Beograd -- Savezni ministar za inostrane poslove Goran Svilanovic izjavio je u cetvrtak u razgovoru s delegacijom Parlamentarne skupstine NATO, koju predvodi Rafael Estrelja, da prikljucenje programu Partnerstvo za mir predstavlja jedan od spoljnopolitickih prioriteta u ovoj godini.\nPodgorica -- Odbor Skupstine Crne Gore za politicki sistem utvrdice u ponedeljak, 22. aprila, tekst zakljucaka o primeni Sporazuma o preuredjenju odnosa sa Srbijom o kojima treba da se izjasni crnogorski parlament. Predstavici parlamentarnih stranaka ni u cetvrtak, nakon 3 dana rasprave, nisu ...\nBeograd -- Skupstina Srbije prekinula je u sredu raspravu o amandmanima na vladin Predlog zakona o univerzitetu, a nastavak sednice je u cetvrtak u 10 sati. U prepodnevnom delu sednice poslanici republickog parlamenta usvojili su vise amandmana, kojima se, izmedju ostalog, menja sastav Saveta ...\nBeograd -- Predsednik Parlamentarne skupstine NATO Rafael Estrelja izjavio je u sredu, posle razgovora sa predsednikom Veca gradjana Savezne skupstine Dragoljubom Micunovicem, da je odluka Vrhovnog saveta odbrane o pristupanju Partnerstvu za mir "vazan cilj" za nasu zemlju, vladu i parlament.\nNOVA SEDNICA SKUPSTINE CRNE GORE 23.APRILA\nPodgorica -- Sednica Skupstine Crne Gore o predlogu vise zakona, koja je trebalo da bude odrzana u sredu, odlozena je na neodredjeno vreme. Parlament ce, medjutim, zasedati u utorak 23. aprila, kada bi poslanici trebalo da se izjasne o zakljuccima skupstinskog Odbora za politicki sistem, koji se ...\nPREDSEDNISTVO KOSOVSKOG PARLAMENTA PROSIRENO JEDNIM CLANOM\nPristina -- Skupstina Kosova izglasala je u utorak, na prvoj sednici prvog redovnog zasedanja, odluku o imenovanju 16 skupstinski odbora, od kojih su tri pripala srpskoj koaliciji "Povratak". Uprkos protivljenju 16 poslanika srpske koalicije, Skupstina Kosova je verifikovala osnivanje odbora, od ...\nSKUPSTINA SRBIJE NASTAVILA RASPRAVU O ZAKONU O UNIVERZITETU\nBeograd -- Poslanici Skupstine Srbije nastavili su nacelnu raspravu o Predlogu zakona o Univerzitetu kojim mu je, kako je obrazlozio predlagac, Vlada Srbije, vracena autonomija. Prema tom zakonu, "Univerzitet je autonomna naucna, odnosno umetnicka i obrazovna ustanova", ali i pravno lice.\nSRBIMA 3 ODBORA U SKUPSTINI KOSOVA\nPristina -- Srpski poslanici u Skupstini Kosova rukovodice Odborima za prava i interes zajednica, za rad i socijalno staranje i Odborom za finasije i ekonomiju, saopsteno je u koaliciji "Povratak". Srpski predstavnici ce biti zamenici predsedavajucih u 9 Odbora, a u svakom od 16 Odbora u Skupstini ...\nU CETVRTAK O POLAZNIM OSNOVAMA\nBeograd -- Predsednici Veca gradjana i Veca republika jugoslovenske Skupstine Dragoljub Micunovic i Srdja Bozovic zakazali su za cetvrtak, 18. april, sednicu skupstinskih veca na kojima ce biti razmatrane Polazne osnove za preuredjenje odnosa Srbije i Crne Gore.


11.01.2015 u 18:59\nSrbija na 54. mestu od 180 po slobodi štampe\nLONDON – Srbija se, prema upravo objavljenoj listi od 180 zemalja, rangiranih po stepenu slobode štampe za 2014. godinu, našla na 54. mestu, za devet mesta više u odnosu na prethodnu godinu. Organizacija Reporteri bez granica, koja je objavila rezultate istraživanja, navodi da je Finska već četvrtu godinu za redom ocenjena kao zemlja s najviše slobode štampe, a da za njom, kao i 2013. slede Holandija...\n26.10.2012 u 22:00\nZaratili „Jutarnji” i „Večernji”\nZagreb – Dve najtiražnije dnevna novine u Hrvatskoj „Večernji list” i „Jutarnji list” „zaratili” su zbog pisanja o hrvatskom „Votergejtu” – aferi sa curenjem informacija tajnih službi i vesti da ministar unutrašnjih poslova Ranko Ostojić živi u stanu medijskog tajkuna Ninoslava Pavića, koji je izdavač i suvlasnik „Jutarnjeg lista”. Premijer Zoran Milanović i predsednik Ivo Josipović ocenili...\n12.05.2011 u 16:00\nNorveška donirala 176.000 evra pomoći Savetu za štampu\nBEOGRAD – Norveška ambasada donirala je danas Savetu za štampu 176.000 evra finansijske pomoći koja treba da bude podrška kako u procesu priprema za otpočinjanje rada, tako i u periodu buduće jednogodišnje aktivnosti, saopštio je Savet. Ugovor o finansijskoj pomoći potpisali su predsednik UO Saveta za štampu Dragan Bujošević i ambasador Kraljevine Norveške u Srbiji Nils Ragnar Kamsvag koji je...\nSavet za štampu uskoro počinje da radi\nSve veća korupcija, zloupotreba moći sredstava javnog informisanja, mešanje oligarha u poslovanje medija zarad zaštite svojih poslova nije ambijent u kome je moguće poslovati. Sve to utiče ne loš kvalitet rada novinara, a vlada Srbije mora da bude ključni igrač u popravljanju takvog stanja. Ovako je juče Rudiger Opers, predstavnik medijske grupacije VAC, na samitu štampanih medija u Beogradu, opisao...\nRuski pohod na evropsku štampu\nRok za predaju ponuda je prošao i ponuda ruskog milijardera neće biti uzeta u razmatranje, saopštila je predstavnica „Monda“ povodom najava da će francuski list kupiti Gleb Fetisov. Ovaj milijarder, vlasnik jedne banke i udela u grupacija koja ima vlasništvo u mobilnoj telefoniji, inače 42. Rus po bogatstvu, objavio je prekjuče na svom sajtu da je predao ponudu za preuzimanje ovog lista sa ciljem...\nKačareviću i Rodiću određen policijski pritvor\nBeogradska policija odredila je 48-časovno zadržavanje Radisavu Raji Rodiću, pokretaču dnevnih listova „Glas javnosti” i „Kurir”, kao i Slavoljubu Kačareviću, bivšem glavnom uredniku „Glasa javnosti” u okviru pretkrivičnog postupka u kojem učestvuje Okružno tužilaštvo u Beogradu, potvrđeno je u tom tužilaštvu. Kako „Politika” saznaje iz izvora...\nNovine spasavaju njihova internet izdanja\nOd našeg dopisnika Moskva, 28. oktobra – Ozbiljne novine neće nikad nestati, ali hoće sjajni časopisi koji su preplavili medijsko tržište, tvrdi Jasen Zasurski, legenda ruskog novinarstva, profesor žurnalistike na Moskovskom univerzitetu Lomonosov, odgovarajući tako na sve češća, gotovo panična predviđanja smrti „papirnih” novina. Trenutno novinari koji žele da zarade...\n20.10.2009 u 22:00\n„Kvele” je mrtav\n„Kvele je mrtav“, naslov je u najtiražnijem evropskom i nemačkom listu „Bildu“ povodom poslovnog sunovrata ove velike i nekada ugledne trgovačke kuće. Posle 82 godine postojanja „Kvele“ – jedno od najpoznatijih evropskih imena u prodaji robe preko kataloga – odlazi u likvidaciju. Posrtanje „Kvelea“ trajalo je gotovo celu poslednju...\nMardok najavio kraj štampe\nAustralijanac Rupert Mardok, medijski mogul i jedan od najbogatijih ljudi na svetu, planira da do kraja godine počne da naplaćuje pristup mnogobrojnim internet sajtovima koje kontroliše. Suočen s velikim padom prihoda od prodaje novina i oglasnog prostora u njima, Mardok je napravio tim koji treba da razvije novi način naplate informacija i sudeći po njegovim izjavama u pitanju je takozvani...


ŠEST MITOVA O EVROPSKOJ UNIJI Srbija stremi ka članstvu, ali se svako malo "sapliće" na TEORIJAMA ZAVERE\nFoto: Nenad Mihajlović, Đorđe Kojadinović, Shutterstock / RAS Srbija\nNećemo moći da pravimo čvarke i pečemo rakiju, kljukaće nas GMO hranom, oteće nam ćirilicu i još ćemo povrh svih prethodno navedenih uvreda po srpstvo morati da uđemo u NATO - ovo su samo neki od strahova građana Srbije kada je u pitanju pristupanje Srbije Evropskoj uniji.\nIako je članstvo u evropskoj porodici naroda, kako se često izstiče, strateški cilj Srbije, niko nije očekivao da na tom putu neće biti nedoumica kod građana. Međutim, i na žalost, mišljenje šta konkretno znači ulazak u EU za Srbiju često je zasnovan na dezinformacijama.\nTe "mitove", kako ih je nazvalo Ministarstvo za evropske integracije, ono je i demistifikovalo, i u jednoj od svojih publikacija građane pokušalo da reši bojazni da će im se nešto strašno desiti članstvom tim članstvom.\nOvo su samo neke od bojazni koje Srbi imaju kada je reč o Evropskoj uniji.\nZastave Srbije i EU\n"Članstvo u EU = članstvo u NATO"\nPrema osnivačkim ugovorima EU, članstvo u Uniji nije uslovljeno članstvom u NATO. Šest zemalja članica EU nisu i članice NATO: Austrija, Finska, Malta, Kipar, Irska i Švedska. Zato se, prilikom pristupnih pregovora o članstvu Srbije u EU, ne razgovara o članstvu u NATO kao jednom od uslova za evropske integraciju Srbije, navodi se u publikaciji Ministarstva za evropske integracije.\n70. rođendan NATO u senci četiri problema\nSrbija je napravila svoj izbor o načinu saradnje sa NATO, kada je u decembru 2006. godine pristupila programu Partnerstvo za mir. Za Srbiju to predstavlja optimalan okvir za ostvarenje sopstvenih bez bednosnih ciljeva - unapređenje odbrambenih sposobnosti uz zadržavanje vojne neutralnosti.\n"Neće biti ćirilice"\nOva bojazan posebno je interesantna, zato što ne može biti dalje od istine, upravo suprotno, ćirilica već jeste jedno od zvaničnih pisama Evropske unije, zahvaljujući Bugarskoj koja je članica EU.\nZvanični jezik svake države članice je u isto vreme zvanični jezik Unije, tako da će po ulasku naše zemlje u EU i srpski jezik postati zvanični jezik.\nPo čemu je srpska ćirilica posebna?\n"DA SE BOLJE RAZUMEMO" U Hrvatskoj osvanuli plakati sa porukama kandidata za predsednika Hrvatske NA ĆIRILICI (FOTO)\nTo znači da će se svi dokumenti prevoditi na srpski jezik i biti dostupni građanima Srbije na njihovom jeziku. Oni će, takođe, moći da se obraćaju institucijama Evropske unije na svom jeziku, a srpski predstavnici u Evropskom parlamentu moći će u parlamentarnom radu da ga koriste.\nU Ugovoru o EU izričito je navedeno da Unija poštuje nacionalni identitet država članica, jezičku i kulturnu raznolikost. Evropska unija pomaže državama u očuvanju njihovih posebnosti u različitim kulturnim izrazima.\n"Svinjokolj i rakija postaju prošlost"\n- Nije tačno da srpski tradicionalni poljoprivredni proizvodi, kao što su sirevi i rakija, neće moći da se prodaju na tržištu Evropske unije - eksplicitno se navodi u pomenutoj publikaciji.\nTradicionalne proizvode koji se prave u domaćinstvima biće i dalje moguće proizvoditi za sopstvene potrebe, a ukoliko se budu prodavali na tržištu, moraće da ispune zahteve koji se odnose na bezbednost prehrambenih proizvoda u svim državama članicama EU.\nCilj je da se potrošači zaštite od trovanja hranom, trihineloze ili salmonele. Ovi zahtevi EU su već preneti u domaći Zakon o bezbednosti hrane.\nTakođe, EU neće zabraniti ni svinjokolju (ovdašnji običaj), a moći ćemo i da proizvodimo domaće kobasice, kulen, čvarke i kada budemo deo EU.\nDakle, klanje životinja u domaćinstvima i proizvodnja specijaliteta od mesa biće dozvoljena za potrošnju u tom domaćinstvu. Meso u prodaji moraće da potiče iz klanica.\nOD SIROTINJSKE HRANE DO DELIKATESA Čvarci su danas skuplji od pršute i francuskog sira, a evo i otkud cena od 1.500 dinara\nPropisi EU koji se tiču klanja životinja vrlo su precizni i ne dopuštaju nepotrebno mučenje životinja.\nZanimljivo je i da će Srbija u procesu pristupanja EU moći da dobije zaštitu svoje rakije od šljive pod nazivom “srpska šljivovica”, kao što je i Češka 2007. godine zaštitila u EU kao proizvod geografskog porekla sopstvenu vrstu rakije od šljive u Moravskoj, pod nazivom “slivovice”.\n"Srpska privreda propada zbog EU"\nIntegracija Srbije u EU neće dovesti do propasti srpske privrede, naprotiv, u globalizovanom privrednom okruženju razvoj Srbije će u velikoj meri počivati na integraciji srpske privrede u evropske privredne tokove.\nTržište EU je tržište bez carina i drugih uvoznih ograničenja, a zajednička pravila jedinstvenog tržišta EU omogućavaju ravnopravan pristup svim privrednim subjektima na teritoriji na kojoj živi više od pola milijarde stanovnika.\nKoliko će srpska privreda biti konkurentna na tržištu Evropske unije zavisi od preduzetničkog duha, ulaganja u tehnologiju i obrazovanja te promovisanja srpskih proizvoda na tržištu EU.\n"Ješćemo GMO hranu"\nEU ima jedan od najstrožih režima kada su u pitanju genetski modifikovani organizmi (GMO) koji se koriste za ljudsku potrošnju. Zabranjeno je stavljanje na tržište GMO hrane koja nije prošla dugu i rigoroznu proceduru odobravanja u kojoj se ispituju njena rizična svojstva.\nGMO IZMEĐU MITA I ISTINE Srbija će morati da DOZVOLI genetski modifikovanu hranu, a srpski genetičar je objasnio šta je ona ZAPRAVO\nOva procedura u praksi prosečno traje oko 45 meseci. Na kraju, odobrena GMO hrana mora biti propisno obeležena, kako bi potrošači bili obavešteni da li hrana koju kupuju sadrži u sebi genetski modifikovane sastojke i kako bi sami doneli odluku o to me da li žele da konzumiraju GMO.\nTakođe, Srbija može prilikom usklađivanja svojih propisa sa pravilima EU da zabrani gajenje GMO na svojoj teritoriji, što praktikuje trinaest država članica.\nBorelj: Srbija je ključan partner EU\n"Članstvo u EU - više štete nego koristi"\nEvropska unija je, kao najveći donator finansijske pomoći, obezbedila Srbiji od 2007. godine do sada kroz pretpristupne fondove ukupno 2,8 milijardi evra bespovratnih sredstava, govore najsvežiji podaci.\nOsim donacija iz pretpristupnih fondova EU (IPA fondovi) i same zemlje članice Evropske unije obezbedile su značajnu finansijsku podršku našoj zemlji.\nGde u Srbiji završi OGROMAN novac iz Evropske unije, a šta nam daje Rusija\nSRBIJA OD EU DOBILA 2,8 MILIJARDI EVRA BESPOVRATNO "Balkan prioritet i u narednom periodu"\nFabrici: Iz EU stiglo 1,6 milijardi evra direktnih INVESTICIJA\nZa razliku od kredita koje neke države nude Srbiji, novac iz IPA fondova je bespovratan - tako dobijeni, a uspešno potrošeni novac, Srbija ne vraća.\nOd 2000. godine, EU je, zajedno sa državama članicama, ubedljivo najveći donator sa 75 odsto od ukupne bespovratne pomoći koju je Srbija primila.\nMerkel: Srbija napredovala ka EU\nEU je u Srbiji investirala u saobraćajnu infrastrukturu, zdravstvo, kvalitet vazduha i vode, upravljanje otpadom, pristupanje programima EU kao što je Erasmus i reformu javne uprave kako bi pružala bolje usluge građanima.\nGotovo 4.500 profesora, studenata, nastavnika i đaka iz Srbije moći će na RAZMENU U ZEMLJE EU\nPoslednjih godina pomoć je sve više orijentisana na pripreme za članstvo u EU.\nTakođe, kada su Srbiju u maju 2014. zadesile katastrofalne poplave, Evropska unija je među prvima reagovala. Odmah su poslati timovi specijalaca i humanitarna pomoć a Evropska unija je ukupno obezbedila više od 170 miliona evra pomoći.\nPacoli: Generalna skupština Interpola ponovo odlučuje o članstvu Kosova\nŠpanski ambasador: Snažna podrška Srbiji na putu ka Evropskoj uniji\nJoksimović: Strateški cilj Srbije je punopravno članstvo u Evropskoj uniji\nDOK BORBA SA KORONOM TRAJE, OTVARAJU SE STARI-NOVI "FRONTOVI" Pet stvari koje su se desile "ispod radara", a koje bi i Srbiju mogle da sačekaju na SLEDEĆEM ĆOŠKU\nIako je fokus i domaće i svetske javnosti protekla gotovo dva meseca samo jedan - borba sa pandemijom korona virusa, i iako se čini da je život, naročito politički potpuno stao, u realnosti nije baš tako. (Da biste nastavili sa čitanjem, potrebno je da se pretplatite na neki od "Blic premium" paketa)\nMALI PIKASO DOBIĆE SRPSKI PASOŠ Brnabić uručila srpsko državljanstvo avganistanskoj porodici Nuri\nPredsednica Vlade Srbije Ana Brnabić uručila je danas porodici Nuri državljanstvo Republike Srbije i istakla da je Srbija u doba najveće migrantske krize pokazala ljudsko lice kojim se ponosimo.\n"IZDRŽIMO JOŠ VREME KOJE STRUKA TRAŽI OD NAS" Višković: Naš strah je da iz Fedracije ne ugroze mere koje sprovodimo u Srpskoj\nUDARALE ŠTIKLICAMA PO JAHTAMA BOGATE KLIJENTELE Starlete i afera ELITNA PROSTITUCIJA koja godinama besramno trese Srbiju i Balkan\nVučić: Jedino što se nadam da ću dočekati da Danilo ode na Sajam, pa posle toga kući\nNOVI PAD BROJA PREMINULIH U Španiji za 24 časa umrlo 605 osoba


Gde naći paradajz sa ukusom paradajza - U sistemu digitalne tržnice OrganicNet nekoliko hiljada korisnika, platforma uskoro dostupna i u Engleskoj - Edukaplus\nGde naći paradajz sa ukusom paradajza – U sistemu digitalne tržnice OrganicNet nekoliko hiljada korisnika, platforma uskoro dostupna i u Engleskoj\nKako i gde pronaći paradajz sa okusom paradajza zanima mnoge. Plastičan i bez ikakvog ukusa, nedovoljno sazreo može se naći u svakoj trgovini, kao i ostalo povrće i voće – lepo na izgled, ali puno pesticida. Stoga i ne čudi popularnost i sve veća tražnja organske hrane, te se ideja novosadske firme Eton digital za prvu digitalnu tržnicu domaće i zdrave hrane pokazala kao uspešna. Platforma OrganicNet dostupna je korisnicima oko godinu dana i za to vreme prikupila je oko 200 registrovanih proizvođača i nekoliko hiljada potrošača. Prednosti jedne ovakve platforme prepoznao je i stručni žiri nagrade Aurea 2017, koju je poslovni portal eKapija dodelio devetu godinu zaredom, a kompanija Eton digital ponela je specijalno priznanje za inovativnost.\nPomoću OrganicNet-a potrošači direktno dolaze do kupaca, sami dogovaraju uslove i cene proizvoda, trgovina se ocenjuje i komentariše, a ocene su vidljive na profilu proizvođača. Kako za eKapiju kaže direktor Eton digitala Boban Tanović, pomoću ove platforme tako, proizvođači grade svoju reputaciju.\n– Kao kada znate nekoga na pijaci ko prodaje dobro voće, povrće ili piliće – sada se priča o dobrom proizvodu širi i na internet, prenosi se i postaje dostupnija i drugim ljudima. To je naš doprinos. Ovaj vid marketinga proizvođačima puno znači, kao i to što svoje proizvode mogu da prodaju po realnim cenama, a ne po onim na kojima supermarketi insistiraju. Takođe, imaju slobodu kretanja na tržištu i, ako imaju dobar proizvod, rezultati stižu, što će rezultirati i širenjem proizvodnje.\nNaš sagovornik dodaje da je cilj platforme da poveže ljude koji proizvode domaće i zdrave, organske proizvode direktno sa potrošačima.\n– Svaki čovek bi trebalo da ima pristup boljoj i kvalitetnijoj hrani, pogotovo u današnje vreme kada je skoro sva hrana modifikovana na neki način. Nije normalno da paradjz može da stoji u frižideru mesec dana i da mu ništa ne bude – kaže Tanović.\nDirektor Eton digitala ističe da su zadovoljni prvom godinom poslovanja, pogotovo zbog proizvođača koji veruju u svoj proizvod i ovu platformu.\nBoban Tanović prima specijalno priznanje za inovativnost Aurea 2017 – Kada smo posetili proizvođače videli smo da su oni promenili način života i potpuno se posvetili organskoj proizvodnji. Skoro religozno veruju u ovo i njihov entuzijazam prelazi i na nas i na potrošače. Kada vidite da neko voli paradajz ili jabuku što je gajio i veruje u njih, to verovanje se, neminovno, prenosi i na kupca. Sve je to jako lepa priča, a mi hoćemo da radimo dobre stvari.\nTanović ističe da se ovakve platforme nikada ne završavaju, te da će, ako projekat bude uspešan, raditi na njemu narednih 15-ak godina i više.\n– Takva je i priroda posla kojim se mi bavimo. Nedostataka sigurno ima, ali i načina da se poboljšaju stvari. Dobijamo povratne informacije i od proizvođača i od kupaca i konstantno unapređujemo platformu.\nSrbija je, kaže naš sagovornik, malo tržište za veće uspehe, ali „ako ovakav model prolazi na našem tržištu, na drugima će tek da bude uspešan“.\nOrganicNet za Veliku Britaniju\nPlatforma OrganicNet rađena je za potrebe korisnika na globalnom nivou, a budući da kompanija Eton digital, ima sedište u Velikoj Britaniji, u planu je da Engleska bude prvo sledeće tržište.\n– Planovi se pokreću polako. Ja živim u Velikoj Britaniji i poznajem to tržište pa ćemo uskoro početi sa angažovanjem proizvođača u nekim krajevima, i primeniti model koji smo upotrebili i u Srbiji. Ovde smo imali jako dobar marketing, prvenstveno zbog toga što radimo dobre stvari. Planiramo da isti princip primenimo i na zapadu i nadam se da ćemo imati iste rezultate.\nTanović dodaje i da trenutno traže poslovnog partnera sa kojim bi dalje razvijali platformu.\nProsečna transakcija 15-20 EUR\nOrganicNet tržnica zasad funkcioniše u Srbiji i dostupna je na srpskom i engleskom jeziku. Pokriva oko 20-30% organskih proizvođača i nekoliko hiljada kupaca, a prosečno se na njoj obavi 6-7 transakcija dnevno, prosečne vrednosti 15-20 EUR.\nIdeja osnivača OrganicNet-a je da stimulišu male proizvođače, pa je prodaja proizvoda do prvih 1.000 EUR besplatna, odnosno odvija se bez provizije, nakon čega će platforma proizvođačima naplaćivati 10% po transakciji.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Fudbal :: Igrali smo kao pioniri\nRODŽERS BIJESAN 13. 09. 2017. 18:58 >> 18:28 0\nMenadžer škotskog Seltika, Brendan Rodžers bio je izuzetno ljut na svoje igrače nakon sinoćnjeg poraza u Ligi šampiona na domaćem terenu od Pari Sen Žermena (PSŽ), rezultatom 0:5.\nPrema Rodžersovim riječima njegovi fudbaleri u pojedinim trenucima susreta izgledali su kao pioniri.\nRodžers je posebno bio nezadovoljan izdanjem Seltika u prvom poluvremenu u kojem su primili tri gola.\n“Ovo je nivo fudbala na kojem morate voditi računa o lopti i naporno raditi. U prvom poluvremenu to nijesmo radili, u pojedinim trenucima izgledali smo kao U-12 ekipa. Naravno, nedostajalo nam je nekoliko važnih igrača koji će nam pomoći na ovom nivou, ali svaka utakmica će biti veoma teška, to je realnost ovog takmičenja“, rekao je Rodžers i nastavio:\n“Ne želim biti previše surov prema mojim igračima. PSŽ je potencijalni osvajač Lige šampiona i gdje smo mi u toj priči, uz sav respekt, to nije razlika od samo jednog ili dva nivoa, nego tri ili četiri. Uvijek moramo biti konkurentni, a u tom prvom poluvremenu nijesmo bili. Ipak, drugi dio je bio mnogo bolji i naši navijači su to potvrdili.“\nPSŽ je impresivno krenuo u Ligu šampiona. Golove za pariski klub postigli su Nejmar i Mbape po jedan, te Edinson Kavani dva, dok je Mikael Lustig uspio savladati sopstvenog golmana.\nU drugom kolu grupe ”B” škotski šampion ide u goste Anderlehtu, dok će PSŽ u derbiju dočekati minhenski Bajern. Utakmice će se igrati 27. septembra.\nLiga šampiona Brendan Rodžers\nKlop: Salah neizvjestan za SP\n27. 05. 2018. 1\n"Nema krivca za poraz, greške se događaju"\nBejl: Razočaran sam što sam bio na klupi, ali...


U RS tvrde: Uslovi i potezi MMF-a nerealni i politički\nBlokada Parlamenta BiH koji nije još donio zakon o akcizama, te nemogućnost dogovora socijalnih partnera iz RS oko zakona o radu, blokiraće aranžman MMF-a sa BiH. Za vladajuće u RS ova odluka MMF-a je politička, dok su ekonomisti, s druge strane, mišljenja da će vlasti u ovom entitetu posegnuti za skupljim komercijalnim kreditima i prodajom evro obveznica, što će negativno uticati na finansijsku stabilnost RS.\nJedva sklepani budžet Republike Srpske najvjerovatnije neće biti ostvaren u onoj mjeri u kojoj je zamišljen u glavama vlasti ovog entiteta. Zbog nepoštovanja dogovora sa MMF-om, budžet RS će biti uskraćen za 66 miliona KM, a razlozi su nedonošenje novog zakona o radu i nemogućnost dogovora u Parlamentu BiH oko zakona o akcizama.\nMinistar finansija RS, Zoran Tegeltija kaže da uslovi MMF-a nisu realni, te će aranžman najvjerovatnije biti prekinut:\n„Ja mislim da aranžmana neće biti jer uslovi koje MMF postavlja nisu realni, nisu stvarni. Ne želim da ulazim u motive zašto je MMF takve uslove postavio, hoću samo da kažem da ne postoji nesporazum sa stanovišta saradnje sa MMF-om po pitanju politika koje trebaju da se provedu, već su nesporazumi sa stanovišta rokova u kojima oni žele da se to provede", kostatuje Tegeltija.\nMinistar rada i boračko–invalidske zaštite RS Petar Đokić smatra da je stav Međunarodnog monetarnog fonda u pogledu novog zakona o radu potpuno pogrešan i da je apsolutno politički:\n„MMF, koliko ja znam, a pokušao sam se raspitati, ni u jednoj zemlji nije postavljao to kao uslov da bi ušao u finansiranje. MMF je, u svim onim kontaktima koje sam i ja do sada imao, govorio o tome na koji način će sredstva koja se planiraju biti trošena, da li država sa kojom oni sarađuju ima transparentan budžetski plan, da li transparentno troši sredstva i da li može da obezbijedi izvore finansiranja za ono što ona planira finansirati", kaže Đokić.\nŠansa kod Rusa\nIako se Vlada RS obavezala u pismu namjere MMF-u da donese novi zakon o radu, do toga najvjerovatnije neće doći u ovoj godini, pa prekidom aranžmana moraju iznaći nova sredstva. Da bi se izvukli iz nastale situacije Vlada planira da se zaduži kod drugih finansijskih institucija, kaže ministar Tegeltija:\n„Naravno da će se ta sredstva tražiti od finansijskih institucija. Ono što smo mi uvijek govorili jeste da su sredstva MMF-a sa stanovišta kamate povoljnija, ali da imaju vrlo kratke rokove. Nije isključena mogućnost da se ta sredstva obezbjeđuju i u aranžmanu sa nekim partnerima iz Rusije.“\nZa Sinišu Vukelića, urednika portala Capital.ba, zaduživanje kod Rusa nije realno kao ni najavljeno emitovanje evro obveznica.\n„O tom kreditu koji se spominje u javnosti – 500 miliona evra – već se priča duže od godinu dana. Posljednje informacije su da je to mnogo manji iznos, od oko sto miliona evra, međutim, i za takav aranžman bi trebalo dosta vremena da se realizuje. Treća karta na koju Vlada RS ide jeste emitovanje evro-obveznica, ali za tu realizaciju i implementaciju trebalo bi najmanje sedam-osam mjeseci, znači, nikako ne bi uspjeli da to završe prije oktobarskih izbora, što vlastima ne ide u korist", ocjenjuje Vukelić.\nMoguća rješenja, osim komercijalnih kredita, mogu se naći u smanjenju rashoda kad je u pitanju administracija i smanjenje izdataka po tom pitanju, ali prema mišljenju ekonomiste Saše Grabovca, to će se teško ostvariti s obzirom da je izborna godina.\n„Vjerovatnoća da će se nešto takvo desiti nije velika, ali suštinski, mislim da ovdje ne možemo razmišljati samo o tome kako namaknuti prihode, nego kako stvarno ući u jednu radikalnu reformu javnog sektora uopšte i neke bolne rezove koji se odnose možda prije svega na smanjenje plata, prije nego neko otpuštanje, a naravno, najbolja je neka kombinacija te dvije mjere, u zavisnosti od institucije do institucije", konstatuje Grabovac.\nOpozicija, sa druge strane, tvrdi da je Vlada RS dugo zamajavala MMF lažnim obećanjima te sada ta neodgovorna politika dolazi na naplatu.\nPrema mišljenju Mladena Ivanića, predsjednika Partije demokratskog progresa, nepoštovanje dogovora sa MMF-om neće oštetiti samo budžete RS i Federacije, već će narušiti ionako loš ugled BiH u svjetskim finansijskim krugovima, a to će najbolje osjetiti sami građani.\n„To će značiti da ozbiljni investitori ovdje neće dolaziti, i to će značiti dalju ekonomsku bijedu u Bosni i Hercegovini još nekoliko godina, i svi ćemo platiti vrlo visoku cijenu jedne potpuno nekompetentne, neodgovorne vlasti koja je samo sjedila i pokušavala da sačuva sebe", zaključuje Ivanič.


Etaloniranje - Birotehna Smederevo - Beograd\nPreduzeće Birotehna doo uspešno posluje na tržištu Srbije od 1984.godine u oblasti proizvodnje, prodaje, servisiranja, uvoza-izvoza vaga i druge opreme, od analitičkih, preciznih trgovačkih, pa do magacinskih i kamionskih vaga.\nŽelimo da Vas obavestimo da Birotehna d.o.o. u okviru svoje organizacione celine poseduje Laboratoriju po standardu SRPS ISO/IEC 17025 za etaloniranje merila mase – vaga i tegova klase tačnosti F1, F2, M1 i M2 akreditovana od strane Akreditacionog tela Srbije. Naš Obim akreditacije za etaloniranje i Sertifikat o akreditaciji možete pronaći u sajtu ATSa.\nBirotehna doo može da Vam ponudi uslugu etaloniranja vaga i tegova po veoma povoljnim cenama i veoma kratkom vremenskom roku.\nPored usluge etaloniranja vaga i tegova u mogućnosti smo i da Vam ponudimo veliki izbor pojedinačnih tegova u plastičnim ili aluminijumskim kutijama, kao i garniture tegova svih vrsta i klasa tačnosti (E2, F1, F2, M1 i M2) sa izdavanjem Uverenja o etaloniranju.\nTegove proizvode renomirani svetski i domaći proizvođači poštujući najviše standarde iz ove oblasti.


Haribo happy cola gumene bombone 200g kesa cena akcija Srbija\nHaribo happy cola gumene bombone 200g kesa cene\nTrenutno nemamo slike za Haribo happy cola gumene bombone 200g kesa\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Haribo happy cola gumene bombone 200g kesa po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Haribo happy cola gumene bombone 200g kesa na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Bombone cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Haribo Bombone, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Haribo happy cola gumene bombone 200g kesa sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Haribo happy cola gumene bombone 200g kesa. Pre kupovine, podatke za Haribo happy cola gumene bombone 200g kesa proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Stefanović: Vučić nije trgovac - Studio B\nStefanović: Vučić nije trgovac\nStefanović: Vučić nije trgovac Beta, Tanjug, RTS\nPolitikaPolitika Pocetna 16. 02. 2017. 19:07:15\nFunkcioner SNS Nebojša Stefanović izjavio da lider SNS Aleksandar Vučić nije trgovac i da to nije politika koju vodi, a da je predsedniku Tomislavu Nikoliću dao vrlo korektnu ponudu preko koje neće ići.\nStefanović je gostujući na TV Prva rekao da ljudi ne žele i ne mogu da glasaju za one koji im ne nude ništa ili im nude povratak u prošlost, ili ne nude dovoljno snažnu borbu ili nude povratak u lopovske godine kakvi su bili nekadašnji režimi i da zbog toga ne mogu da glasaju ni za Vuka Jeremića niti za Sašu Jankovića.\n„Aleksandar Vučić neće da trguje, uvek je ljudima davao više nego što imaju potrebe i zaslužuju, tako je i sada. On hoće da razgovara i to je politika koju vodi i koja je dobra za Srbiju“, kazao je Stefanović.\n„Ovaj poslednji potez učvrstio je poverenje u Aleksandra Vučića. Uz svog predsednika je stalo 185 odbora, svih 17 opštinskih odbora u Beogradu. Politika je mnogo više od matematike, morate imati poverenje gradjana“, kazao je Stefanović.\nKako saznaje RTS, Aleksandar Vučić će u petak prisustvovati sednici Glavnog odbora SNS.\nOne Response to “Stefanović: Vučić nije trgovac”\nfebruar 17, 2017 u 9:42 am\nKaze Gospodin Stefanovic … Vucic nije trgovac .. a malo dalje kaze da je Vucic dao Tomislavu Nikolicu VRLO KOREKTNU PONUDU preko koje nece ici!!!!???


Košarka - Košarkaši Tamiša na novom početku\nKošarkaši Tamiša na novom početku\nNapisano u kategoriji Košarka, 19 avgusta, 2014\nKošarkaški klub Tamiš počeo je sa treninzima i pripremom igrača za novu sezonu u košarkaškoj ligi Srbije. Trener Bojan Jovičić na raspolaganju ima izuzetno mlad tim, koji će na terenu predvoditi najstariji među njima, starosedelac Davor Perak. U toku leta ekipa je pojačana četvoricom novajlija iz razvojne lige. To su Igor Kesar, krilni centar koji je u Tamiš došao iz aleksinačkog Napretka, zatim bek Nemanja Nenadić iz Sloge i Nikola Dragaš, bivši centar novosadske Meridiane.\nTakođe, za Tamiš će nastupati i povratnik Saša Radović, mladi igrač koji je ponikao u ovom klubu, a prethodne sezone je nastupao u dresu Dinama.U trenažnom procesu pančevački košarkaši su od 11.avgusta, ali trener Jovičić kaže da tek sada kreće ozbiljan rad.\n„Tražimo nosioce igre, na tržištu je dosta slobodnih igrača, ali nam je većina njih u ovom trenutku finansijski nedostupna. Zato nećemo žuriti sa odlukama i strpljivo ćemo čekati da okupimo konačan sastav, jer smatram da neće svi kvalitetni košarkaši pronaći inostrani angažman. Što se tiče naših ciljeva, to je u ovom trenutku teško prognozirati, s obzirom da nismo kompletni, jasniju sliku ćemo imati u septembru i nadam se da ćemo tada biti stabilni. Imaćemo verovatno najmlađi tim, što donosi puno potencijala, ali i malo iskustva, tako da će biti potrebno puno rada.“\nKompletne pripreme košarkaši Tamiša odradiće u Pančevu, u planu je desetak pripremnih utakmica, a do sada je zakazano šest provera. Protivnici neće biti samo domaći klubovi, već će se snage odmeravati i sa slovenačkom Elektrom i bugarskim Černomorem. Prvi kontrolni meč biće protiv Proletera iz Zrenjanina 3.septembra, a zvaničan početak sezone zakazan je za 4.oktobar.\nNove medalje za “Panoniju” na početku takmičarske…


Opšti izbori u BiH u nedjelju 7. oktobra\nHome Novosti Gradske novosti Opšti izbori u BiH u nedjelju 7. oktobra\nOstalo je još nekoliko dana da građani odluče za koga glasati u nedjelju. Doduše, neki već znaju, neki nisu sigurni da li će uopšte izaći na izbore (mada je preporuka da izađu, jer se sa neiskorištenim glasačkim listićima nađe način za manipulaciju), a neki još razmišljaju i vagaju predizborna obećanja. Doduše, to su samo obećanja, i ne mora značiti da će biti realizovana, ali priča mora da postoji.\nCentralna izborna komisija (CIK) Bosne i Hercegovine raspisala je početkom maja ove godine Opšte izbore za 2018. godinu koji će, dakle, biti održani 7. oktobra.\nIzbori su raspisani za Predsjedništvo Bosne i Hercegovine, Predstavnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, Predstavnički dom Parlamenta entiteta Federacija BiH, Narodnu skupštinu entiteta Republika Srpska, predsjednika i potpredsjednika Republike Srpske, kao i kantonalne skupštine.\nNa biračkom spisku nalazi se 3.381.000 glasača, koji će moći da biraju između 7.488 kandidata. Izbori će koštitati 8,5 miliona KM.\nKampanja je počela 7. septembra, a CIK ima obavezu da do 7. novembra objavi konačne izborne rezultate.\nNa dan izbora, glasači će zaokruživati nazive stranaka i kandidata hemijskom olovkom koja piše plavom bojom, a po zatvaranju biračkih mjesta svi drugi upisi će biti obavljani crvenom bojom, saopšteno je iz CIK-a. Razlog za to je da se smanji mogućnost za manipulacije.\nIzborna komisija Brčko distrikta BiH danas preuzima takozvani “osjetljivi materijal”, odnosno glasačke listiće i izvod iz centralnog biračkog spiska, koji je razvrstan po glasačkim mjestima. Ukoliko neki građanin nije na biračkom spisku, što se može provjeriti na zvaničnoj web stranici CIK-a BiH, a ima svu potrebnu dokumentaciju, onda se može obratiti lokalnoj izbornoj komisiji da dobije potvrdu za glasanje na nepotvrđenom glasačkom listiću.\nIzborna komisija ranije je zaprimila “neosjetljivi” birački materijal, među kojim i transparentne, odnosno providne glasačke kutije.\nPrethodni postVolonteri Crvenog krsta iz Brčkog učesnici vježbe VIHOR 2018 u Mađarskoj\nSledeći postJesenje uređenje zelenih površina\nNa stadionu FK „Jedinstvo“ postavljeni šatori za eventualnu izolaciju pacijenata\nKrizni štab Brčko distrikta BiH do sada je donio niz mjera i naredbi, s ciljem da se preduprijedi eskalacija epidemije COVID-19. „Niz preventivnih mjera je...


Za posao u centru Beograda pristigla jedna ponuda – iz Novog Sada\nNa otvaranju ponuda za izradu projekata za rekonstrukciju Bezistana pristigla je jedna ponuda, i to projektantske kuće iz Novog Sada. Da li će posao procenjen na 2,5 miliona dinara biti i ugovoren, odlučiće komisija za javnu nabavku koja pregleda jedinu pristiglu ponudu. Na prošlogodišnju istovetnu javnu nabavku nije se javila nijedna projektantska kuća. Opširnije\nPri kraju izgradnja pristupne saobraćajnice Prokopu\nRadovi na izgradnji saobraćajnice sa infrastrukturom i mostovskom konstrukcijom za pristup železničkoj stanici Beograd-Centar, poznatoj pod imenom Prokop, privode se kraju. Radovi su počeli u avgustu prošle godine, a završetak je planiran do kraja maja ove godine. Vrednost ugovorenih radova je 380 miliona dinara. Opširnije\nOtkako je u januaru Skuština grada Beograda usvojila Odluku o načinu izmirenja dospelog duga po osnovu naknade za uređivanje građevinskog zemljišta, preko dvesta dužnika podnelo je zahtev za zaključenje ugovora. Grad Beograd će po zaključenim ugovorima prihodovati više od 200 miliona dinara, a investitorima se omogućava da plate svoje dosadašnje dugovanje, sa ili bez popusta, uz otpis obračunate, a neplaćene kamate. U skladu sa odlukom iz januara, zahtevi se mogu podneti do 27. aprila. Opširnije\nU Direkciji za građevinsko zemljište i izgradnju Beograda danas je potpisan ugovor o projektovanju i izgradnji pešačke pasarele, kojom će se ostvariti veza Velikog stepenišnog silaza i Savskog keja. Ovaj objekat će povezati Beogradsku tvrđavu i pešačku zonu sa šetalištem duž Save i Dunava. Takođe, izgradnjom pešačke pasarele obezbediće se bezbedan prelazak preko frekventne ulice i železničke pruge. Opširnije


Sporazum o saradnji i merama za podizanje bezbednosti novinara\nBeta 26. decembra 2016. 14:25\nSporazum o saradnji i merama za podizanje nivoa bezbednosti novinara potpisali su danas u Beogradu predstavnici novinarskih udruženja, Republičkog javnog tužilaštva i državna sekretarka Ministarstva unutrašnjih poslova Biljana Popović Ivković.\nBiljana Popović Ivković rekla je novinarima u Palati Srbija da je cilj potpisanog Sporazum maksimalna zaštita novinara, a da taj dokument definiše „bliskiju saradnju i komunikaciju“ MUP-a, Republičkog javnog tužilaštva i novinarskih udruženja.\nOna je rekla da Sporazum predvidja formiranje stalne radne grupe za njegovo sprovodjenje i redovne sastanke u narednom periodu.\n„Važno je što ćemo imati stalnu i kontinuiranu saradnju, jer baze podataka se razlikuju u MUP-u, u tužilaštvima i udruženjima novinara. Dogadja se u nekim situacijama da novinari prijave napad nekim udruženjima, a da to ne učine u MUP-u ili nadležnim tužilaštvima“, ocenila je Biljana Popović Ivković.\nIstakla je da će u narednom periodu biti obezbedjena obuka novinara o krivično-pravnoj zaštiti, kao i o osnovama informacione bezbednosti internet portala i primene osnovnih mera zaštite.\n„Nismo uvek bili uspešni. Nažalost postoje odredjena ograničenja koja su, prevashodno, dokaznog karaktera, ponekada i zakonskog. Čini mi se da je potpisivanje ovog sporazuma korak u dobrom pravcu, koji će uspeti da podvuče crtu u vezi onoga što je do sada uradjeno i da ćemo analizom onoga što je do sada bilo uspeti da postavimo pravac postupanja“, rekao je Stamenković.\nOn je kazao da će Sporazum poslužiti novinarima da razumeju šta je uopšte krivično delo, na koji način organi mogu da reaguju kako bi došlo do uskladjivanja svih baza podataka, a da u bazi Republičkog javnog tužilaštva od početka vodjenja postupaka ima oko 70 predmeta u raznim fazama postupanja.\nNaveo je da će zajednička radna grupa uskoro biti formirana na dva nivoa – jedan nivo je opšteg tipa sastavljen od visokih predstavnika svih strana potpisnica koji će analizirati predmete i dogadjaje koji su u toku, dok će drugi nivo biti pojedničane radne grupe formirane na nivou apelacionih javnih tužilaštava nastaviti konkretno postupanje u tim predmetima.\n„Bitna je obuka koja će biti sprovedena kako u javnim tužilaštvima, u direkcijama policije, tako i u novinarskim udruženjima, gde ćemo uzajamno jedni druge uspeti da podučimo o svim elementima neophodnim da bismo imali uspešno krivično pravno postupanje“, rekao je Stamenković.\nPredsednica Udruženja novinara Srbije Ljiljana Smajlović rekla je da postoji izvesna doza nepoverenja izmedju novinara i države, ocenivši da je Sporazum važan vid gradjenja poverenja, što je ključno.\n„Važno je da saznamo zašto se ne mogu otkriti napadači na Davora Pašalića iz Foneta, da saznamo zašto još nisu pronadjeni oni koji su postavili bombu pod prozor Dejana Anastasijevića“, rekla je Ljiljana Smajlović.


Efikasna saradnja Rusije i SAD na nebu iznad Sirije - 21.12.2016, Sputnik Srbija\nEfikasna saradnja Rusije i SAD na nebu iznad Sirije\nRusija i SAD su održale video-konferenciju o realizaciji Memoranduma o bezbednosti letova prilikom operacija u vazdušnom prostoru Sirije. Obe zemlje su... 21.12.2016, Sputnik Srbija\n© Sputnik / Vitalij Anjkov / Uđi u foto-galerijuRaketni razarač SAD "Lasen" doplovio u Vladivostok\nRusija i SAD su održale video-konferenciju o realizaciji Memoranduma o bezbednosti letova prilikom operacija u vazdušnom prostoru Sirije. Obe zemlje su naglasile efikasnost saradnje u povlačenju militanata iz Alepa, saopštilo je Odeljenje za informisanje i masovne komunikacije Ministarstva odbrane Rusije.\n20 Decembar 2016, 15:30\n„Dvadeset i prvog decembra je održana još jedna u nizu video-konferencija eksperata vojnih resora Rusije i SAD o pitanjima realizacije Memoranduma o razumevanju za sprečavanje incidenata i osiguranju bezbednih letova avijacije tokom izvođenja operacija u vazdušnom prostoru Sirije od 20. oktobra 2015. godine“, navodi se u saopštenju ruskog vojnog resora.\nStrane su razmenile mišljenje o događajima koji su se desili od trenutka poslednje video-konferencije, koji se odnose na realizaciju Memoranduma.\n19 Decembar 2016, 11:36\n„Naglašena je efikasnost saradnje Vazdušno-kosmičkih snaga Rusije i Ratnog vazduhoplovstva koje se nalazi na čelu koalicije SAD u sprečavanju incidenata prilikom realizacije zadatka povlačenja civila i militanata iz istočnog Alepa preko dogovorenog koridora“, navodi se u saopštenju.\nEksperti Rusije i SAD su se dogovorili da svoje iskustvo u saradnji koriste u daljem radu sa novom administracijom SAD, kao i u prelaznom periodu.\nOsim toga, kako se navodi, razgovarano je i o mogućim amandmanima na memorandum.


Izuzetno interesovanje za Intesa Farmer izbor za najuspešnije poljoprivrednike\nGotovo 500 poljoprivrednih proizvođača prijavilo se do sada na Intesa Farmer izbor za najuspešnije poljoprivrednike koji Banca Intesa organizuje četvrtu godinu zaredom. U okviru konkursa Banka dodeljuje priznanja u kategorijama ratarstvo, stočarstvo, voćarstvo i povrtarstvo, a od ove godine i nagradu u kategoriji malih poljoprivrednih proizvođača koju je uvela u partnerstvu sa udruženjem Slow Food Srbija.\nPoziv za prijave otvoren je 20.05., a do zatvaranja konkursa ostalo je još svega nekoliko dana.Na takmičenje se do 29.07. mogu prijaviti registrovani poljoprivredni proizvođači, klijenti Banca Intesa, u svim ekspoziturama Banke širom zemlje, putem imejl adrese IntesaFarmerGodine@bancaintesa.rs, kao i putem prijavne forme OVDE.\nNajuspešniji takmicari u svim kategorijama bice proglašeni u oktobru i nagrađeni čekom u vrednosti od 100.000 dinara za kupovinu repromaterijala, kao i putovanjem na relevantnu međunarodnu manifestaciju iz oblasti agrara.


✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Afganistana za Namibiju na eSky.ba?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Afganistana za Namibiju?\n✔ Ako rezerviram let iz Afganistana za Namibiju, mogu li rezervirati ujedno i smještaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Afganistana za Namibiju?\nBudite sigurni, da na eSky.ba ponuda letova iz Afganistana za Namibiju uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizirane za visoki standard.


Nacionalni sport - Subota 01.08.2020 - 15:41\nČekanje je završeno, počela je Superliga, a dan nakon premijere igraju i večiti rivali - Partizan gostuje Napretku u Kruševcu (17.30), dok Crvena zvezda dočekuje Novi Pazar (19.30).\nZvezda čeka duplu krunu skoro deceniju i po FOTO: Instagram/printscreen\nBilo je burno već na startu sezone 2020/2021. u domaćem prvenstvu. Evropski derbi odigrali su TSC i Vojvodina (2:2), koji je uvod imao u separatističkim porukama navijača tima iz Bačke Topole.\nReagovao je posle utakmice i trener “lala” Nenad Lalatović, a ove subote na teren će, između ostalih, i večiti rivali sa najvećim ambicijama.\nZvezda brani domaći tron posle tri uzastopne titule, dok Partizan više od svega želi da vrati zvanje šampiona Srbije.\nCrno-beli od 17.30 gostuju Napretku u Kruševcu, najtežem protivniku otkako je Savo Milošević na klupi tima iz Humske.\n“Više smo imali problema s Napretkom nego sa bilo kojom drugom ekipom u Superligi i to poziva na oprez. Trudio sam se da pripremim ekipu na tu prvu utakmicu, jer samo ako izađemo na teren sa motivom i željom kao da je u pitanju Crvena zvezda ili neka evropska utakmica, možemo da se nadamo dobrom rezultatu. To ove godine generalno važi za sve utakmice u Superligi, a za ovu prvu pogotovo”, poručio je Milošević.\nDva sata posle Partizana, na teren će i crveno-beli. Četa Dejana Stankovića na premijeri dočekuje povratnika Novi Pazar, takođe bez gledalaca na stadionu “Rajko Mitić”, zbog zdravstvenih mera usled koronavirusa.\nZvezda čeka duplu krunu skoro deceniju i po, i to je sigurno svima cilj na “Marakani” za ovu sezonu.\n“Očekujem da krenemo dobro, ipak, još uvek smo u fazi priprema. Igračima sam dao sedam dana duže odmora posle završetka prošle sezone, ali su dobro radili, tako da, mislim da će to možda ne u ovoj, ali već u sledećoj utakmici da bude kako treba”, rekao je Stanković.\nTačka je stavljena na pripreme, kreću prvenstvene obaveze za večite i zagrevanje za evropske izazove.


20 godina Putina – Uspon i pad ruske ekonomije | Talas.rs\nIako velika sila, današnja Rusija suočava se sa ozbiljnim ekonomskim problemima i njena privreda se već nekoliko godina nalazi u stagnaciji bez izgleda da se stvari uskoro promene.\nIstovremeno, popularnost predsednika Putina nalazi se u velikom padu, dok je nezadovoljstvo građana ekonomskom situacijom sve veće. U maju ove godine, Putinova podrška pala je na 30% za razliku od perioda pre deset godina kada je bila oko 70%.\nTeška tranzicija iz komunizma u tržišnu privredu\nOd samog početka tranzicije iz komunizma ka tržišnoj privredi bilo je očekivano da će ona biti teška zbog nasleđa ekonomskog sistema i političkog kolapsa nakon raspada Sovjetskog saveza. Tokom celog perioda devedesetih godina dolazi do drastičnog pada proizvodnje, dok se ekonomija oporavlja tek u periodu dolaska na vlast predsednika Vladimira Putina.\nKroz period od dvadeset godina Putinove vladavine moguće je jasno videti kako se ruska ekonomija oporavljala, onda i rasla (7% godišnje) brže nego ikada u prva dva Putinova mandata, da bi od svetske finansijske krize 2008. godine počela da stagnira sve do danas.\nKorenite reforme nikada nisu sprovedene\nJoš pre dolaska Vladimira Putina na vlast, postojali su pokušali da se ruska privreda reformiše uspostavljanjem tržišne ekonomije sa slobodom trgovine između privatnih preduzeća. Da bi se razumele razmere ekonomske krize u kojoj se Rusija našla 1991. godine, dovoljno je istaći da je BDP pao za 15%, dok je inflacija prešla 100%.\nIako je tržišna ekonomija postojala, korenite reforme sistema nikada nisu sprovedene, između ostalog zbog velikog otpora komunističkih elita koje su bile istrajne u suprostavljanju reformama.\nPoslednjih dvadeset godina u Rusiji može se tačno podeliti i po mandatima ruskog predsednika. Njegov prvi mandat obeležen je reformama, dok već drugi predstavljaju statične godine, a od 2008. godine nastupa kriza i oporavak sve do 2013. godine, da bi na kraju rat u Ukrajini 2014. godine doveo do stagnacije i veće izolacije Rusije od globalne ekonomije.\nPrvi Putinov mandat – godine reformi\nNakon Putinovog dolaska na vlast, usledio je period ekonomskih reformi, reforme sudstva, novih poreskih zakona, a dolazi i do deregulacije rada malih preduzeća. Međutim, početkom dvehiljaditih godina, paralelno sa tržišnim reformama dolazi do smanjivanja političkih i medijskih sloboda.\nPeriod tržišnih reformi trajao je svega nekoliko godina da bi već od 2004. godine došlo do zaokreta od tržišta ka državnom kapitalizmu i sve većoj regulaciji. Jedna od zabluda koja danas postoji u Rusiji jeste da je ekonomski rast posledica državnog kapitalizma – u realnosti, ovakav sistem je doveo do stagnacije ekonomije poslednjih deset godina.\nDrugi mandat – sistem državnog kapitalizma\nIako u drugom Putinovom mandatu počinje period nacionalizacije, rezultati prethodnih ekonomskih reformi su davali rezultate pa je tako i stopa privrednog rasta tih godina bila oko 7%.\nOsim promene ekonomske politike unutar Rusije, od 2012. godine spoljna trgovina postaje više protekcionistička, uprkos članstvu Rusije u Svetskoj trgovinskoj organizaciji. U periodu od deset godina od 1999. godine ruski BDP je porastao za 94% dok se BDP po glavi stanovnika udvostručio.\nMeđutim, ovaj period rasta ne treba pripisivati isključivo reformama, već i rastu cena nafte i gasa. Tako je procena da je trećina do polovine rasta tokom prve dekade Putinove vladavine upravo posledica rasta cene nafte.\nPeriod stagnacije – pad cene nafte, rat, izolacija\nOd svetske ekonomske krize do danas, prosečni godišnji rast ruske privrede iznosi manje od 2 procenta. Kako bi razvili plan razvoja i povećanja rasta, osnovano je preko 20 radnih grupa čiji zadatak je bio da se kreira novi model ekonomskog rasta. Već 2012. godine Putin je pozvao na radikalne promene i unapređenje klime za investiranje i smanjivanja prisustva države u privredi što bi trebalo da dovede do rasta.\nAli, usled pada cene nafte, početka rata u Ukrajini i izolacije od svetske ekonomije, nije bilo naznaka da može doći do ostvarenja Putinovog plana rasta. U narednom periodu dolazi do jače uloge države u ekonomiji umesto liberalizacije i deregulacije. Jedan od takvih primera jesu nacionalni projekti čiji je cilj da dovedu do ekonomskog rasta, ali koji će zapravo više koštati građane Rusije.\nJačati vladavinu prava i smanjiti ulogu države u privredi\nSasvim suprotno, kako bi došla do rasta, Rusija bi više trebalo da poradi na zaštiti privatne svojine, unapređenju poslovnog okruženja i jačanja pravne države, razvijanju konkurencije i smanjenju uloge države u ekonomiji koje sa sobom uvek nosi i visok stepen korupcije.\nUtisak je da aktuelne političke elite na vlasti u Rusiji ne pamte dovoljno period početka devedesetih godinu mogli da vide do kakvog neuspeha je dovela politika u kojoj je država glavni igrač u privredi i gde ona odlučuje kada i koliko para da investira u nešto.\nBez izgleda za rast ruske privrede\nPredviđanja Međunarodnog monetarnog fonda su takva da bi do 2024. godine Rusija trebalo da ostvari rast od 1,6 do 2%, za razliku od očekivanih 1,2% za ovu godinu.\nPodaci ruskog zavoda za statistiku govore da je rast BDP-a u prva tri meseca ove godine bio svega 0,5%. Dok je Centralna banka Rusije prognozirala rast od 1 do 1,5% ove godine, podaci Ministarstva za ekonomski razvoj pokazuju da će očekivani rast do kraja godine biti svega 0,8%.\nReforme bi dodatno ugrozile Putinovu vlast\nMeđutim, najveći problem predstavlja neostvarljivost preporuka MMF-a pošto bi njihova primena značila i neke bolne poteze koji bi mogli da izazovu još veće nezadovoljstvo građana, a što Putin svakako želi da izbegne. Dodatno, ove reforme bi ugrozile i stubove na kojima počiva Putinova vlast.\nUkoliko bi država počela da se povlači iz privrede, kao i ako bi došlo do smanjenja javnog sektora, to bi direktno uticalo na Putinovu podršku, imajući u vidu da su njegovi sigurni glasači zaposleni u javnom sektoru. Sa druge strane, ceo oligarhijski sistem bio bi ugrožen budući da su njihovi poslovi povezani sa državnim nabavkama.\nNajveće opasnosti za decu na Jutjubu – od crtaća do pedofilije\nTAGS: BDP privreda Rusija Vladimir Putin


SLAVICA ĐUKIĆ DEJANOVIĆ: U toku rad na izmenama Zakona o finansijskoj podršci porodicama s decom! • HAPPYTV.RS\nSLAVICA ĐUKIĆ DEJANOVIĆ: U toku rad na izmenama Zakona o finansijskoj podršci porodicama s decom!\n- Došli smo do zaključka da treba pomoći trima kategorijama žena, onima koje imaju visoka primanja, a odu na trudničko ili odsustvuju zbog nege deteta, zatim onima koje imaju manje od šest meseci radnog staža, kao i onima koje su tek počele da rade, a morale su da otvore bolovanje - izjavila je sinoć Ðukić Dejanovićeva.\nNa pitanje da li je upoznata sa zahtevima Inicijative "Mame su zakon", Ðukić Dejanovićeva je naglasila da su mame uvek u pravu kada traže da im se ostvari neko pravo.\n- Ipak, ne smemo da dođemo u situaciju, kao u nekim zemljama u regionu, da obećamo mnogo više nego što možemo. Sa ministarstvima finansija i rada treba da nađemo meru koja će biti u skladu sa zahtevima mama i sa željom svih nas da im damo sve što možemo. Ali moramo da budemo realni - naglasila je ministarka.


24sata.info - Iran neće dati Evropi više vremena za spas nuklearnog sporazuma\nAutor M. B. 19. 06. 2019. • 14:09\nIran je saopćio u srijedu da neće dati evropskim silama više vremena iza roka od 8. jula za spašavanje nuklernog sporazuma, štiteći ga od američkih sankcija.\nPortparol iranske Organizacije za atomsku energiju Behrouz Kamalvandi izjavio je da je Teheran spreman da realizira prijetnju obogaćivanja urana na više nivoe ukoliko Evropljani ne pokažu inicijativu, u potezu koji bi prekršio odredbe nuklearnog sporazuma sa svjetskim silama.\nSvako takvo kršenje povećalo bi ionako velike napetosti između Irana i američkog predsjednika Donalda Trumpa, koji je izjavio da je spreman da poduzme vojnu akciju kako bi spriječio Teheran da se domogne nuklearne bombe.\nTeheran je saopćio u maju da će reducirati svoje povinovanje nukleranom sporazumu postignutom sa svjetskim silama u 2015., u znak protesta zbog američke odluke o povlačenju iz sporazuma i ponovnog uvođenja sankcija Iranu prošloj godini.\nIran navodi da će početi obogaćivati uran do viših nivoa ukoliko evropske potpisnice sporazuma ne zaštite njegovu ekonomiju od američkih sankcija u roku od 60 dana.\n- Iranski dvomjesečni rok preostalim potpisnicama nuklearnog sporzuma ne može se produžiti, i druga faza bit će provedena tačno onako kako je planirano - navodi novinska agencija Tasnim riječi Kamalvandija.\nIranski ministar nafte Bijan Zanganeh također je izjavio u srijedu da Evropa ne pomaže u suprotstavljanju američkim sankcijama iranskom energetskom sektoru kupovinom njegove nafte, prenosi Reuters.


Objektivni su razlozi zbog kojih igra još nije na potrebnom nivou | Standard\n“Nakon utakmice protiv CSKA u kojoj smo nastupili sa svim igračicama koje imamo, nijesmo uspjeli da se uzdignemo i odradimo trenažnu sedmicu koja bi bila adekvatna protivniku protiv koga smo igrali. Tokom sedmice nijesmo mogli da računamo na Lekić, Maslovu i Džaferović koje su propustile nekoliko treninga, a znamo kakve probleme generalno imamo, tako da za ovaj nivo takmičenje i treće kolo Lige šampiona, realno je da imamo velike probleme. Nastavljamo grčevitu borbu za opstanak u Ligi šampiona, vjerujem da ćemo u tome uspjeti i da će nam i ovo iskustvo puno značiti u periodu nakon EHF sedmice. Ekipa je trenutno na niskom nivou, ali razlozi su apsolutno objektivni“, kazao je Adžić.\n“Sa jedne strane to je za brigu, a istovremeno je i realno. Tri dana prije duela protiv CSKA smo odradili trening u kompletnom sastavu, ostale ekipe imaju 50-ak takvih treninga ove sezone. Ove sedmice nijesmo imali ni jedan trening u kompletnom sastavu, tako da je sve ovo objektivno. Ovo je nešto što niko od nas nije doživio u svojoj karijeri, to mogu da kažem kao neko ko je trener 20 godina. Moramo da budemo svjesni situacije u kojoj se nalazimo, to zahtjeva maksimum svih nas, kako bi to nekako „prikrili“ i u nastavku Lige šampiona, došli do željenog cilja, a to je plasman u osminu finala.“\n“Djevojke će u samo četiri dana imati tri jaka meča u dresu reprezentacije. Važno je da su sve ostale zdrave, radićemo da tako ostane i nakon EHF sedmice koja će biti izuzetno naporna, ali i korisna, jer je dragocjen svaki minut na terenu za djevojke poslije svega što su prošle. Liga šampiona nam se „složila“ tako da je svaki naredni protivnik jači od prethodnog. Vjerujem da ćemo na kraju imati jedno veliko iskustvo kada prebrodimo ovaj period, te ostvariti zacrtani cilj, a to je osmina finala. Nakon toga kada zaboravimo ovaj težak period, možemo da idemo ka ostvarenju cilja, a to je plasman na finalni turnir“, zaključio je Adžić.


Klinton i Milibend razgovarali o Avganistanu, Iranu i Bliskom istoku\nAmerički državni sekretar Hilari Klinton razgovarala je danas u Stejt departmentu sa svojim britanskim kolegom, Dejvidom Milibendom, o važnim globalnim pitanjima poput Avganistana, iranskog nukelarnog programa i izraelsko-palestinskog konflikta. Ona je opisala Britaniju kao bliskog saveznika i zahvalila se toj zemlji za njen angažman u Avganistanu. Klinton je dodala da će u predstojećim nedeljama i mesecima raditi na poboljšanju podrške narodu Avganistana.\nDržavna sekretarka je izjavila da Sjedinjene Države i Britanija takodje rade na problemu Pakistana i ukazala da su dve zemlje ponovo obećale da će udružiti snage kako bi postigle sveobuhvatna rešenja na Bliskom istoku.\nMilibend je rekao da sa sobom donosi snažnu predanost britanske vlade saradnji sa američkom vladom u nizu pitanja. Klinton i Milibend su ponovili da bi Iran mogao da bude produktivan član medjunarodne zajednice ukoliko Teheran ispoštuje svoje medjunarodne obaveze vezane za svoj nuklearni program.


Trezvena poruka jednog od najviših zdravstvenih zvaničnika u zemlji usledila je nakon proslava praznika Dana zahvalnosti u kojem su milioni Amerikanaca zanemarili upozorenja da izbegavaju putovanja i velika okupljanja, čak i sa velikim porastom broja slučajeva kovid-19, prenosi Rojters.\nPored ogromnih gubitaka života, zemlja se suočava i sa činjenicom da je zdravstveni sistem zategnut do tačke pucanja, rekao je Redfild. Prema njegovim rečima, zaraza je sada dosegla sve krajeve zemlje i nastavlja da se širi mnogo strmijom putanjom od bilo kog prethodnog talasa pandemije.\n- Realnost je da će decembar, januar i februar biti teška vremena - rekao je Redfild uživo u prezentaciji koju je organizovala Fondacija američke privredne komore.\n- Zapravo verujem da će to biti najteže vreme u istoriji javnog zdravlja ove nacije - poručio je zvaničnik.\nDo danas je više od 270.000 Amerikanaca umrlo od kovid-19. A uticajni Institut za metriku i ocenu zdravstvenog stanja Univerziteta u Vašingtonu predvideo je da bi taj broj mogao da dostigne skoro 450.000 do 1. marta bez većeg poštovanja mera socijalnog udaljavanja i nošenja maski.\nRedfild: Približavamo se VRHUNCU pandemije u SAD\nRedfild: Novi talas korone posle nereda na Kapitolu\n"Ovo vreme nije za ljude kao ja" Iskren intervju Mire Furlan


Uvodi se i sistem nagrađivanja u javnom sektoru | Vranje-Online\nUvodi se i sistem nagrađivanja u javnom sektoru\nPotpredsednica vlade Kori Udovički izjavila da je u pripremi novi paket regulative koji će pomoći da se uvede bolji sistem kako bi se ocenilo ko dobro obavlja posao, što će smanjiti zapošljavanje partijskih kadrova.\nUdovički je u izjavi Tanjugu, objasnila da se predlog zakona o načinu određivanja maksimalnog broja zaposlenh u javnom sektoru, a koji je danas u skupštinskoj raspravi, bavi samo time ko radi potreban posao.\n“Ovaj predlog zakona se bavi time ko radi potreban posao, ali ne i time ko radi dobro, što je mnogo složenije. Spremamo paket regulative koja će nam pomoći da uvedemo bolji sistem i za nagrađivanje”, rekla je Udovički koja je i ministarka državne uprave i lokalne samouprave.\nPrema njenim rečima, u cilju da se u Srbiji napravi bolja struktura zaposlenih u javnom sektoru, menjaće se i važeći Zakon o državnim službenicima.\n“Pripremamo već te izmene i puno akata mora da se dotera. Oni sada čine celu proceduru formalnom, čine puno koraka, a malo o suštini , rekla je ona.\nKako je navela, danas tamo gde i ima ocenjivanja učinka, a to je u državnoj upravi, ali ne i u javnim službama, to su uglavnom pozitivne i visoke ocene, a da bi se to prevazišlo, potrebno je bolje opisati konkretnu poziciju.\n“Zato sada imamo ozbiljan pravni problem, jer nemate osnova da dokazujete kako neko dobro radi. Potrebno je da bolje opišemo poslove da biste mogli da kažete da li ga neko dobro radi. Ako to uradite uopšteno i ako su uslovi koji su potrebni za zaposlene, da može da radi neki posao, dati uopšteno, onda vi pred sudom ne možete nikako da dokažete da je neko dobar ili loš”, navodi ona.\nUdovički je istakla da ne može da se odredi ni za nekadašnje ni za sadašnje partijske kadrove, da su baš oni tako zaposleni, sve dok se ne ojača sistem i kriterijumi za ocenjivanje ko dobro radi posao.\n“Kad se usredsredimo na to ko dobro radi potreban posao, i zadržimo te ljude, vremenom će partijsko zapošljavanje biti sve manje važno” , rekla je Udovički i dodala da bi morali da prepoznamo da je pritisak na partijsko zapošljavanje veći što je manje poslova u privatnom sektoru.\nUpitana zašto je uverena da će racionalizacija sada uspeti kad nije uspevala godinama ranije, Uvdovički kaže da u to pre svega veruje, jer je situacija takva da, kada bismo jos jednom racionalizovali na način na koji se do sada radilo, neizvesno je kako bi državna uprava nastavila da pruža usluge.\n“Ako smo odlučni da držimo disciplinu, da se ne troši više nego što država ima i može, onda to znači da ne možemo da racionalizujemo kao do sada. Ova vlada je odlučna da to uradi, uložili smo puno rada, ima još posla” , rekla je Udovički.\nSagovornica Tanjuga navodi da se radi da se pomogne ministarstvima da oni sada prepoznaju kriterijume, gde ima viška bez kojih se i pored najbolje volje , može.\n“Mi recimo, već sada imamo veliki manjak, recimo inspektora, a bez dobrih inspekcija ne možete da sprovodite zakone. Takođe, postoji ozbiljan manjak u zdravstvu, gde imamo velike troškove u poređenju sa drugim zemljama, ali imamo i manjkove. Neki profili, na pojedinim mestima nam stvarno jako nedostaju”, rekla je Udovički.\nOna je navela da su rađene analize gde ima viškova, ali tačno određivanje je odgovornost svakog resora i ministarstva.\n“To je visoko specijalistički posao i svako od njih mora da vodi računa da vidi kako mogu da se pruže bolje usluge, da se više uradi sa manje” , rekla je ona i dodala da takođe postoji i manjak određenih kadrova.\nPrema njenim rečima, u analizama koje su do sada rađene, i u kojima se poredio broj zaposlenih po sektorima sa drugim zemljama. U tom poređenju, kako je rekla, pokazalo se da kod nas zdravstvo, pravosuđe i unutrašnji poslovi, nešto i odbrana, imaju viškova.\nDržava, kako je rekla izdržava oko 500.000 zaposlenih, zdravstvo zapošljava oko 120.000 ljudi, školstvo oko 150.000 ljudi i to su najveći resori.\nGovoreći o otpremninama, ona je rekla da predlog zakona propisuje da se dobrovoljna otpremnina, odnosno, sporazumni raskid može nuditi zaposlenima na poslovima za koje je već prepoznato u globalu, ne pojedinačno, da tu ima viška.\n“Napraviće se analiza na osnovu koje će se znati gde se to očekuje da će biti viškova, gde ima prostora da se uštedi, i ta opcija će da se ponuda tamo gde ima prostora za štednju” , rekla je Udovički.


Raste optimizam među svetskim i srpskim poslovnim liderima - BIZlife\n07/03/2018 | 09:53\nU istraživanju predstavljenom na “Kopaonik biznis forumu”, više do polovine (57 odsto) poslovnih lidera u svetu uvereno je da će se privredni rast na globalnom nivou uvećati u narednih godinu dana. To je znatno veći broj u odnosu na prošlu godinu (29 odsto) i najvećRi porast od 2012. godine, kada je kompanija PwC započela da sprovodi ankete o globalnom rastu.\n“Optimističan stav izvršnih direktora kada je reč o globalnoj ekonomiji rezultat je veoma stabilnih ekonomskih indikatora. Ako se uzme obzir da je ekonomija evrozone prošle godine porasla za 2,5 odsto, što je najveća stopa rasta u poslednjih deset godina, kao i predvidjanja porasta BDP-a na većini glavnih globalnih tržišta, ne iznenadjuje toliki optimizam”, rekao je direktor za razvoj poslovanja kompanije PwC Srbija Vladislav Cvetković.\n“Danas, uspešne kompanije treba da teže ka uspostavljanju saradnje sa univerzitetima, i to na svim nivoima, kako bi mladi ljudi mogli da steknu potrebna znanja i veštine. Premda zbog birokratije u pojedinim zemljama ovo nije lako ostvariti, od izuzetne je važnosti da kompanije pronadju partnere u obrazovnom sektoru koji će svojim primerom promeniti ovu situaciju”, ukazala je partner u kompaniji PwC Srbija Biljana Bogovac.


"ZAVRŠIĆEŠ U CRNOJ KESI" Tanja Savić na meti jezivih pretnji zbog veze sa Draškom Stanivukovićem: Sumnja ko stoji iza toga\nFoto: Siniša Pašalić, Oliver Bunić / RAS Srbija\nI taman kada je sinove uspela da vrati iz Australije i svoj život konačno "skocka", Tanja Savić ponovo prolazi kroz pravi pakao, otkad se pročulo da je u šemi sa gradonačelnuikom Banjaluke Draškom Stanivukovićem.\nKako pišu mediji, Draškova familija protivi se njegovoj vezi sa folk pevačicom kojoj su čak počele da stižu i pretnje u vidu komentara na mrežama - kažu joj da, ukoliko se ne okane političara, neće se dobro provesti.\nTANJA SAVIĆ BRANI STANIVUKOVIĆA OD MUŽA: "Ogavne reči, Draško ovo nije zaslužio..."\nSAZNAJEMO Stanivuković zvao Tanju Savić posle pretnji njenog muža Dušana: "Samo se ti opusti"\n- Tanja je videla neke komentare, nešto u stilu završićeš u kesi, okani se tog političara i slično - započinje izvor Scandala! i objašnjava:\nFoto: Tanjug/ Strahinja Aćimović, Snežana Krstić / RAS Srbija\ndrasko tanja kombo RAS Tanjug Strahinja acimovic, snezana krstic\n- Sumnja se da iza toga stoji njegova dalja rodbina jer su, kako se po Bosni priča, ljubomorni na njegovu sreću. A Tanja je lepa, uspešna, sad je i slobodna, dobro zarađuje… Prosto im i ovako smeta njihov uspeh, a sad kad su čuli i s kim je navodno u vezi, hoće da puknu od muke, pa su udarili na Tanju. Neki joj doduše kažu i da joj nije trebala ta afera zbog svega što je prošla sa mužem Dušanom, međutim, Tanji je toliko svega preko glave, pa me ne čudi što sve kulira i gleda svoja posla, kao uostalom i taj političar - završava izvor.\nVIDEO: Tanja Savić prvi put o novom dečku\nTanja Savić sve oprostila Stanivukoviću, a ovaj PEVAČ JE SA NJOM RASKINUO ZBOG LJUBOMORE: Bio je njena prva ljubav i danas ljubi lepoticu


Saveznik Navaljnog poziva na sankcije Zapada\nTanjug 1. februara 2021. 22:45\nMOSKVA – Bliski saveznik zatvorenog kritičara Kremlja Alekseja Navaljnog pozvao je danas Zapad da ličnim sankcijama udari na uži krug predsednika Vladimira Putina, predviđajući da bi taj potez mogao pokrenuti potencijalno destabilizujuću borbu među ruskom elitom.\nLeonid Volkov, za kojim ruske vlasti tragaju zbog optužbi da je nelegalno podsticao maloletnike da prisustvuju protestima protiv Kremlja, uputio je poziv uoči sudskog ročišta koje bi moglo dovesti do zatvaranja Navaljnog na tri i po godine, navodi Rojters.\n„Nadamo se da će biti oštrih sankcija protiv ljudi na koje se Putin oslanja, protiv njegovih novčanika i njegovog užeg kruga. To će biti izuzetno neprijatan udarac za Putina i kazna za njegova krivična dela“, rekao je Volkov Rojtersu.\nKremlj je danas saopštio da su potezi saveznika Navaljnog da podstaknu Zapad da sankcijama pogodi Rusiju pokazali da se ponašaju kao „strani agenti“ i poručili da bi bilo kakve nove sankcije bile neprihvatljive.\nNavaljni, jedan od najistaknutijih Putinovih kritičara, uhapšen je krajem prošlog meseca nakon što se iz Nemačke prvi put vratio u Rusiju otkako je navodno otrovan nervnim agensom.\nNavaljni optužuje Putina da je naredio njegovo ubistvo, što Kremlj negira.


NE ZANIMAJU GA DRUGI: Dodik protiv davanja azila ilegalnim migrantima | Slobodna Bosna\nNE ZANIMAJU GA DRUGI: Dodik protiv davanja azila ilegalnim migrantima\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik izjavio je da je protiv davanja azila ilegalnim migrantima i da je za pooštravanje zakona koji regulišu pitanje migracija da bi se spriječilo njihovo stacioniranje u BiH.\n"Mi u Republici Srpskoj ne možemo prihvatiti migrantske centre, ali nam isto tako ne treba BiH koja bi lako dala azil tim ljudima i to kasnije prevela u državljanstvo", rekao je Dodik novinarima u Mrkonjić Gradu.\nDodik je naglasio da Republiku Srpsku ne interesuju politike Zapada i Evrope koje govore o tome kako su zainteresovani za BiH kako bi ovdje napravili sabirne centre za migrante.\n"Oni to govore javno i samo oni naivni ovdje mogu da to prećute. Ta politika Evrope nas ne zanima. Kada nam prigovaraju za humanost naš odgovor je - otvorite granice i primite ove migrante koje ste vi proizveli, nemojte ih nama ovdje ostavljati", poručio je Dodik.\nPrema njegovim riječima, Republika Srpska ima jasnu politiku u vezi sa migrantima.\n"Vlada je donijela svoje mjere koje podrazumijevaju da ovdje nema sabirnih centara i da oni ovdje ne mogu da se duže zadržavaju. Te mjere podrazumijevaju da pomognemo tim ljudima da prođu kroz Republiku Srpsku", zaključio je Dodik.


Jovanović: Oduzeli su sva prava Vojvodini Ustavom iz 2006. | Autonomija\nJovanović: Oduzeli su sva prava Vojvodini Ustavom iz 2006.\nTadić, Nikolić, Dačić i Koštunica zajedno su oduzeli sva prava Vojvodini Ustavom iz 2006. godine\nPredsednički kandidat Liberalno-demokratske partije Čedomir Jovanović optužio je danas lidere Demokratske stranke, Demokratske stranke Srbije, Srpske napredne stranke i Socijalističke partije Srbije da su svojom politikom oduzeli sva prava Vojvodini Ustavom iz 2006. godine.\n„U odnosu prema Vojvodini jasno se vidi da u Srbiji postoje dve politike. Jedna koja je oličena u Tadiću, Nikoliću, Dačiću i Koštunici, koji su zajedno oduzeli sva prava Vojvodini Ustavom iz 2006. godine, i naše politike koja se zalaže da se iskoriste svi vojvođanski potencijali jer Vojvodina može i mora da bude motor izgradnje moderne, evropske Srbije“, izjavio je u Jovanović.\nU saopštenju LDP-a navodi se da je Jovanović ocenio da je ideja moderne i efikasne Vojvodine nezamisliva ukoliko je put do nje put sukoba sa preostalim delom Srbije, ali da su danas, nažalost, odnosi u srpskom društvu upravo takvi.\n„Zato u Vojvodini tražimo podršku i razumevanje za taj prvi posao koji želimo da počnemo da radimo nakon izbora 6. maja, a to je izgradnja moderne zemlje na novom Ustavu, i u okviru svega toga moderno uređene Vojvodine“, rekao je Jovanović.\nMijić: SPS da se izjasni o Miloševićevom odnosu prema Vojvodini\nPotpredsednik Liberalno-demokratske partije (LDP) Dušan Mijić izjavio je danas da se ta stranka zalaže da Vojvodina ima zakondoavnu, izvršnu i sudsku vlast, kao i izvorne prihode i imovinu i optužio neke druge partije da su neiskrene u zalaganju za sutonomiju Vojvodine.\nMijić je na konferenciji za novinare rekao da se to pre svega odnosi na Socijalističku partiju Srbije (SPS), čiji funkcioneri sada izjavljuju da su za „snažnu Vojvodinu” a da se pre toga nisu odredili prema Miloševićevoj politici, koja je tokom devedesetih godina „uništila Vojvodinu”.\n„Hoću da podsetim da je jogurt-revolucijom iz 1988. godine ukinuta upravo ta snažna Vojvodina, i to od strane Miloševićevog režima”, rekao je Mijić.\nPrema njegovim rečima, i Ujedinjeni regioni Srbije, koji se sada zalažu za decentralizaciju, imali su dovoljno vremena da pokažu koliko su zaista iskreno za decentralizaciju, pošto su od 2000. godine na vlasti.\nMijić je rekao da Liga socijaldemokrata Vojvodine (LSV) ima svoje zasluge u borbi za autonomiju Vojvodine, ali je sada u koaliciji sa Demokratskom strankom, koja, kako je ocenio, u proteklom mandatu na republičkom nivou vodila politiku koja nije bila dobra za Vojvodinu.\nKritikovao je i činjenicu da Vlada Srbije još uvek nije donela uredbu kojom se Vojvodini vraća određena imovina, na osnovu dogovora koju je premijer Mirko Cvetković postigao sa LSV-om.\n„To je još jedan dokaz da se o Vojvodini ne može razgovarati na osnovu nekakvih dogovora, već da pitanje imovine Vojvodine mora biti regulisano zakonom”, kazao je Mijić, koji je i predsednik Pokrajinskog odbora LDP-a.\nOcenio je da Vojvodini treba da pripadnu sva prirodna dobra i bogatstva koja se nalaze na njenoj teritoriji, uključujcuhi i putnu i željezničku mrežu.\nMijić je pozvao građane da podrže Deklaraciju „Vojvođanski preokret”, u kojoj se iznosi vizija autonomije Vojvodine.\n(Pod) razno (1.748) Arhiva (16) Autori (1) Stvarni ljudi (15) Autonomija (16.661) Antidiskriminacija (69) Autori (2.432) Aleksandar Kocić (47) Aleksandra Bosnić (11) Ana Lalić (12) Branislava Opranović (34) Dinko Gruhonjić (84) Dragana Rakić (20) Đerđ Konrad (49) Igor Besermenji (205) Jan Briza (11) Larisa Inić (34) Laslo Vegel (410) Milivoj Bešlin (7) Miloš Vasić (82) Mirko Đorđević (146) Natalija Jakovljević (12) Nedim Sejdinović (41) Nora Hicko (6) Pavel Domonji (43) Pavle Radić (318) Tamara Kaliterna (85) Teofil Pančić (81) Tihomir Novak (111) Zlatko Jelisavac (398) Civili (138) Kultura (1.220) Marginalci (1.437) Ogledalo (4.479) Stav (1.770) Utočište: Nacionalizam (1.392) Živeti zajedno (22) Beta (8) Blogeraj (25) English (24) Documents (1) Interview (6) News (7) Views (10) Intervju (1.006) Izbori (241) Izdvajamo (3.850) Jugoslavija (2.235) Karikatura nedelje (199) Mladi i mediji (13) Planeta (2.182) Podsetnik (31) Šta s’ to rek’o! (432) Vesti (5.551) Vesti čitalaca (6) Video (11) Vojvodina (15.968) Aktuelno (8.786) Decentralizacija (209) Dijalozi (15) Dokumenti (74) Ekonomija (805) Evropa u Vojvodini (44) Lokalne samouprave (761) Pogledi (734) Seminari (13) Tribine (30)


U finalu: Partizan – Metaloplastika | Kolubarske\nOtvaranje turnira (foto: Đorđe Đoković)\nU finalu: Partizan – Metaloplastika\nU sutrašnjem finalu 5. „Memorijala Nikole Jevremovića Gužve“ u rukometu igraće beogradski Partizan i šabačka Metaloplastika, koja brani trofej osvojen prošle godine. U večerašnjim polufinalnim utakmicama, Partizan je pobedio Crvenu zvezdu sa 34:32 (20:12), dok je Metaloplastika savladala ORK Metalac sa 30:20 (18:12).\nCrno-beli su bili bolji od večitog rivala, koji je imao podršku stotinak bučnih „delija“ naoružanih navijačkim rekvizitima, pa su u dobrom delu utamice imali i deset golova prednosti zarađenih već u prvih 30 minuta igre. Crveno-beli, koji su trenutno bolje plasirani na tabeli Superlige Srbije, tek tada su „složili kockice“, pa su u finišu zapretili potpunim rezultatskim preokretom kada su u dva navrata smanjili razliku na samo jedan gol – 29:30 i 30:31. Ipak, nešto iskusniji sastav trenera Nenada Maksića uspeo je da sačuva prednost pred naletima momaka nekadašnjeg kolege iz reprezentacije Nenada Peruničića, koji je sedeo na drugoj klupi. Treba napomenuti i to da za Zvezdu nije branio prvi golman Dejan Zlatanović, inače reprezentativni kandidat, pa su Antelj (CZ) i Tomić (Partizan) imali otprilike isti broj odbrana.\nNajefikasniji su bili Radojković sa 6, odnosno Živković i Mršulja sa po 5 golova kod pobednika, a Šotić sa 7, Dragutinović sa 6 i Todorović sa 5 u ekipi poraženih.\nPartizan - Crvena zvezda (Foto: Đorđe Đoković)\nU drugoj polufinalnoj utakmici, podmlađeni ORK Metalac nije se obrukao protiv Metaloplastike, koju kao trener vodi bivši selektor Veselin Vuković, jedan od „vanzemaljaca“ najtrofejnije generacije šabačkog, srpskog i jugoslovenskog rukometa, pa je poraz od 10 golova razlike posve prihvatljiv. Uz to, golman šabačke ekipe Maksimović imao je 20 odbrana, dok su Đerić i Simeunović na drugoj strani zajedno zaustavili 11 šuteva.\nDakić sa 8 i Ivanović sa 7 postignutih golova bili su najefikasniji kod Metaloplastike, a D. Milinković sa 8 i Beljić sa 5 golova predvodili su ORK Metalac.\nMetalac - Metaloplastika (Foto: Đorđe Đoković)\nSutra od 17.00 sati, ORK Metalac i Crvena zvezda igraju za treće mesto, dok se u finalu, od 19.00 sati, sastaju Partizan i Metaloplastika. Na početku večerašnjeg „večitog derbija“, na tribinama Hale sportova bilo je preko 500 gledalaca. Pre toga, u revijalnom susretu, veteranke ŽRK Metalac, koje je predvodila Novka Savić, pobedile su svoje naslednice, koje se od ove sezone takmiče u Prvoj ligi Centar. Uz Novku, igrale su i Silvana Stojnić Ćubela na golu, pa Goca Blažić, Mikica Petronijević, Vesna Urošević, Kaća Đurić...\nPeti „Gužvin memorijal“, koji je od ove godine uvršten među stalne gradske manifestacije, otvorio je načelnik jedne od gradskih uprava Aleksandar Vujić Subotić, a učesnike i gledaoce pozdravio je i Miroslav Gajić, novi predsednik ORK Metalac.\nMiroslav Gajić (Foto: Đorđe Đoković)\nNikola Jevremović (1951-2010) bio je prvotimac Metalca, Zvezde i Metaloplastike, a uz te tri ekipe uspešno je vodio i Partizan, Crvenku, Jugović, Fidelinku, Pelister, Rudar, Berane, Budućnost... Bio je i selektor juniora Srbije i Jugoslavije sa kojima je osvajao trofeje na najvećim domaćim, evropskim i svetskim takmičenjima.\nSavez za Srbiju neće učestvovati u unapred režiranoj predstavi Pre 4 sati 14 minuta\nOglasna poruka Pre 58 minuta\nSaopštenje policije Pre 4 sati 14 minuta\nGIK potvrdio još dve liste Pre 6 sati 52 minuta


- Neće biti nikakvih sankcija - rekao je Vučić za TV Prva, i dodao da eventualne američke sankcije ne bi bi pogodile zemlju i građane.\nKako je pojasnio, "nisu to sankcije koje mogu da pogode vas, valjda neki ljudi žele da uvek bude što gore, to bolje".\n- To su sankcije koje bi možda pogodile mene ili bi možda pogodile neku firmu ili bi možda pogodile nekog funkcionera. To ne bi pogađalo narod - rekao je Vučić u direktnom uključenju na TV Prva.\n- Šta god da uradite, ništa ne valja - zaključio je Vučć.


Okončana prva faza izgradnje Centralnog spomen obilježja poginulim braniocima\nPrva faza Projekta izgradnje Centralnog spomen obilježja poginulim braniocima u BPK Goražde je okončana. Prema riječima ministra za boračka pitanja BPK Goražde Edina Aganovića, u nacrtu budžetaBPK Goražde za 2020.godinu, za drugu fazu izgradnje planirana su sredstva u iznosu od 80.000 KM.\n„Prva faza projekta je završena i sastoji se iz betonskih radova i izgradnje Kapije života sa simbolom ljiljana. Druga faza su kamenorezački radovi, kojim je predviđeno ispisivanje imena poginulih boraca, odnosno branilaca Grada Goražda, gdje se, trenutno, susrećemo sa dilemom ko će dostaviti taj konačan spisak boraca“- kazao je ministar za boračka pitanja Bosansko-podrinjskog Kantona Goražde Edin Aganović.\nPored sredstava iz budžeta Ministarstva za boračka pitanja, učešće u sufinansiranju ovog Projekta uzelo je Federalno ministarstvo za pitanja boraca i invalida odbrambeno-oslobodilačkog rata te lokalni privrednici, a sporazum o sufinansiranju potpisan je i sa Gradskom upravom Grada Goražde. Takođe, upućen je i određen broj zahtjeva prema Kantonu Sarajevo za pomoć u realizacijii ovog važnog projekta.\nObzirom da je prije nekoliko dana oskrnavljen ovaj spomenik u izgradnji, ministar je izrazio svoje razočarenje takvim postupcima.\n„ Nakon toliko godina od agresije na našu državu, u pokušaju da izgradimo jedan reprezentativan objekat u čast svim poginulim braniocima, žalosno je da postoji pojedinac ili grupa pojedinaca spremnih na takvo djelovanje. Na kraju, nije ni važna nanesena materijalna šteta, koliko nas žalosti činjenica da se neko odlučio na takav čin još u samoj fazi izgradnje ovog obilježja“-riječi su ministra Edina Aganovića.


Dragan Đilas u akciji prinudne naplate dobrovoljnih priloga i pljačke beograđana\nMinimalna uplata po najvećoj tarifi\nDa bi Demokratsku stranku izvukao iz finansijske dubioze, Dragan Đilas je naredio prinudno uzimanje dobrovoljnih priloga od svih funkcionera te stranke. Istovremeno on pljačka i Beograđane od kojih planira da uzme preko dve milijarde evra za započinjanje izgradnje metroa po projektu koji je odbačen pre jedne decenije, procurele su i dobro čuvane informacije o tome kako je Bus Plus finansiran parama otetim od građana tokom devedesetih godina.\nZlatko Minić, zamenik predsednika odbora Agencije za borbu protiv korupcije, u svom izveštaju od 25. juna 2012. godine naveo je da je za potrebe finansiranja izborne kampanje, Demokratska stranka potrošila ukupno 468 miliona dinara, od čega je 260 miliona kredit uzet od Razvojne banke Vojvodine. U međuvremenu se desilo nešto što pre manje od godinu dana niko nije očekivao - Razvojna banka traži da se kredit vrati, pa je blokirala račune Demokratske stranke!\nU trenutku uzimanja kredita vrh DS-a je smatrao da će pobediti na prošlogodišnjim majskim izborima, ostati na vlasti i tako uticati na RBV da se dug otpiše. Umesto toga, žuti su na republičkom nivou otišli u opoziciju, a nova vlast je preuzela kontrolne instrumente Narodne banke Srbije i pritisla Razvojnu banku Vojvodine, gde pokrajinski deo Demokratske stranke vodi glavnu reč, da krene u naplatu svih kredita od nesavesnih dužnika. Na udaru se tako nenadano našla i Demokratska stranka.\nNovi predsednik demokrata Dragan Đilas je, da bi obezbedio sredstva za otplatu duga, progurao na predsedništvu stranke odluku da se svi članovi pozovu da "dobrovoljnim" prilozima pomognu stranci da se izvuče iz blokade. Teško onome ko ne bude dao "dobrovoljni" prilog!\nDa se ne radi ni o kakvoj dobrovoljnosti, već o strogo uređenoj obavezi, pokazuje i tabela sa procentima koliko ko treba da uplati, koju je predsedništvo DS-a dostavilo pratijskim odborima. U njoj se pominje "minimalna uplata", a u obrazloženju se navodi i sledeće: "Ukoliko je član obavezan po više funkcija, isplaćuje iznos po najvećoj tarifi/funkciji".\nPo ovome su članovi predsedništva u obavezi da daju jednomesečna primanja po svim osnovama, direktori JKP, JP, fondova, instituta, klinika i ostalih ustanova na svim nivoima, koji su na funkcije došli kao kadrovi DS-a, dužni su da uplate jedno mesečno primanje, koliko plaćaju i predsednici opština, gradonačelnici, članovi veća, predsednici resornih odbora, zamenici i pomoćnici na opštinskim i gradskim nivoima. Mesečni paušal dužni su da uplate odbornici u skupštinama, predsednici, zamenici i članovi upravnih odbora, dok republički i pokrajinski poslanici treba da plate ukupna mesečna primanja po svim osnovama. Zamenici, pomoćnici i savetnici funkcionera na svim nivoima moraju da uplate polovinu mesečnih primanja, dok po 20 odsto mesečnog prihoda plaćaju zaposleni sa visokom i srednjom stručnom spremom. Konačno, u četvrtom krugu će na plaćanje biti pozvani svi članovi Demokratske stranke, mada u njihovom slučaju centrala nema mogućnosti da ih na to i privoli.\nOnaj ko se od izabranih i postavljenih lica iz redova DS-a ne odazove pozivu na "dobrovoljno" plaćanje biće isključen iz stranke i smenjen sa funkcije. S obzirom da se ljudi ucenjuju radnim mestom ovakvo ponašanje predsedništva Demokratske stranke predstavlja klasičan primer mobinga.\nSam Đilas je već uplatio 800.000 dinara, a tvrdi i da je kao zalogu da će DS isplatiti celokupni dug stavio hipoteku na svoj stan u Mileševskoj ulici u Beogradu. Kao trenutno prebivalište gradonačelnik Beograda navodi stan u Ulici patrijarha Varnave, dok je za javnosti već poznatu kuću na Dedinju priznao kako je ona u vlasništvu jednog od preduzeća u kome je on suvlasnik.\nI Dušan Elezović, predsednik Izvršnog i Pokrajinskog odbora DS-a, takođe je pod hipoteku stavio jedan od svojih stanova u ulici Sonje Marinković 2 u Novom Sadu, površine 80 kvadratnih metara i procenjene vrednosti od 95.000 evra. S obzirom na sveukupne prihode i Đilas i Elezović su krajnje skromno pomogli stranku.\nJedan od značajnih izvora prihoda beogradskog gradonačelnika, koga u gradu, ali i u stranci zbog autokratskog stila vladanja sve češće zovu "Dragolf Đitler", jeste i elektronski sistem naplate karata u gradskom prevozu, takozvani Bus Plus. Zbog toga je veoma interesantno saznati kako je konzorcijum koji je odabrao Đilas za ovaj projekat došao do para potrebnih da se sistem uvede.\nNezavisni anonimni tim za borbu protiv organizovanog međunarodnog kriminala i pranja novca građanske inicijative "99 posto" obelodanio je prva saznanja posle jednogodišnje istrage o povezanosti političara i finansijskih eksperata iz Srbije sa pranjem prljavog novca iz takozvane afere HYPO, kroz kreditiranje konzorcijuma Bus Plus. Da podsetimo, aferom HYPO je utvrđeno da je pod upravom političara od 2000. godine, preko privatnih banaka u zemlji i inostranstvu oprano preko 100 milijardi evra od građana Srbije i Hrvatske opljačkanog novca tokom rata devedesetih.\nIstragom je utvrđeno i da je Erste banka, u Srbiji osnovana sredinom 2005. godine, preuzela većinski deo akcija Novosadske banke, najstarije finansijske institucije u našoj zemlji, osnovane 1864. godine. Ovo preuzimanje je plaćeno novcem opljačkanim tokom rata devedesetih godina. Od decembra 2005. godine, kada Novosadska banka menja ime u Erste Bank a.d. Novi Sad, počinje intenzivni proces pranja novca kroz poslovanje sa stanovništvom, lokalnim zajednicama i malim i srednjim preduzećima.\nDolaskom Aleksandra Vlahovića 2006. godine u Erste banku, tada već bivšeg ministra za ekonomiju i privatizaciju, i tadašnjeg direktora Beogradske trgovačke komore, kupljeno je preko 1.300 društvenih preduzeća opljačkanim novcem.\nVlahović je zaslužan i za ulazak mnogih drugih privatnih banaka osnovanih sumnjivim kapitalom, kao što su: Credit Agricole Bank i Findomestic Bank; ali i stranih multinacionalnih kompanija kao što su: Pepsico, Meggle i druge, kojima je mimo zakona omogućio da dođu do poljoprivrednog zemljišta i izvora vode.\nIstragom udruženja "99 posto" je utvrđeno da postoji osnovana sumnja da je opljačkanim novcem devedesetih kreditirana i kupovina celokupne opreme Bus Plus-a i njene ugradnje, sa ukupno 2,2 miliona evra, i to od ERSTE GCIB Finance I.B.V. FRED iz Holandije i od ERSTE BANK a.d. Novi Sad kreditom od 116.176,24 evra i 50.000.000,00 dinara, a samo na osnovu zaloga od 500 evra osnivačkog uloga Apex-a, preduzeća osnovanog neposredno pre toga, na čije čelo je postavljen Veljko Vlahović (rođen 1981. godine), unuk istoimenog nekadašnjeg komunističkog lidera.\nPošto je Bus Plus zapao u probleme zbog bojkota Beograđana, Dragan Đilas se dosetio kako da uradi drugu pljačku. Gotovo u punoj tajnosti gradski odbornici su pristali na izmenu Statuta GSP-a kojom je ovom javnom preduzeću oduzet monopol na prevoz putnika u glavnom gradu.\nSada će javni prevoz moći da obavljaju i mala privatna preduzeća, koja to i danas čine za potrebe GSP-a. Glavna razlika je u tome što će ubuduće sva ta preduzeća moći da konkurišu direktno kod gradskog sekretarijata za javni prevoz i da u perspektivi potpuno iz posla istisnu GSP.\nMeđu tim firmama, koje za svoj lični interes protežira Dragan Đilas, nalazi se i preduzeće čiji je vlasnik direktor Laste Velibor Sovrović, dok je Đilasov favorit ovdašnja podružnica Veolia transporta, internacionalne korporacije koja je već preuzela javni transport u mnogim ostalim banana zemljama u "tranziciji", a čije je sedište na nekim egzotičnim ostrvima.\nKredite za ovaj poduhvat opet će dati Erste banka od novca koji je svojevremeno iznet iz Srbije. Inače, Hypo Alpe Adria banka je po nalazima hrvatskog novinara Domagoja Margetića iz decembra 2012, sa 6,3 miliona evra već kreditirala Lastu AD, što je već predmet istrage CSI Hypo istražnog tima.\nNajveća nova pljačka, koju su smislili Đilas i njegov tim je navodna izgradnja metroa u Beogradu. Francuska kompanija Egiis je izradila studiju takozvanog lakog metroa, a pošto su troškove njene izrade (oko tri miliona evra) platili Francuzi, oni insistiraju da zauzvrat Beograd od njihovih kompanija za 1,5 milijardi evra kupi vozila za budući metro.\nNajgore je to što je pomenuta studija vaskrsnuće Belam projekta od pre deset godina, koji je svojevremeno proglašen za najgori projekat izgradnje metroa ikada urađen u celom svetu. Zato će sada Đilas i gradska vlast Beograđane da zadužen za dodatnih dve milijarde evra (samo za izgradnju prve faze), od koje sume će bar pola milijarde evra da ode u džepove gradonačelnika i njegovih saučesnika.


Đukanović jedini javno rekao da je trebalo pozvati Srbiju i Rusiju na ceremoniju u Varšavi - Naši u svetu\nĐukanović jedini javno rekao da je trebalo pozvati Srbiju i Rusiju na ceremoniju u Varšavi\nObjavljeno 03/09/19 u 16:30\nCrnogorski predsednik Milo Đukanović jedini je, među dvadeset svetskih državnika koji su prisustvovali ceremoniji obeležavanja Drugog svetskog rata, javno pomenuo da je Srbija i Rusija trebalo da budu u Varšavi, piše ruski Komersant, prenosi Portalanalitike.me.\n“Đukanović je podsetio na ‘ogromnu ulogu koju je Sovjetski Savez odigrao u oslobađanju Evrope i u pobedi nad fašizmom’ i izrazio žaljenje što predstavnici Rusije nisu pozvani na obeležavanje”, prenosi Komersant radio.\nDodaje se da je Đukanović dotakao još jednu temu, “krajnje osetljivu za neke postsovjetske države” i veoma važnu sa tačke gledišta Kremlja: o rastu uticaja nacionalističkih snaga koje se trude da “promene istoriju”.\n“Izjava Đukanovića je svojevrstan trenutak istine”, ocenjuje se u komentaru i dodaje da je crnogorski lider stavio do znanja Moskvi da je “spreman da okrene list i da se vrati tradicionalnim partnerskim odnosima dve zemlje”.\nKao drugo, dodaje autor komentara, “Kremlj je dobio očiglednu ilustraciju: članstvo te ili neke druge zemlje u NATO nikako ne znači da je ona automatski protivnica Rusije”.\n“Naprotiv, što u NATO i EU bude više tradicionalno rusofilnih država, neopterećenih poljsko-pribaltičkim uvredama, kompleksima i fobijama, to je za nju bolje”, zaključuje autor.\nU komentaru se dodaje da se sa tom idejom neće svi saglasiti u Moskvi, jer je deo elite navikao na na crno-belo vidjenje sveta, deljenje na neprijatelje i saveznike, ne pokušavajući da vidi nijanse i traga za kompromisima.\nPodsetimo sa Zapadnog Balkana bez obzira na velike civilne žrtve i jak antifašistički pokret njihovih zemalja pozivnicu nisu dobili predsednici Srbije, Bosne i Hercegovine i Severne Makedonije i njih nije bilo među 250 gostiju iz 40 državnih delegacija.\nOd predstavnika delegacija sa Zapadnog Balkana ceremoniji u Varšavi prisustvovali su predsednik Crne Gore Milo Đukanović, predsednik Albanije Iljir Meta i hrvatska predsednica Kolinda Grabar Kitarović.\nDrugi svetski ratMilo ĐukanovićObeležavanjeVaršava\nĐukanović: “Broj građana na litijama je prenaduvan, šire se…\nPrvi intervju sa Đukanovićem posle donošenja Zakona o slobodi veroispovesti: Nećemo…\nLONDON, 6. aprila (Tanjug) - Britanski premijer Boris Džonson, koji je oboleo od korona virusa, prebačen je večeras…


Zvornik i Garantni fond Srpske potpisali Protokol saradnje - Zvornicki.ba\nZvornik i Garantni fond Srpske potpisali Protokol saradnje\nGradonačelnik Zoran Stevanović i Radivoje Krčmar, jučer su potpisali Protokol o uzajamnoj saradnji.\nGradonačelnik Zvornika Zoran Stevanović i direktor Garantnog fonda Republike Srpske Radivoja Krčmar potpisali su jučer Protokol o saradnji koji podrazumijeva međusobnu saradnju sa ciljem unapređivanje industrijske proizvodnje, poljoprivredne proizvodnje, razvoja turizma, malih i srednjih preduzeća i drugih oblasti.\nStevanović je izrazio zadovoljstvo povodom potpisivanja dodavši da očekuje da Gradska uprava Zvornik kod Garantnog fonda kandiduje nekoliko, prije svega mladih preduzetnika za pomoć prilikom njihovog kreditnog zaduženja.\n– Očekujem da ćemo uz pomoć Garantnog fonda obezbijediti finansijsku podršku banaka i nekim našim poljoprivrednim proizvođačima koji imaju osmišljenu putanju razvoja i kojima su u ovom momentu neophodna finansijska sredstva – rekao je Stevanović.\nKrčmar je napomenuo da je Garantni fond formiran kao akcionarsko društvo čiji je osnivač Republika Srpska, te da kapital fonda u novcu iznosi 30.000.000 KM.\n– Definisali smo pravce saradnje gdje bi kao Garantni fond mogli podržati razvojne planove grada Zvornika, odnosno pristup finansijskim sredstvima koje banke i druge finansijske institucije u Republici Srpskoj plasiraju firmama, malim i srednjim preduzećima u oblasti prerađivačke industrije, poljoprivrede, turizma, trgovine i svih drugih oblasti. Možemo dati garancije i za komunalna preduzeća koja imaju svoje razvojne planove, ali to u Zvorniku nije toliko potrebno kao u drugim opštinama gdje smo bili – rekao je Krčmar koji je izrazio nadu da će saradnja između Grada Zvornika i Garantnog fonda biti uspješna, te da će pružiti podršku za dosta firmi.


Dan ujedinjenja Bugarska slavi 6. septembra, u čast ujedinjenja Istočne Rumelije i Kneževine Bugarske 6. septembra 1885. godine.\nBugarska je postala deo Osmanskog carstva 1396. U aprilu 1876. došlo je do niza pobuna protiv osmanske vladavine u Bugarskoj.\nOštro suzbijanje ustanka od strane Osmanlija dovelo je do široko rasprostranjene međunarodne osude, pa je u aprilu 1877. Rusija zvanično objavila rat Osmanskom carstvu. Rat je okončan marta 1878. potpisivanjem Sanstefanskog mirovnog ugovora.\nTadašnje velike sile su verovale da je mirovnim ugovorom stvorena Bugarska koja je prevelika i da će imati previše uticaja u regionu. Kao rezultat toga, prema Berlinskom ugovoru 1878. godine, Južna Bugarska (Istočna Rumelija) je odvojena od Kneževine Bugarske i vraćena u Osmansko carstvo, sa delimičnom autonomijom.\nBugari su smatrali da je odluka Berlinskog ugovora nepravedna. Tokom narednih sedam godina, u početku mirni protesti ustupili su mesto pobunama i sukobima. Bugarski Tajni centralni revolucionarni komitet, koji je organizovao događaje i nerede u gradovima u istočnoj Rumeliji, formiran je februara 1885. godine, osmišljen da pomogne procesu ujedinjenja.\n6. septembra 1885. Bugarska i Istočna Rumelija proglasile su ujedinjenje u Plovdivu.\nUjedinjenje je naljutilo nekoliko moćnih nacija i dovelo do Srpsko-bugarskog rata. Bugarska je iz ovog sukoba izašla kao pobednica i uspostavila prihvatanje svojih granica.\nMnogi u Bugarskoj smatraju događaje od 6. septembra 1885. važnijim za stvaranje Bugarske od potpisivanja Sanstefanskog ugovora 3. marta 1877. godine, kojim se obeležava Bugarski nacionalni dan.\nProslave Dana ujedinjenja fokusraju se na Plovdiv, gde je proglašeno ujedinjenje; iako će drugi gradovi širom zemlje obeležavati godišnjicu ujedinjenja paradama i ceremonijama. /ibna


Od medija zavisno 67,9 odsto građana - Bizlife.rs\nKAD NASIP ZAKASNI: Priroda preduhitrila Koridore\nOd medija zavisno 67,9 odsto građana\n16:56 Beograd, 12/10/2011\nU Srbiji 67,9 odsto građana pokazuje neku vrstu medijske zavisnosti, a njen stepen veći je kod korisnika Interneta, nego kod ljudi koji koriste klasične medije – štampu, televiziju i radio, pokazalo je istraživanje koje je danas predstavio Pozitiv centar za digitalne medije.\nPredsednik Upravnog odbora Pozitiv centra Ljubiša Bojić je, govoreći o rezultatima istraživanja medijske zavisnosti u Srbiji za 2011. godinu, naveo da čak 77, 4 odsto ispitanika smatra da su klasični mediji manipulativni i nerealni i da imaju više poverenja u Internet.\nBojić je istakao da raste broj ljudi koji medije koriste da bi se zabavili, napomenuvši da je stepen zavisnosti veći kod mladih, nezaposlenih, kao i građana koji imaju porodične ili probleme na poslu.\nČetvrtina ispitanika je, dodao je, mišljenja da previše koristi medije, a isto toliko, iako želi, ne može da im se odupre, dok bi oko 30 odsto volelo da ode negde gde nema medija i posveti se u miru radnim obavezama.\nIstraživanje je pokazalo i da oko 45 odsto građana oseća da negativne vesti loše utiču na njihovo raspoloženje, a 63 odsto smatra da je u vestima previše prostora posvećeno aktivnostima političara.\nNa pitanje da li danas medije koristi više nego pre 10 godina, pozitivno je, prema rečima predsednika Upravnog odbora “Medijum Galupa” Srbobrana Brankovića, odgovorilo 62,4 odsto ispitanika.\n“Da bi u vestima trebalo da bude više pozitivnih primera iz društva je mišljenje 63 odsto građana, nešto manje od polovine kaže da bi trebalo da bude više inspirativnih tema, a 76, 6 odsto smatra da ima isuviše negativnih vesti”, istakao je Branković.\nOn je dodao da dve trećine ispitanika smatra da je potrebno više programa iz kojih se nešto može naučiti, 31 odsto ističe da je potrebno manje komentara, dok je trećina protiv emisija u kojima se diskutuje o nekoj temi. Istraživanje medijske zavisnosti, koje je u saradnji sa “Medijum Galupom”, Pozitiv centar za digitalne medije sproveo u prvoj polovini godine, prvo je takve vrste u Srbiji.\nistrazivanje mediji Srbija\nVučić: U Kraljevo stižu dve nove kompanije


United Media imenovala novu direktorku marketinga i komunikacija - Marketing Mreža\nUnited Media imenovala novu direktorku marketinga i komunikacija\nUnited Media imenovala je Ivanu Galić Baksu na poziciju Head of Marketing and Communications.\nGalić Baksa ima dvadeset godina iskustva na rukovodećim pozicijama u oblasti marketinga i komunikacija. Njeno znanje, veštine, entuzijazam i urođeni liderski talenat uveliko će doprineti uspehu na poziciji direktorke marketinga i komunikacija kompanije United Media.\nNa Novoj TV Galić Baksa već šest godina vodi najuspešniji marketinški i komunikacijski tim u medijskoj industriji. Prethodno je skoro četiri godine vodila Odeljenje marketinških komunikacija u Telecomu VIPnet (sada A1). Pet godina je bila direktorka marketinške agencije, a pre toga radila je u produkciji i brend menadžmentu u hrvatskoj produkcijskoj kući Croatia Film\n„Nova funkcija je za mene velika čast i odgovornost. Veoma se radujem saradnji s kolegama iz regiona, deljenju znanja i dobrih iskustava. Verujem da ćemo zajedničkim snagama i predanim radom ostvariti zapažene rezultate na svim tržištima“, Izjavila je Galić Baksa povodom preuzimanja nove pozicije unutar UM.\nIzvršna direktorka United Media Aleksandra Subotić ističe da je Ivanin profesionalni pristup poslu i doprinos na polju komunikacija i marketnga veoma značajan i prepoznat tokom dužeg niza godina. „United Media je postala lider na medijskom tržištu u jugoistočnoj Evropi. Radujemo se što ća Ivana na grupnom nivou unaprediti pozicionisanje i širenje vidljivosti kvalitetnog sadržaja koji proizvodimo“.


Novi homofobni napad na ulicama Bosne i Hercegovine\nJoš jedan u nizu homofobnih napada desio se jučer u Sarajevu, javlja Udruženje za društvena istraživanja i komunikacije (UDIK).\nPrema navodima ovog Udruženja, napad se dogodio u 18:15h sati u Grbavičkoj ulici u Sarajevu. U napadu su učestvovala četvorica/petorica punoljetnih ili maloljetnih lica koja su napala koordinatora UDIK-a Edvina Kanku Ćudića i još jednog aktivistu.\n“Tom prilikom napadači su uzvikivali: „Vođo pedera“, aludirajući na koordinatora UDIK-a kao organizatora nadolazeće povorke ponosa. Nakon verbalnog napada, NN lica su se zaputila u fizički obračun sa aktivistima, međutim, brzom intervencijom prolaznika napad je spriječen, nakon čega su se aktivisti UDIK-a udaljili sa mjesta događaja. Aktivisti su uspjeli fotografisati napadače. Slučaj je prijavljen u PU Novo Sarajevo, dat je iskaz i fotografija na uvid, ali policija nije zatražila napravljenu fotografiju”, navode iz UDIK-a.\nPodsjećamo da je koordinator UDIK-a, Edvin Kanka Ćudić, u intervjuu iz aprila 2019. godine nastojao pružiti podršku organizatorima bh. povorke ponosa i istaći važnost ovakvog događaja za bh društvo, što je izazvalo oštre reakcije. Koordinator UDIK-a zaprimio je veliki broj prijetnji sa izričitim govorom mržnje i pozivanjem na linč putem društvenih mreža.\nAmeričke vojne baze u Iraku napadnute su sa više od 12 balističkih projektila i trenutno se radi na prvim procjenama štete, saopšteno je iz...


MART NA MORIČU – NovostiDana.rs\nTradicionalna, 11. planinarska akcija „Mart na Moriču“ održaće se u nedelju 31.marta.\nMesto okupljanja je plato ispred zgrade opštine u Vlasotincu u 8 sati, odakle će planinari krenuti preko Maričkinog, zatim će od Čarobne doline pratiti uspon prema Moriču, spustiće se prema Donjoj Lopušnji i mahali Kopilanci, gde se nalazi i Planinarski dom PD Morič.\n-Ovo je završna tačka gde će učesnici akcije predahnuti i tradicionalno se počastiti pasuljem i kupusom iz kotrlića.\nS obzirom na to da će ove godine vreme biti sunčano, pozivamo sve ljubitelje prirode i planinarenja da se kroz ovaj uspon upoznaju sa delom prirodnih i turistički vrednosti opštine Vlasotince – kaže analitičar za promociju turističke ponude u TO Vlasotince Nataša Đokić Živković.\nZa sada je svoj dolazak najavilo više od 350 učesnika, a ove godine gosti će biti i predstavnici Planinarskog saveza Srbije. „Mart na Moriču“ organizuje Planinarsko društvo Morič, uz podršku Turističke organizacije opštine Vlasotince.