momirović.\nGradonačelnik Novog Pazara Nihat Biševac istakao je da su izgradnja obilaznice oko grada i rekonstrukcija puta do Tutina dva veoma bitna projekta jer je u prošlosti vrlo malo ulagano u ovaj kraj.\n„Poslednjih godina se dosta ulaže u putnu infrastrukturu, a ovaj putni pravac i autoput Požega-Boljare su projekti za budućnost našeg kraja, naveo je Biševac.\nStručna praksa za 60 najboljih studenata DUNP\nObustavljen tender za zakup reklamnih displeja


Izrael krenuo u kopnenu ofanzivu\nIzrael krenuo u kopnenu ofanzivu na pojas Gaze, javlja agencija Frans pres. U akciju uključeni avijacija, pešadija, tenkovi, mornarica…\nIzraelska vojska je stacionirala u subotu tenkove duž granice sa pojasom Gaze, time nagoveštavajući mogućnost kompnene invazije.\nKako javlja Džeruzalem post, izraelske snage odbrane su potvrdile da su krenule u kopnenu ofanzivu ka Gazi. Hamas je bombardovao Izrael s preko 100 projektila od kada je završeno humanitarno primirje samo sedam sati ranije danas, javlja Džerusalem post.\nMeđutim, danas ceo dan su trajali i vazdušni napadi izraelske vojske na Gazu, a poginulo je i troje palestinske dece.\nBBC podseća da je to primirje trajalo svega četiri sata, ali da je razmena vatre nastavljena čim se završilo.\nKabinet premijera Netanijahua je saopštio da je svrha operacije je da uništi terorističke tunele u Gazi, koji vode do Izraela, prenosi JP.\nTime je desetodnevna operacija izraelske vojske dobila novu dimenziju. U izveštaju Džeruzalema stoji da je vojska Izraela saopštila da ova operacija obuhvata akciju pešadije, vojne inženjerije i tenkovskih jedinica, u kombinaciji sa avijacijom, i uz podršku mornarice i obaveštajaca.\nTo je odgovor na nastavak militantne raketne vatre sa željom da se napravi „značajan udarac Hamasu“, preneo je BBC navode izraelskih vlasti.\nEgipat, kako prenosi JP, krivicu za kopnenu ofanzivu pripisuje Hamasu. Sameh Šoukri, egipatski ministar inostranih poslova, rekao je, kako navodi ovaj jerusalimski medij, da bi najmanje 40 Palestinaca bilo spaseno da je Hamas prihvatio egipatski predlog.\nNa najnovije događaje Hamas je odgovorio saopštenjem u kom je naveo da izraelska kopnena ofanziva na Gazu predstavlja „glupost“ i da će imati „užasne posledice“.\n„Okupacija će skupo platiti za ovaj divljački i opasan korak“, navodi se u saopštenju, a prenosi Džeruzalem post.\nHamas je dodao u saopštenju da će nastaviti da odbacuje svaku inicijativu za primirjem dok njihovi uslovi ne budu ispunjeni.Kako javlja JP, dve rakete su presretnute kasno večeras na Golaskoj visoravni.\nOko 230 Palestinaca i jedan Izraelac stradali su tokom poslednjih, desetodnevnih sukoba Izraela i Hamasa.\nNeke bombe padale su na teritoriju Libana, a zvaničnici Izraela su tvrdili da je to bio odgovor na raketiranje njihove zemlje sa tog područja. Liban je danas uložio žalbu protiv Izraela Savetu Bezbednosti UN.


posted on May. 30, 2009 at 3:13 pm\nNemačka vlada odobrila je plan za spasavanje nekih evropskih operacija američkog automobilskog giganta Dženeral motorsa (GM).\nBerlin će obezbediti dve milijarde dolara u obliku prelaznog kredita za kupovinu nemačkog Opela i britanskog Voksala od strane kanadskog proizvođača auto delova Magne.\nPosao će izgubiti 10.000 od ukupno 55.000 radnika u devet zemalja, od toga 2.500 u Nemačkoj.\nBritanski ministar za bisznis Piter Mandelson kaže da je Magna preuzela na sebe da nastavi proizvodnju u Britaniji.\nDo ovog sporazuma dolazi dan uoči pokretanja stečajnog postupka u matičnoj firmi u SAD.\nZa preuzimanje dva evropska ogranka GM-a Magna se oslanja na kapital u ruskoj Sberbanki i planira da tesno sarađuje sa ruskim auto proizvođačem Gazom, čiji je vlasnik oligarh Oleg Deripaska.\nKonzorcijum se nada da će se GM proširiti na rusko tržište.\n‘Nerazumni zahtevi’ Fijatu na pregovorima\nUoči sastanka, jedan od dva zainteresovana kandidata za kupovinu evropskih pogona GMa u Nemačkoj, italijanski Fijat, povukao se iz kriznih pregovora kako je saopšteno u petak ujutru.\nRazgovori o budućnosti Opela (GM-ovog ogranka u Nemačkoj) vođeni su tokom nedelje u Berlinu u organizaciji nemačke vlade.\nFijat je još zainteresovan za kupovinu Opelove imovine u Nemačkoj, ali nije spreman da poveća svoju ponudu\nSerđo Markione, Fijat\nPrvi čovek Fijata, Serđo Markione je rekao da je njegova firma još zainteresovana za kupovinu Opelove imovine u Nemačkoj, ali da nije spremna da poveća svoju ponudu.\nFijat je objasnio da ne može da prihvati – kako su rekli zvaničnici italijanske firme – ‘nerazumne’ zahteve za finansiranje Opela.\nRazlike između GM i nemačke vlade\nPregovori o budućnosti Opela u Nemačkoj i Voksola u Britaniji su bili prekinuti pošto su američki pregovarači tražili dodatnih četristo miliona dolara od nemačke vlade.\nTo što će Dženeral Motors bankrotirati ne znači da će potpuno nestati, jer po američkom zakonu kompanija može da nastavi da posluje pod nadzorom suda\nDžon Bitri, BBC London\nPrema uslovima sporazuma GMa sa američkom vladom, američko ministarstvo finansija će dobiti više od sedamdeset posto akcija kompanije GM i uz to će učestvovati u finansiranju rada sa oko trideset milijardi dolara.\nTaj novac je odobren namenski, kao garancija održanja proizvodnje GMa dok kompanija bude radila u stečaju.\nRadna mesta i ‘evropsko rešenje’\nVlada u Berlinu odbacila je tvrdnje da u tekućim pregovorima o sudbini firmi Opel i Voksol, evropskih podružnica Dženeral Motorsa, na prvo mesto stavlja očuvanje radnih mesta u Nemačkoj.\nNemački ministar ekonomije kaže da je u stalnoj komunikaciji sa svojim britanskim kolegom i da tokom razgovora koji se sa predstavnicima Dženeral Motorsa i američke vlade vode u nemačkoj prestonici trudi da iznese i zabrinutost britanske strane.\nU petak su prekinuti pregovori u Berlinu jer je GM tražio veće učešće nemačke vlade u paketu mera\nKompanija Voksol bazirana je u Britaniji i njeni radnici strepe da bi eventualni sporazum sa Detroitom upravo mogao da njih i njihove kolege u drugim evropskim zemljama košta radnih mesta.\nUloga nemačke vlade u spasavanju GMa u Evropi\nKako je javio BBC-jev dopisnik u Berlinu, Nemačka je ta koja je organizator i koordinator nastojanja da se Opel i Voksol spasu odlaska pod led.\nZa Opel radi 25 hiljada ljudi i oni bi mogli da ostanu bez posla ukoliko Opelov vlasnik, GM, proglasi bankrotstvo tokom vikenda.\nNemačka vlada želi da spase ta radna mesta i da nadje način da se Opel i drugi pogoni u Evropi izdvoje iz GMa kako bankrotstvo u Americi ne bi uticalo na sudbinu tih fabrika na starom kontinentu.\nZato su radnici u GM-ovim evropskim kompanijama sve nervozniji što je neizvesnija budućnost pregovora o budućnosti njihovih radnih mesta.\nOni strepe da bi eventualnim sporazumom koji bi utanačio Berlin na prvom mestu bila sačuvana nemačka radna mesta, na poslednjem radna mesta zaposlenih u drugim evropskim pogonima.\nNemačka za ‘evropsko rešenje’\nNemački ministar ekonomije Karl Teodor cu Gutenberg pokušao je da ublaži sve izraženija strahovanja od navodnog nemačkog protekcionizma, tj. navodne brige samo za nemačke radnike i domaću privredu.\nU razgovoru za BBC ministar Cu Gutenberg insistira da se nemačka vlada u svemu rukovodi širim evropskim interesom.\n‘Naš cilj nije da prevashodno sačuvamo nemačka radna mesta već da spasemo što je moguće više radnika i pogona u celoj Evropi.Ali bi to moralo da na kraju ima nekakvog smisla. Prema tome, mi težimo evropskom cilju i želimo da na kraju dođemo do evropskog rešenja’, rekao je nemački minsitar finansija.\nIsti cilj i želju ima i Evropska komisija (EK).\nGlobalna finansijska i privredna kriza je žestoko pogodila giganta automobilske industrije SAD, Dženeral motors – da nije bilo novčane pomoći američke vlade, već bi odavno otišao “pod led”.\nKomplikovana priča od čijeg ishoda zavisi budućnost desetina hiljada radnika u automobilskoj industriji i Evropi i u Americi ovih dana, međutim, dobija svoj epilog.\nObamina adminsitracija je, naime, pomoć Dženeral motorsu uslovila restruktuiranjem kompanije, i odredila rok koji ističe u ponedeljak 1. juna.\nŠta posle bankrotstva?\nRestrukturisanje GMa je pokrenuto, ali nije završeno u roku pa Upravni odbor Dženeral Motorsa priprema dokumenta za proglašenje bankrotstva.\nTo međutim ne bi trebalo da bude definitivni kraj čuvene firme, tvrdi BBC- jev ekonomski komentator Džon Bitri.\nVozila na lageru Dženeral motorsa\nAko pregovarači ne nađu rešenje, preti gašenje hiljada radnih mesta u GMu u Evropi i SAD\n“Bilo bi to najveće bankrotstvo u istoriji američke industrije i neslavni pad firme koja je decenijama bila simbol američke privrede. Dženeral Motors se sprema da proglasi bankrotstvo, i to bi mogao da učini tokom vikenda. Takav ishod se čini neizbežnim od kada su njegovi kreditori odbacili predlog da umesto novca koji su pozajmili Dženeral motorsu dobiju njegove deonice. Ali to što će Dženeral Motors bankrotirati ne znači da će potpuno nestati, jer po američkom zakonu kompanija može da nastavi da posluje pod nadzorom suda.”\nGoran Aničić 30. May 2009


Današnja sednica Kriznog štaba protekla je u suprotstavljenim stavovima medicinskog i političkog dela. Sve vreme tokom zasedanja medicinski deo Kriznog štaba insistirao je makar na uvođenju kovid propisnica.\nPosle duže pauze i naglog skoka broja zaraženih danas se okupio Krizni štab u punom sastavu. Medicinari su na zasedanje došli sa spremnim zahtevom: uvođenje kovid propisnica ali zatvaranje, odnosno skraćivanje radnog vremena pojedinih delatnosti i objekata u trajanju od deset dana.\nPredlog da se skraćuje radno vreme ugostiteljskih objekata, tržnih centara, ali i drastično smanji broj ljudi u zatvorenom odmah je naišao na negodovanje drugog dela štaba. Prema saznanjima "Blica", i zdravstveni deo štaba je naveo da su svesni da ni zatvaranje na desetak dana nije dovoljno efikasno, a, s druge strane, uvele bi se krajnje nepopularne mere. Broj zaraženih za deset dana skraćenog vremena ugostiteljskih objekata i tržnih centara samo bi se, kako su procenili, delimično spustio, a ne bi se zaustavilo širenje virusa.\nJasno je da o uvođenju drastičnih mera poput onih na početku epidemije nema ni govora. Međutim, ono na čemu su članovi medicinskog dela insistirali do poslednjeg trenutka bilo je uvođenje kovid propusnica.\nKako saznajemo, u ovom delu medicinski deo Kriznog štaba dobio je podršku resornog ministra Zlatibora Lončara. On se složio sa svojim kolegama, međutim, ni tu nije bilo potpuno identičnih stavova. Medicinski deo je tražio uvođenje kovid sertifikata koji bi svugde važili i bili obavezni, dok je ministar Lončar rekao da bi propusnice trebalo da važe selektivno. Prema ministrovom predlogu, kovid propusnice ne bi trebalo da važe za objekte poput apoteka, prodavnica...\nPrema saznanjima "Blica", na sednici Kriznog štaba iznet je stav da nije problem da se uvedu kovid propusnice, ali, s druge strane, uvođenje kovid propusnica nije garant smanjenja cirkulacije virusa. Kontrola kovid sertifikata ne bi bila moguća na svim mestima, a država bi uvela nepopularnu meru.\nZasedanje Kriznog štaba se završilo bez odluke o novim merama i tako što su svi ostali na svojim početnim pozicijama. Nakon zasedanja štaba premijerka Ana Brnabić je rekla da se na sastanku dugo razgovaralo.\n- I dalje smatram da bi ove mere dovele do toga da se svakako brže smanji broj zaraženih, ali bi takođe dovele i do toga da ponovo stane imunizacija. Vakcinacija sada ide, jer su ljudi shvatili da je to jedini način za suzbijanje bolesti. Odlučili smo, uz to da bude jasno šta je tražio medicinski deo križnog štaba, složili smo se da nastavimo ovako kako je do sada, i da je glavna mera vakcinacija i samo vakcinacija - dodala je premijerka.\nKako je istakla: "Krajnja mera je samo i isključivo vakcinacija. To je zaključak Kriznog štaba, uz ogradu lekara iz Kriznog štaba”.\nDANAS SEDNICA KRIZNOG ŠTABA Lekari imaju samo JEDAN ZAHTEV: "Budimo realni, u ovom ekonomskom ambijentu..."


Antimonopolske istrage protiv Gugla i Fejsbuka pokrenute su u SAD pod optužbama da koriste svoju dominaciju na internetu kako bi suzbili konkurenciju te zabrinutosti da utiču na protok informacija pa i na političku debatu, zbog čega su sve glasniji pozivi da se tehnološki džinovi razbiju na manje komanije.\nAmeričke vlasti pokrenule su antimonopolske istrage protiv Gugla (Google) i Fejsbuka (Facebook) s optužbama da ove kompanije koriste svoju dominaciju na internetu da bi suzbile konkurenciju. Prisutna je zabrinutost da utiču na protok informacija pa i na političku debatu, pišu svetski mediji i ukazuju na sve glasnije pozive da se tehnološki džinovi razbiju na manje kompanije.\nPolitički konsenzus o tehnološkim gigantima\nGrupa od 50 saveznih država i teritorija SAD pokrenula je istragu o dominaciji Gugla na tržištu internet oglašavanja, upozoravajući da gigant u pretragama na internetu može ugroziti konkurenciju i potrošače, piše BBC.\nDržavni tužioci takođe su izrazili zabrinutost zbog načina na koji Gugl rangira rezultate pretraživanja i štiti lične podatke korisnika, navodi britanski servis i ukazuje da je to poslednja u nizu istraga protiv američkih tehnoloških giganata.\nU petak je zasebna grupa država objavila da je pokrenula istragu protiv Fejsbuka (Facebook) kako bi utvrdila da li guši konkurenciju i da li prikladno štiti podatke o potrošačima, dok je Federalna komisija za trgovinu nedavno novčano kaznila krovnu kompaniju Gugla, Alfabet (Alphabet) i Fejsbuk. Američki Kongres odvojeno održava saslušanja o rastu monopolske moći na digitalnom tržištu.\nSAD zaostaju za Evropom i drugim zemljama kada je u pitanju regulisanje tehnoloških kompanija, ali, ističe BBC, poslednji potez je udružio republikance i demokrate među državnim tužiocima, što ukazuje na rast političkog konsenzusa o potrebi suzbijanja tehnoloških džinova.\nDržavni tužilac Teksasa Ken Pakston (Paxton), čija je kancelarija najavila tužbu, rekao je da Gugl dominira "svim aspektima oglašavanja i pretraživanja na internetu", kao i da postoje dokazi da Guglove poslovne prakse mogu podriti izbor potrošača, ugušiti inovacije, narušiti privatnost korisnika i dovesti do toga da ta kompanija kontroliše protok i širenje informacija na internetu.\nPrema kompaniji Imarketer (eMarketer), Gugl pokriva oko 38 odsto potrošnje na digitalno oglašavanje u SAD s oko 48 milijardi dolara, a sledi ga Fejsbuk s oko 22 odsto.\nOd deset najvrednijih svetskih kompanija po tržišnoj vrednosti, prema podacima na Blumbergu (Bloomberg), sedam su tehnološke, a od toga su pet američki giganti Majkrosoft (Microsoft), Epl (Apple), Amazon, Alfabet i Fejsbuk, koji zauzimaju prvih pet mesta.\nFormalna objava zvaničnika saveznih država iz obe stranke o istrazi protiv Gugla, pojačava snagu i daje politički impuls ispitivanju tehnoloških kompanija koje su već pokrenule federalne agencije i Kongres SAD, ocenjuje Njujork tajms (The New York Times), ali i ukazuje da antimonopolske istrage mogu trajati godinama, bez obzira da li će dovesti do pravnih mera ili ne.\nIstrazi protiv Gugla se pridružilo 48 saveznih država, kao i Okrug Kolumbija i Portoriko, dok u njoj ne učestvuju Alabama i Kalifornija, gde se nalaze sedišta Gugla i Fejsbuka, rekao je Pakston.\nSavezne države su pažljivo počele da prate velike tehnološke kompanije s rastom zabrinutosti o njihovoj moći na tržištu i uticaja na javnu komunikaciju i političku debatu, ističe Njujork tajms.\nPotencijalne kazne u nekoliko opširnih istraga o tome da li su Fejsbuk, Gugl i drugi američki tehnološki džinovi nepravično koristili svoju moć na tržištu mogle bi obuhvatiti niz mera – podele kompanija, velike novčane kazne i da budu primorane da omoguće veću konkurenciju, ocenjuje agencija Rojters (Reuters).\nPojedini istaknuti političari u SAD traže da se Amazon, Gugl i Fejsbuk rastave na manje kompanije kako bi se unapredila konkurencija u tehnološkom sektoru. Mada neke demokrate i nekoliko republikanaca traže razbijanje tehnoloških džinova na više manjih kompanija, apetit za tako dramatičnu meru nije raširen u Vašingtonu.\nPored toga što su tehnološke kompanije neke od najvećih političkih donatora – prošle godine je Gugl potrošio 21 milion dolara za lobiranje, Amazon 14,2 miliona, a Fejsbuk 12,62 miliona, antimonopolski zakon, kako piše Rojters, otežava da se tako izvede razbijanje džinova, pošto bi vlada morala na sudu da pobedi te kompanije.\nMada je retko, razbijanje kompanija na manje se dešavalo, ukazuje Rojters. Standard Oil i AT&T su najveći primeri, a najpoznatiji slučaj u nedavnoj istoriji je pokušaj vlade da podeli Majkrosoft. Ministarstvo pravde dobilo je slučaj 2000. godine, ali je presuda poništena posle žalbe i Majkrosoft je ostao ceo.\nDruga mogućnost je da bi te kompanije mogle dobiti velike novčane kazne. One imaju najveću tržišnu vrednost na svetu i lako bi mogle da plate ogromne kazne, imajući u vidu da Gugl i Fejsbuk svake godine imaju prihode od preko 50 milijardi dolara. Rojters dodaje da je moguća kazna i da se tehnološki džinovi primoraju da omoguće prenos podataka, kao što su fotografije i kontakti, s jedne aplikacije na drugu, što bi, prema nekima, pomoglo manjim kompanijama da se nadmeću na tržištu s džinovima.\nArgumenti za i protiv Gugla\nNiz istraga protiv velikih tehnoloških kompanija o tome da li koriste monopolsku moć da brane i prošire svoju dominaciju na američkom digitalnom tržištu mogli bi dovesti do presuda koje će sprovođenje antimonopolskih zakona uvesti u nepoznatu teritoriju digitalnog doba, ocenjuje Volstrit džurnal (The Wall Street Journal).\nMeđu mogućim argumentima protiv Gugla je da ta kompanija koristi svoju dominaciju u internet pretragama kako bi učvrstila svoju dominaciju u internet oglašavanju, stvarajući nepravičnu prednost nad izdavačima i rivalskim kompanijama koje prodaju i postavljaju reklame na internetu, navodi list, dodajući da se takođe tvrdi da Gugl koristi svoj dominantni osnovi posao da nepravično favorizuje druge svoje proizvode i usluge na uštrb rivala.\nGugl, dodaje list mogući argument, zahvaljujući akviziciji potencijalnih rivala dominira softverskim oruđima na svakom nivou internet oglašavanja, dok mu status posrednika daje veliku moć, posebno zato što niko ne raspolaže količinom podataka koju Gugl ima o izdavačima, oglašivačima i onome šta potrošači traže. S druge strane, Gugl je dobio ili zadržao ogromni udeo internet oglašavanje isključivanjem mogućih rivala, preko ugovornih obaveza koje otežavaju oglašivačima i izdavačima da rade s drugim kompanijama koje bi mu mogle biti konkurencija.\nKao mogući argument za odbranu Gugla, ističe Volstrit džurnal, jeste tvrdnja da ta kompanija ima zavidno mesto u onlajn oglašavanju, ali da nema moć da određuje cene. Takođe se može tvrditi da Guglovi postupci imaju za cilj da korisnici što pre dobiju informacije koje žele, što ponekad znači usmeravanje na Guglove sajtove i usluge.\nDok se s jedne strane tvrdi da oglašivači povećavaju potrošnju na digitalne oglase, ali da većina novca ide Guglu i Fejsbuku, a ne izdavačima čiji prihodi od oglašavanja nastavljaju da padaju, u odbranu tehnoloških kompanija bi se moglo navesti, ukazuje Volstrit džurnal, da je slaba potražnja za starim metodama oglašavanja, a ne Guglova uloga u mašineriji tehnološkog oglašavanja, razlog što izdavači ne dobijaju više novca od digitalnog oglašavanja.\nDobra vest za demokratiju i slobodu medija\nPokretanje velikih antimonopolskih istraga protiv Gugla i Fejsbuk je dobra vest za demokratiju i slobodu medije, ocenjuje u Gardijanu (The Guardian) Metju Stoler (Matthew Stoller), saradnik Instituta za otvoreno tržište (Open Markets Institute).\nNijedno društvo dosad nije imalo centralizovanu kontrolu informacija kakva postoji u velikim tehnološkim kompanijama, navodi Stoler i ističe da je konačno došlo vreme da se tehnološki džinovi podele na manje kompanije.\nGugl i Fejsbuk su privukli veliku pažnju vlasti, zato što kontrolišu protok informacija da monopolizuju prihode od oglašavanja, ubijajući novine širom sveta i eliminišući moguću konkurenciju u nizu oblasti, navodi Stoler i ukazuje da je u američkim novinama od 2007. nestalo nešto manje do polovine svih novinarskih radnih mesta.\nStoler ocenjuje da je svaki sektor prikupljanja vesti smanjen, ali ne zato što je sada manja potražnja za vestima, već zato što prihodi od oglašavanja vesti idu ka digitalnim gigantima. Prema njegovim navodima, prihodi Fejsbuka će ove godine biti preko 60 milijardi dolara, a Gugla preko 110 milijardi dolara.\nTaj novac je nekad bio usmeren na izdavače, ali sada te dve kompanije uzimaju većinu prihoda. Gugl i Fejsbuk zaređuju novac od rada drugih ljudi, što je nepravično i antikonkurentno, i razlog je zašto novine umiru, ističe Stoler, dodajući da skup antimonopolskih tužbi, regulatorne odluke i podele tih kompanija možda mogu obnoviti prihod od oglašavanja ljudima koji rade da ga zarade, dok će mere protiv giganata vratiti snagu demokratskim institucijama.


PONOVO ĆEMO SKUPLJATI FISKALNE RAČUNE: Uskoro drugi krug nagradne igre koja je zaludela Srbiju! GRAĐANE OČEKUJU VREDNE NAGRADE!\niz budžeta izdvojeno 78,5 miliona dinara\naleksandra gavrilovic\t 07.12.2017. 11:02h\nBEOGRAD - Drugi krug nagradne igre "Uzmi račun i pobedi" počeće krajem februara ili početkom marta, i za nagradni fond država će iz budžeta izdvojiti 78,5 miliona dinara.\nCilj nagradne igre "Uzmi račun i pobedi" je borba protiv sive ekonomije i podizanje svesti građana o znanju uzimanja fiskalnih računa.\nU Ministarstvu državne uprave navode da se efekti vide jer je u prvom kvartalu 2017. godine zabeležen rast prometa preko fiskalnih kasa za 7,64 odsto u odnosu na isti period 2016. godine, pri čemu je najveći skok od 33,8 odsto bio kod malih obveznika kod kojih je siva ekonomija i najzastupljenija.\nfiskalni računiuzmi račun i pobediNagradna igrasiva ekonomija


GSP zahvalilo Gradu za 244 nova autobusa – Studio B\nGSP zahvalilo Gradu za 244 nova autobusa\nGSP zahvalilo Gradu za 244 nova autobusa Tanjug\nObjavljeno: 02.12.2019. 11:38 Izmenjeno: 02.12.2019. 11:38\nDirektor JKP GSP „Beograd” Radiša Momčilović zahvalio je Gradu Beogradu, a posebno zameniku gradonačelnika Goranu Vesiću na podršci koju ovo preduzeće ima od njega.\n– Ove godine je izvršena nabavka 244 nova autobusa i tako je u jednoj godini obnovljena trećina autobuskog voznog parka ovog gradskog saobraćajnog preduzeća. To je najveća pojedinačna nabavka autobusa u jednoj godini u istoriji GSP-a, koja traje 127 godina. Narednih nedelja raspisaćemo tendere za kupovinu 100 zglobnih autobusa sa dizel motorima i 40 trolejbusa, za šta su obezbeđena finansijska sredstva – rekao je Momčilović.\nKako je istakao, kada te nabavke budu realizovane, prosečna starost autobusa u GSP-u biće oko pet godina, a pre samo šest godina starost autobusa bila je više od 11 godina. Prosečna plata vozača u GSP-u 2013. godine iznosila je oko 49.000 dinara, a u januaru sledeće godine iznosiće oko 71.000 dinara.\n– Na nama je sada da opravdamo podršku koju nam grad pruža – rekao je Momčilović.\nOn je dodao da su se isporukom svih 174 autobusa stekli uslovi da GSP naplati kompaniji „Hajger” penale za kašnjenje u isporuci.\n– Sada, kada su svi autobusi isporučeni, stekli su se uslovi propisani ugovorom da GSP naplati kompaniji „Hajger” penale za kašnjenje u isporuci, u iznosu od 1.77 miliona evra. Zahtev za isplatu penala poslaćemo ove nedelje – rekao je Momčilović.


- Veoma je važno da što više radimo na prevenciji, da stalno pričamo sa našom decom, da im ukažemo na opasnosti, ali da razgovorom rešavamo nesuglasice kada do njih dođe - kazao je Stefanović.\n- Namerno kažem naše, jer ne verujem da postoji porodica u Srbiji koju Tijanina sudbina nije potresla, a i koja tog leta 2014. godine nije sa nestrpljenjem čekala da čuje vest da je Tijana pronađena živa i zdrava - kazao je Stefanović.\n- Pooštravanje kaznene politike prema ubicama, silovateljima, nasilnicima i svima koji čine teška krivična dela predstavljaju jasnu poruku i rešenost naše države da takve ljude pošalje što duže tamo gde im je i mesto, a to je u zatvor - naglasio je Stefanović.\n- Nažalost, i dalje imamo česte situacije bežanja dece od kuće. Razlozi su različiti, od nerešenih socijalnih pitanja, neslaganja sa roditeljima, loših ocena, zbog ljubavi, a najčešća su bežanja iz domova za decu bez roditeljskog staranja - kaže Stefanović.\n- Policija ih uglavnom vrlo brzo nađe, a nekada se i sami vrate - kazao je ministar. Stefanović je podsetio da se sutra navršava tačno 40 godina od nestanka šestogodišnjeg dečaka Itana Paca, koji je 1979. godine, tog petka, prvi put izašao sam iz svog doma u Njujorku, krenuo ka stanici na kojoj je trebalo da sačeka školski autobus, ali nije stigao u školu, niti se vratio kući.\n- Upravo je to poruka koju danas moramo da pošaljemo iz Novog Sada, iz naše zemlje - da nijedno dete koje je nestalo u svetu, bilo da se za njim i dalje traga ili je nažalost epilog potrage bio tragičan, ne sme da bude zaboravljeno - istakao je Stefanović.\n- Zato je neophodno da se svi ujedinimo i da ujedinimo naše snage kako bi zaštitili našu decu i mlade od svakog potencijalnog zla. Nagledali smo se i naslušali tragičnih priča, nažalost, one se dešavaju tu, kod nas, u našem komšiluku i ne smemo da zatvaramo oči pred problemom - naglasio je Vučević.\n- Ne treba da očekujemo da sve sama policija rešava. Policija mora da ima podršku zajednice, građana, kako bi mogla da na najbolji i najkvalitetniji način vrši svoj posao, jer nema ništa važnije od toga da našoj deci obezbedimo sigurno i bezbedno odrastanje. Nema i ne sme da bude - istakao je gradonačelnik Novog Sada.\n- Ovde nema odmora, nema stajanja, nema pauze, ovde borba mora biti konstantna i nakon zakona i nakon presuda i nakon osuda, ne smemo se opustiti, već moramo zaštiti osmehe na licima naših sjajnih klinaca - zaključio je gradonačelnik Novog Sada.\nPredsednik Fondacije "Tijana Jurić" Igor Jurić istakao je da je u poslednje tri godine urađeno mnogo, da statistika pokazuje da nema otmica dece i da je bezbednost podignuta na jedan viši nivo.\n- Ovaj dan je poseban po tome što možemo da naglasimo da sva nestala dece neće biti zaboravljena - rekao je Jurić i najavio da će sledeća inicijativa Fondacije biti uvođenje amber alert sistema u Srbiji.


Žuljević - Konaković: Trenutna uprava Elektroprivrede BiH mora podhitno dati ostavku ili biti smijenjena\nŽuljević – Konaković: Trenutna uprava Elektroprivrede BiH mora podhitno dati ostavku ili biti smijenjena\nDemagogija nesposobnog menadžmenta Elektroprivrede BiH koja kaže kako je amandman delegata Anera Žuljevića i Dine Konakovića usvojen na Domu naroda Parlamenta FBiH neprovodiv, a onda u istom saopštenju kako isti pravi gubitak od 85 miliona KM, je u stvari kapitalni dokaz da postojeća uprava mora pod hitno dati ostavku ili biti smijenjena.\nZa razliku od menadžmenta EP BiH, mi smo kao predlagači izračunali koliko će koštati ovaj amandman i znali smo da isti ne predstavlja dramatičnu stavku koju rekordni poreski prihodi budžeta FBiH (potvrdila UIO BiH) kao rezultat silnih poskupljenja ne može pokriti kroz odgovarajuće programe subvencija.\nProšle godine su se iz Budžeta FBiH potrošile stotine miliona KM kroz Uredbu za čuvanje radnih mjesta firmama koje su radnike otpuštale, pa taj novac ove godine može biti pošteno iskorišten u zajedničkom interesu da spriječi bespotrebni strujni udar u FBiH.\nZahvaljujemo EP BiH što je u svom saopštenju potvrdila da se pored kompletne Vlade i menadžmenta EP BiH odlično rješenje pronašlo medđu 35 odgovornih delegata iz svih političkih (jedino SDA nije podržala) stranaka u Domu naroda.\nPredloženi amandman će, ukoliko bude usvojen, spriječiti privredni kolaps, sačuvati radna mjesta, te zaustaviti režiranu pljačku i privrede i građana bez bilo kakvih finansijskih potresa.\nNebulozna obrazloženja Vlade FBiH da se drakonskim povećanjem struje privredi štiti cijena struje građana je podcjenjivanje inteligencije svih nas zajedno, jer je jasno da će poskupljenjem privredi doći do lančanog poskupljenja svega u FBiH, tako da će se građanima novac umjesto iz jednog, uzeti iz drugog džepa.\nPotpuno smo uvjereni da bi novi stručniji menadžment prodajom viškova struje za realne cijene i većim količinama uglja ovaj minus sam sanirao u jednoj poslovnog godini.\nPozivamo zastupnike svih stranaka u Predstavničkom domu da podrže Zakon i na taj način omoguće kraj ove ekonomske i socijalne neizvjesnosti koja je mjesecima vještački kreirana zbog strujnih mešetara.


Počinje da radi Nacionalna korporacija za osiguranje stambenih kredita\nMinistar finansija Mlađan Dinkić izjavio je da je Vlada na današnjoj sednici donela neophodna akta koja će omogućiti da Nacionalna korporacija za osiguranje stambenih kredita počne sa radom, a time i primena već usvojenog Zakona o osiguranju stambenih kredita.\nDinkić je objasnio da su usvojena pravila poslovanja ove institucije, program rada, finansijski plan i sistematizacija radnih mesta, i najavio da će u ponedeljak biti objavljen konkurs za zapošljavanje stručnjaka u ovoj korporaciji, uz napomenu da je bankama i drugim finansijskim organizacijama upućen javni poziv radi sklapanja ugovora u cilju osiguranja potraživanja po osnovu stambenih kredita.\nMinistar je izrazio očekivanje da će u narednih mesec dana prve banke početi da zaključuju ugovore o osiguranju kredita, i naveo da će, u skladu sa pravilima rada ove institucije usvojenim na današnjoj sednici Vlade, država preko ove korporacije osiguravati do 75 odsto potencijalnih gubitaka banaka u davanju kredita za stanove i kuće građanima.\nOn je dodao da bi Nacionalna korporacija do kraja godine trebalo da osigura prve stambene kredite, dok se pravi zamah u njenom radu očekuje naredne godine.\nRezultati istraživanja tržišta koje je sprovela ova institucija pokazuju da je trenutno približno 50.000 domaćinstava u Srbiji platežno sposobno da priušti kredite pod uslovima koje će postaviti korporacija. Dinkić je objasnio da će krediti biti odobravani na period od 20 do 30 godina, sa kamatnom stopom koja neće biti veća od 9 procenata godišnje, i koja će vremenom imati tendenciju snižavanja. On je izrazio očekivanje da će Trgovinski sud biti efikasan i brzo registrovati ovu instituciju, kako bi ona mogla i formalno da počne da radi.\nDirektor Nacionalne korporacije za obezbeđivanje stambenih kredita Aleksandar Jović istakao je da su ciljevi koje ova institucija želi da ostvari povećanje potencijalnog broja korisnika stambenih kredita ukidanjem depozita, smanjenjem kamatne stope i produžetkom roka otplate kredita do 30 godina.\nOn je objasnio da su efekti koji će na taj način biti postignuti smanjenje rizika potraživanja po osnovu stambenih kredita kod banaka, direktan uticaj na rast potražnje za stambenim jedinicama, odnosno direktan uticaj na građevinsku industriju i ekonomiju.\nDinkić je naveo i da je sa šefom misije Svetske banke za jugoistočnu Evropu Orsalijom Kalancopulos danas razgovarao o realizaciji ovogodišnjeg programa Svetske banke za Srbiju, kao i o sledećem trogodišnjem aranžmanu i planu za 2005. godinu.\nOn je podsetio na to da je Srbija već dobila 40 miliona dolara kredita u julu, i naveo da se do kraja godine očekuje još 80 miliona dolara kredita, imajući u vidu činjenicu da se dogovoreni program sa Svetskom bakom sprovodi uspešno.


Kusturica danas otvara 15. Kustendorf\nTanjug 6. maja 2022. 06:12\nBEOGRAD – Reditelj i osnivač Emir Kusturica danas će na Mećavniku svečano otvoriti 15. Međunarodni filmski i muzički festival „Kustendorf“ na kome će do 10. maja ugostiti renomirane filmske stvaraoce i mlade autore iz celog sveta, saopštili su danas organizatori.\nSlogan ovogodišnjeg festivala „Razdiruća i čudesna lepota stvaranja“ potiče iz kratkog filma Paola Pazolinija „Šta su to oblaci?“, a stogodišnjica rođenja kontroverznog italijanskog režisera biće obeležena i retrospektivnom njegovih filmova, saopštio je Kustendorf.\nKako je najavljeno, među gostima festivala biće mladi egipatski reditelj Omar El Zohairi, dobitnik glavne nagrade filmskih kritičara Kanskog festivala, koji je 2015. godine bio takmičar na „Kustendorfu“, kao i rediteljka sa Haitija Žesika Ženei i producent filma „Povest o mojoj ženi“ Flaminjo Zadra.\n„Gosti će biti i reditelji Ivan Bakrač i Andreja Huculejak, čiji filmovi ae biti prikazani u okviru programske celine „Novi autori“. Nagrada festivala „Drvo života“ biće dodeljena Petru Božoviću i italijanskom glumcu Toniju Servilu“, saopštio je Kustendorf.\nU takmičarskom programu je 15 filmova koji istovremeno dobro predstavljaju trendove u novijoj produkciji kratkometražnih filmova, ali se i izdvajaju po autentičnosti autorskih vizura i veštini izrade.\nO dobitnicima Zlatnog, Srebrnog i Bronzanog jajeta odlučivaće žiri koji čine egipatska rediteljka Marijam Abu Ouf, publicistkinja filmova Brigita Portije, reditelj i scenarista Dušan Milić i profesor kamere, stručnjak za vizuelne efekte i vizuelni umetnik Ivan Šijak.\nU programu „Savremene tendencije“ biće prikazani dobitnici Gran pri nagrade u Kanu „Heroj“ reditelja Asgara Farhadija, glavne nagrade filmskih kritičara Kana „Perje“ Omara El Zohairija i nagrade žirija filmskog festivala u Otrantu „Povest o mojoj ženi“ mađarske rediteljke Ildiko Enjedi, zatim „Jedna sekunda“ kineskog reditelja Džanga Jimoua i „Freda“ Ženei.\nPoseban kuriozitet festivala biće ekskluzivno emitovanje prvog testa Kodakove kolor trake koji je nastao 1921. godine.\nU okviru programske celine „Retrospektiva velikana“ pored filmova Pazolinijevih filmova „Šta su to oblaci?“, „Jastrebovi i vrapci“, „Rikota“ i omnibusa „Veštice“, biće prikazani i filmovi iz 1922. godine „Nosferatu“ Fridriha Vilhelma Murnaua i „Luckaste žene“ Eriha fon Strohajma.\nMuzički program Kustendorfa činiće koncert Jovana Maljokovića i njegovog „Balkan salsa benda“, nastupi bendova Vesele osamdesete i Džejms Braun tribjut i džez muzičara.\nKustendorf organizuje produkcijska kuća Rasta internešnel, a pokrovitelji su Ministarstvo kulture i informisanja Srbije i Mećavnik grad.


Četvrti Francusko-srpski filmski susreti u Beogradu - LookerWeekly.com magazin\nČetvrti Francusko-srpski filmski susreti u Beogradu\nČetvrti Francusko-srpski filmski susreti u organizaciji Francuskog instituta, Filmskog centra Srbije i Festivala autorskog filma (FAF), biće održani od 27. do 30. novembra u Beogradu.\nTokom tih dana, delegacija sastavljena od desetak francuskih filmskih delatnika (La Fabrique Cinéma, Aide aux Cinémas du Monde) sastajaće se sa srpskim scenaristima, rediteljima, producentima i studentima filma, sa kojima će razgovarati o međunarodnim koprodukcijama i razmeniti iskustva.\nGordan Matić, direktor Filmskog centra Srbije izjavio je povodom organizacije Susreta:\n– „Veliko nam je zadovoljstvo što četvrti put učestvujemo u organizaciji Francusko-srpskih filmskih susreta, i što će Beograd biti domaćin francuskim stručnjacima koji će se sastati sa našim filmskim radnicima. Ovakvi događaji su veoma važni, posebno imajući u vidu da doprinose jačanju profesionalnih veza dve zemlje, koje su prilikom posete predsednika Francuske, Emanuela Makrona, Srbiji u julu potpisale novi sporazum o koprodukcijama.”\nU okviru programa Francusko-srpskih filmskih susreta biće predstavljen novi sporazum o koprodukcijama sa posebnim akcentom na prednosti koje će on imati za srpsko i francusko tržište; biće održan okrugli sto „Razmena dobrih praksi u međunarodnom kontekstu između srpskih i francuskih scenarista i reditelja“, a biće reči i o resursima za saradnju sa Francuskom, načinu na koji je moguće prijaviti filmove za Kanski festival i drugo.\nNa Susretima će govoriti Jean-Louis Falconi, ambasador, Jelena Trivan, predsednica UO FCS-a, Gordan Matić, direktor FCS-a, Catherine Faudry, ataše za kulturu Francuske ambasade i mnogi drugi.\nPored toga, u okviru festivala biće prikazano 20 francuskih filmova, među kojima i izbor Udruženja za promociju mladog nezavisnog filma ACID.\n56. Sajam knjiga u Nišu ove godine se održava u periodu od 2. do 8. decembra u hali „Čair”, a posetioci će moći da razgledaju, biraju, listaju i kupuju željene knjige od 10 do 20 sati. Izdavačka kuća „Evro Book” će se...\nMoler, električar, vodoinstalater i ostali majstori u Beogradu… Na jednom mestu… Stiglo je leto i vreme je za servis ili popravku klima uređaja koju ste odlagali već par meseci? Želite da angažujete majstora...\nPalić: Velikani evropske kinematografije\nSelekcija „Velikani evropske kinematografije“ od ove godine predstavlja sastavni deo programa Festivala evropskog filma Palić, i obuhvata filmska ostvarenja autora koji su svojim stvaralaštvom dali izuzetan doprinos...