NE PROPUSTITE "GLAMUR"(18:30): Ekskluzivno saznajte da li je Emina Jahović u vezi sa turskim milijarderom! (VIDEO) • HAPPYTV.RS\nBudno oko kamere emisije "Glamur" i ovoga puta je zabeležila najznačajni događaje iz sveta poznatih.\nVečeras od 18:30 čaova na kanalu televizije Hepi saznajte šta su poznati radilu u sedmici za nama, i provedite nezaboravne trenutke.\nGlamurozna ekipa samo za vas otkriva da li je domaća pop zvezda, Emina Jahović, nakon raskida od supruga Mustafe Sandala, napokon uplovila u novu ljubavnu vezu, i to ni više ni manje, nego sa turskim milijarderom.\nPaparazzo ekipa "Glamura" i ovoga puta stigla je gde drugima nije pošlo za rukom. Isprativši ćerku najpoznatije srpske zvezde, Svetlane Cece Ražnatović, fanovi mlade i perpektivna Anastasije Ražnatović, koja je nedavno krenila maminim stopama, ostaće zatečeni.\nPoznato je da je folk pevačica, Milica Todorović, bila u dugogodišnjoj vezi sa bratom Saše Kovačevića, kompozitorom Radetom Kovačevićem, a lepa Milica ne krije da je na njim provela nezaboravne trenutke. Kako je reagovala kada ga je susrela nakon mnogo vremena, saznaćete u najglamuroznijoj emisiji večeras.\nKako je bilo u noćnom provodi sa pevačem Acom Pejovićem, ne propustite da ispratitie kroz nekoliko sati na kanalu najsrećnije televizije.


Rusija: NATO širi aktivnosti na sjever Evrope i Baltik | Rusija | Al Jazeera Balkans\nRusija: NATO širi aktivnosti na sjever Evrope i Baltik\nMoskva će pažljivo i detaljno analizirati sve odluke donesena na samitu NATO-a u Briselu, poručila je glasnogovornica ruskog Ministarstva vanjskih poslova Maria Zaharova.\nOptužbe protiv Rusije iznesene tokom samita nisu utemeljene na dokazima, tvrdi MoskvaEPA\nGlasnogovornica ruskog Ministarstva vanjskih poslova Maria Zaharova je izjavila da je NATO, kritizirajući Rusiju, proširio vojne aktivnosti na području sjeverne Evrope i Baltika, javlja Anadolija.\nU obraćanju na sedmičnoj konferenciji za medije u Moskvi, Zaharova je kazala da će Rusija pažljivo i detaljno analizirati sve odluke donesena na samitu NATO-a u Briselu.\nIstakla je kako optužbe protiv Rusije, iznesene tokom samita, nisu utemeljene na dokazima.\n"Vojni blok NATO-a pod takvim izgovorom širi aktivnosti na području sjeverne Evrope i Baltika", rekla je Zaharova.\nNa pitanje novinara kako komentira riječi američkog predsjednika Donalda Trumpa da je "Njemačka postala zarobljenik Rusije", istakla je da samo u bazama u Njemačkoj broj američkih vojnika iznosi oko 35.000.\n'Njemačka nije zarobljenik Rusije'\n"Ovo pokazuje ko zaista kontrolira Njemačku. Mi s Njemačkom imamo trgovinske odnose, dok SAD tamo ima svoju vojnu bazu", kazala je glasnogovornica ruskog Ministarstva vanjskih poslova.\nTrump je u srijedu, prvog dana Samita NATO-a, oštro napao Njemačku, posebno se okomivši na plinovod Sjeverni tok II, zbog čega je, kako je rekao, Njemačka postala zarobljenik Rusije.\n"Moram reći da je jako tužno kada Njemačka sklapa veliki naftne i plinske ugovore s Rusijom, a od nas se očekuje da je štitimo od Rusije, dok oni svake godine plaćaju milijarde Rusiji", rekao je Trump tokom radnog doručka s generalnim sekretarom NATO-a Jensom Stoltenbergom.\nDodao je da je Njemačka pod potpunom kontrolom Rusije, napominjući da se Rusi bogate na Njemačkoj za koju je ponovio da je zarobljenica zvanične Moskve.


Žene u crnom, Da se zna, Labris, Gayten-LGBT, Autonomni ženski centar, Mreža žene protiv nasilja, SOS telefon za lezbejke i Jednakost u sredu, 26. aprila 2017, organizuju protest Stop progonu gej osoba u Čečeniji. Skup će se održati od 12 do 13 časova ispred ambasade Ruske federacije u Beogradu.\nOmaž divi, boginji i inspiraciji - Je Suis Dalida\nPozivamo vas na kabaretsko veče Je suis Dalida, posvećeno prema rečima organizatora "jednoj od najautentičnijih diva modernog vremena".\nFree PATHH Beograd – ljudska prava i zdravlje trans osoba\nPo završetku EPATH konferencije u Beogradu, 8. i 9. aprila organizovano je i alternativno dešavanje za trans aktiviste/kinje iz regiona i sve one koji žele da se informišu o situaciji kakva jeste.\nPravda i prava za trans osobe u Srbiji: povodom Međunarodnog dana vidljivosti trans osoba 2017\nPozivamo vas da nam se u petak 31. marta u 12 časova pridružite ispred Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, u Nemanjinoj 22-26, kada ćemo predati pismo za ovim zahtevom.\nPredavanje: Savremena zdravstvena nega trans osoba u Evropi - fokus na izazovima i napretku\nEPATH - Evropsko stručno udruženje za transrodno zdravlje poziva vas na javnu plenarnu sesiju Savremena zdravstvena nega trans osoba u Evropi - fokus na izazovima i napretku.


Članci o studiju\nSpisak univerziteta u Saudijskoj Arabiji\nJanuar 18, 2022 Shubham Sharma Saudijska Arabija, studija\nKoji su najbolji univerziteti u Pakistanu?\nJanuar 17, 2022 demi Pakistan, studija\nKakav je obrazovni sistem u Turskoj?\nNovembar 22, 2021 Shubham Sharma škola, studija, Turska\nTurska je država koja se nalazi i na azijskom i na evropskom kontinentu. Veći dio zemlje nalazi se u zapadnoj Aziji na Anadolskom poluotoku. Životni standard u Turskoj je prilično dobar, pa ako planirate\nKoji su najbolji univerziteti u Turskoj? Brzi vodič za sve\nNovembar 21, 2021 Shubham Sharma studija, Turska\nTurski univerziteti su numerički rangirani na osnovu njihovih pozicija na ukupnoj rang listi najboljih svjetskih univerziteta. Škole su ocijenjene na osnovu njihovog istraživačkog učinka i ocjena od strane članova akademske zajednice u regiji i okolini\nNovembar 21, 2021 demi Danska, studija\nObrazovanje u Danskoj obavezno je za djecu mlađu od 15 ili 16 godina. No, pohađanje Folkeskole („javna škola“) nije obavezno. Školske godine do petnaeste/šesnaeste godine obično su poznate kao Folkeskole


Putin: Rusiju ne može da oblikuje kako ko želi\nIdeali patriotizma u Rusiji su toliko duboki i jaki da niko nikada nije uspeo, niti će uspeti, da potčini Rusiju i oblikuje je kako hoće, rekao je predsednik Rusije Vladmir Putin.\nPovodom 12. juna - Dana Rusije, on je u Kremlju tradicionalno uručio državne nagrade za posebna dostignuća u oblasti nauke i tehnike, književnosti i umetnosti, kao i u sferi humanitarnog rada.\n"Rusija ne samo da je s ponosom odolela najtežim iskušenjima, nego je za svega četvrt veka ostvarila uspešan prodor u demokratiji i tržišnoj ekonomiji, uspevši da se učvrsti kao savremena, otvorena i samostalna zemlja“, rekao je Putin na svečanosti.\n"Ovi ideali patriotizma toliko su duboki i jaki, da niko nikada niti je uspeo niti će uspeti da Rusiju oblikuje prema sopstvenim merilima. Nas je nemoguće otkinuti od naših korena i izvora“, rekao je ruski predsednik.\nDan Rusije je jedan od najmlađih državnih praznika. Na taj dan, 12. juna 1990. godine, usvojena je Deklaracija o državnom suverenitetu Rusije.


Šojgu razrešio komandanta Baltičke flote - Nova Borba\nŠojgu razrešio komandanta Baltičke flote\nMinistar odbrane Ruske Federacije Sergej Šojgu smenio je glavnog komandanta Baltičke flote Viktora Kravčuka zbog "pokušaja da prikrije pravo stanje stvari u regiji i propusta u vojnoj obuci".\nNakon inspekcije, dužnosti je razrešeno još nekoliko visokih oficira.\nU vojnom resoru kažu da su te odluke donesene zbog "ozbiljnih propusta u organizaciji vojne obuke i u svakodnevnoj aktivnosti vojske, te zbog toga što nisu preduzete mere za poboljšanje uslova života vojnika".\nKravčuk i saradnici smenjeni su i zbog "odsustva brige za vojnike i pokušaja da se sakrije pravo stanje stvari u izveštajima upućenim Ministarstvu odbrane".\nŠojgu je naložio da se u najkraćem roku razradi plan za rešavanje ovih problema i da se sprovede još jedna inspekcija do kraja godine.\nPojedini analitičari kažu da se iza ovih formulacija, zapravo, kriju korupcijske šeme, te da su oficiri kažnjeni zbog korpucijskih afera.\nGlavni komandant Crnomorske flote i zamenik glavnog komandanta Ratne mornarice Ruske Federacije Igor Kasatonov ističe da su u Rusiji zahtevi vojne komande veliki i da često "lete glave" zbog nemarnog izvršavanja obaveza.\n"Kravčuk nije uradio ono što se od njega očekivalo. Neću govoriti zbog čega je razrešen dužnosti. Nisam radio u inspekciji i nisam ga ja uhvatio na delu. Niko nikada u Rusiji neće glasno govoriti o konkretnim razlozima za razrešenje dužnosti ovih ili onih ofcira", navodi Kasatonov i objašnjava:\n"Čitav problem je u pripremi. Izgubili smo sovjetsku školu obuke mornaričkih oficira i mnogi će još biti razrešeni dužnosti".


Dodatna doza Fajzera za odrasle sa slabim imunitetom - BIGportal.ba\nDodatna doza Fajzera za odrasle sa slabim imunitetom\nIzrael je danas saopštio da će početi da nudi punoletnim osobama sa slabim imunim sistemom dodatnu dozu vakcine protiv koronavirusa..\nIz Izraela poručuju da i dalje procenjuju da li bi pripadnici opšte javnosi trebalo da prime treću dozu ove vakcine.\nIzraelski ministar zdravlj Nican Horovic rekao je da odmah stupa na snagu odluka da odrasle osobe, čiji je imuni sistem ugrožen i koje su dobile dve doze Fajzerove vakcine, mogu da dobiju dodatnu dozu vakcine, a da se čeka odluka o široj distribuciji, prenosi Rojters.\n“Ispitujemo ovo pitanje i još nemamo konačan odgovor”, naveo je Horovic za radio Kan govoreći o davanju dodatne doze opštoj javnosti u Izraelu.\nŠto se tiče ljudi sa slabijim imunim sistemom, kojima će biti ponuđena dodatna doza vakcine, Horovic je rekao da su u pitanju osobe koje su imale transplataciju nekog organa ili pate od medicinskog stanja koje izaziva pad imuniteta.\nPrema podacima izraelskog Ministarstva zdravlja, oko polovinu od 46 pacijenata koji se nalaze u teškom stanju u Izraelu čine vakcinisani ljudi.\nKoordinator Izraela za odgovor na pandemiju rekao je u sredu da je velika većina njih iz rizičnih grupa, starijih od 60 godina, koji su ranije imali zdravstvene probleme.\nPjevač podijlio uspomenu iz Beograda, a tu je i kolega koji je tragično izgubio život!\nFBiH: Јoš dvoje oboljelih, nema preminulih


Bivši šerif iz Grocke Simonović dobio 4 godine i 3 meseca zatvora zbog paljenja kuće novinaru - Večeras u Dijaspori\nMix najnovijih vesti Bivši šerif iz Grocke Simonović dobio 4 godine i 3 meseca zatvora...\nDragoljub Simonović, bivši predsednik opštine Grocka, prvostepeno je osuđen na četiri godine i tri meseca zatvora zbog toga što je naložio paljenje kuće novinara portala Žig info Milana Jovanovića, odlučio je Drugi osnovni sud u Beogradu.\nNa istu kaznu osuđen je i neposredni izvršilac Aleksandar Marinković, dok je za saučesništvo u podstrekivanju Vladimir Mihailović dobio četiri godine zatvora. Postupak je razdvojen u odnosu na okrivljenog Igora Novakovića i njemu će naknadno biti saopštena presuda, piše Danas.\nKuća u kojoj Jovanović živi sa suprugom zapaljena je 12. decembra 2018. godine kada je kroz prozor garaže ubačen „Molotovljev koktel“. Jovanović i njegova supruga su uspeli da izađu iz kuće, ali je kući pričinjena ogromna materijalna šteta.\nThe post Bivši šerif iz Grocke Simonović dobio 4 godine i 3 meseca zatvora zbog paljenja kuće novinaru appeared first on Luftika.


Mađarski general dolazi na čelo KFOR-a\nFoto: honvedelem.hu | Mađarski general dolazi na čelo KFOR-a\nN.N. 14.10.2021 17:29\nMađarski brigadni general Ferenc Kajari preuzeće u petak u Prištini komandu nad međunarodnom vojnom misijom na Kosovu, što će biti prvi put posle više od dvije decenije od osnivanja da rukovodeće mjesto u KFOR-u preuzme jedna država regiona.\nKako je još početkom godine javila Balkanska bezbjednosna mreža, Kajari će zameniti italijanskog kolegu Franka Federičija, kom ističe mandat. Mađarski general će biti 26. po redu komandant KFOR-a. On je sa svojim štabom već stigao u Prištinu, a ceremonija primopredaje dužnosti biće održana 15. novembra.\nOd 2000. godine komandanti ove misije bili su najčešće iz Italije - čak 12 puta. Prvi čovjek KFOR-a je tri puta biran iz Francuske, sedam puta iz Njemačke i po jednom iz Velike Britanije, Norveške i Španije.\nKajari važi za iskusnog obavještajnog oficira sa dugogodišnjim iskustvom u mirovnim operacijama a na čelu međunarodnih vojnih snaga na Kosovu će biti do novembra 2022.\nMađarska je čelnu poziciju u KFOR-u "zaradila" stalnim jačanjem svog prisustva na Kosovu a Kajari preuzima funkciju u momentu kada mađarski kontigent broji nešto manje od 400 ljudi, od okupno 3.800 pripadnika međunarodnih snaga.\nBrigadni general Kajari je već bio angažovan na zadacima na Balkanu jer je 1996. godine bio oficir za vezu nacionalnog kontigenta pri mirovnim snagama IFOR u Bosni i Hercegovini.\nOsim toga, međunarodno i iskustvo u misijama sticao je i kada je 2004. godine bio savjetnik EU u Darfuru, služio u misiji ISAF u Avganistanu, ili radio u NATO komandi u Norfoku, u Virdžiniji.\nPočetkom godine, kada je najavljeno da će Kajari preuzeti KFOR, mađarski general je bezbjednosnu situaciju na Kosovu označio kao "mirnu ali krhku" i ocijenio da se taj prostor i dalje suočava sa izazovima.\nKao glavne izazove on je naveo nepovoljnu ekonomsku situaciju, neuspjeh vlasti da rade u punom mandatu, povratak militantnih religioznih ekstremista iz nekadašnje Islamske države, koji zajedno sa organizovanim kriminalnim grupama "utiču na značajan dio mlade nezaposlene populacije na Kosovu" i migrantsku krizu.\nKajari je dodao da, uprkos tome, očekuje da više zadataka ima iz oblasti diplomatije nego vojske, podsjećajući da je povoljna bezbjednosna situacija već doprinijela da se broj međunarodnih snaga na Kosovu sa početnih 50.000 smanji na aktuelnih 3.800 ljudi.\nU nedavnom intervjuu za Balkansku bezbjednosnu mrežu, načelnik generalštaba Mađarske vojske general Ferenc Korom objasnio je da ta misija za njegovu zemlju od velikog značaja i da su zato tražili podršku Alijanse za komandnu funkciju.\nTo se može dovesti u vezu sa jasno iskazanom političkom spremnošću Budimpešte da vodi aktivnu bezbjednosnu politiku u regionu i da sopstvenu sigurnost vezuje za stanje južno od svojih granica. Prije svega u oblasti zaštite od ilegalnih migracija.\nKorom je ocijenio da je značaj KFOR-a, uprkos smanjenju, sve veći i da bi uskoro moglo da se desi da to postane najznačajnija vojna misija NATO. S obzirom da Mađarska NATO smatra ključnim bezbjednosnim mehanizmom, posvećenost KFOR-u predstavlja i svojevrsno ispunjavanje obaveza koje proističe iz članstva u Sjevernoatlantskoj alijansi.\n"Već dugo vremena smo među najvećim kontributorima u misiji. Proteklih godina dodatno smo povećali naše učešće, odgovarajući tako potrebama NATO da popuni praznine u sposobnostima koje su nastale zbog povlačenja više drugih zemalja. Na taj način naglašavamo posvećenost ne samo povećavanju bezbjednosti Zapadnog Balkana već suštinski doprinosimo naporima NATO da promoviše međunarodnu bezbjednost u evroatlantskom regionu i šire", naveo je on.\nGotovo polovinu svih vojnih snaga angažovanih van granica zemlje Mađarska ima u misijama na Kosovu (KFOR) i u Bosni i Hercegovini (EUFOR ALTHEA).\nSjeverni susjedi Srbije na Kosovu imaju treći najveći kontigent, odmah iz SAD (660) i Italije (628 ljudi) ali je njihova uloga veoma značajna jer formiraju takozvani Taktički rezervni bataljon KTBRN koji se smatra ključnom interventnom snagom za zaštitu stanovništa i sprečavanje eventualnog nasilja kakvo se dogodilo 2004. godine.\nTaktički rezervni bataljon čine dvije manevarske čete motorizovane pešadije, jedna četa za podršku, koja uglavnom ima logističke zadatke i štabni element komande bataljona.\nJedinica se nalazi u bazi Novo Selo i pod direktnom je taktičkom kontrolom komandanta KFOR-a.


Ministarstvo prosvete objavilo konkurs za 200 savetnika\nBeta 24. novembra 2016. 10:25\nOni mogu biti angažovani i za demonstriranje postupaka i metoda, održavanje oglednog časa ili aktivnosti, pružanje povratne informacije o aktivnostima i preduzetim merama nastavnika, vaspitača i stručnog saradnika i davanje stručnih preporuka za unapredjivanje rada.\nKako se navodi u tekstu konkursa, vrsta poslova za koje će biti angažovan savetnik-spoljni saradnik zavisiće od potreba školske uprave u kojoj je savetnik-spoljni saradnik angažovan.\nNa konkursu će biti izabrano najviše 200 savetnika-spoljnih saradnika, najviše za teritoriju školskih uprava Beograd (30), Novi Sad (25) i Sombor (25).\nKako se navodi u tekstu konkursa, za svoj rad savetnik-spoljni saradnik primaće naknadu na godišnjem nivou od 40.000.00 dinara, u dve rate. U toku kalendarske godine savetnik-spoljni saradnik će biti angažovan na ukupno četiri aktivnosti, po nalozima ministra.\nKonkurs je objavljen 16. novembra, a rok za dostavljanje prijava i dokumentacije je 15 dana od datuma objave na internet stranici Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja (www.mpn.gov.rs).


Novi pristup liječenju dijabetesa uz pomoć matičnih ćelija\nDijabetes već decenijama predstavlja ozbiljan zdravstveni problem. Do sada je ova bolest predstavljala pečat za mijenjanje stila života, ali nakon matičnih ćelija bolest je u stanju da se tretira brzo i efikasno !\nDiabates se javlja u dva oblika:\n- Diabates tip 1 (autoimuna bolest u kojoj se uništavaju beta ćelije zadužene sa lučenje inzulina).\n- Diabetes tip 2 (stanje u kojem tijelo ne može najefikasnije da iskoristi proizvedeni inzulin).\nNaučnici sa Harvard Stem Cell instituta istražuju mogućnosti liječenja diabetesa uz pomoć matičnih ćelija. Postoji 12 vrsta matičnih ćelija koje se nalaze u našem organizmu. Svaka od njih se može na određeni način koristiti za reproduciranje i reprogramiranje u različite ćelije i tretmane.\nKrajnji cilj je razviti beta-ćelije koje su zahvaćene u oba oblika diabetesa i tako izliječiti bolest. Postoje 4 pristupa u rješavanju ovog problema a to su rast ćelija, direktna specijalizacija ćelija, reprogramiranje i replikacija beta-ćelija.\nNaučnici sa Harvarda unaprijedili su proces razvijanja endokrinskih ćelija u pankreasu iz matičnih ćelija. Te ćelije u pankreasu se mogu razviti u beta-ćelije koje bi ponovno mogle lučiti inzulin. Čitav ovaj proces je već uspješno sproveden na miševima i radi se na realizaciji projekta.\nDirektna specijalizacija ćelija\nZamjenik direktora Harvard Stem Cell instituta, Douglas Melton dokazao je kako je moguće promijeniti digestivne ćelije u pankreasu u beta ćelije. Primjer je rađen na mišu i adaptacija čitavog procesa za ljude je u toku.\nSpecijaliziranje matičnih ćelija oboljele osobe u beta ćelije.\nReplikacija beta ćelija\nStimulisanje razvijanja novih beta ćelija u pankreasu kroz promjenu metaboličkih procesa u ćeliji koristeći odgovarajuće hemikalije i proteine.\nDa bi se postigli navedeni tretmani bitno je posjedovati pohranjene matične ćelije s obzirom da je broj matičnih ćelija koje se mogu izdvojiti iz odraslog ljudskog tijela dosta manji od optimalnog broja koji je potreban za potpunu analizu i tretman na ovaj način. Ukoliko nisu pristupačne matične ćelije iz periferne krvi ili pupčane vrpce, nova tehnologija BioEden kompanije omogućava izolovanje matičnih ćelija iz mliječnih zuba i umnjaka.\nNa kraju, veoma je bitno da se ćelije koje su ponovno proizvedene zaštite od imunog sistema organizma. Naučnici sa Harvarda su smislili kućište za beta ćelije u organizmu koji ih štiti od imunih ćelija a pritom dozvoljava protok inzulina i normalan rad beta ćelija i pankreasa.


Novo zaduženje Srpske za Koridor "Pet ce"!\nNovo zaduženje Srpske za Koridor “Pet ce”!\nČetvrtak, 20.06.2019., 15:08 Četvrtak, 20.06.2019., 15:09\nRepublika Srpska će se kod Evropske banke za obnovu i razvoj zadužiti 150 miliona evra za finansiranje projekta Koridor “Pet ce, obilaznica Doboj.\nOdluku o zaduženju danas je prihvatila Vlada RS na sjednici u Banjaluci.\n– Cilj projekta je da se obezbijede dodatna sredstva za izgradnju dionice autoputa Koridor 5C, dužine oko šest kilometara, između petlje Rudanka i kraja tunela Putnikovo brdo 2 (međuentitetska linija razgraničenja), uključujući most preko rijeke Bosne, dva tunela i vijadukt – saopšteno je nakon sjednice Vlade.\nPrijedlog ove odluke biće upućen na razmatranje u Narodnu skupštinu Republike Srpske.\nNa sjednici je Vlada prihvatila i Nacrt programa javnih investicija za period 2020-2022.\nPlanirana je realizacija investicionih projekata (kapitalna potrošnja) u ukupnom iznosu 568 067 262 KM.\n– Među projektima koji ulaze u sastav Programa javnih investicija ima i onih čija je realizacija počela u prethodnim godinama i zaključno sa 2018. utrošeno je 1 611 7705 422 KM iz svih izvora finansiranja, a u tekućoj godini planira se investirati 502 122 804 KM. Takođe, ima projekata čija realizacija traje i nakon isteka 2022. godine i u tom periodu potrebno je uložiti 84 654 386 KM – navode iz Vlade Republike Srpske.\nzaduženjekoridor pet cevlada srpska\nGC Utorak, 4.08.2020., 17:48 Utorak, 4.08.2020., 16:46\nDB Utorak, 4.08.2020., 14:38 Utorak, 4.08.2020., 14:12\nDB Utorak, 4.08.2020., 14:27 Utorak, 4.08.2020., 13:59\nGC Utorak, 4.08.2020., 18:26 Utorak, 4.08.2020., 17:04\nUtorak, 4.08.2020., 18:26 Utorak, 4.08.2020., 17:04\nDB Utorak, 4.08.2020., 18:07 Utorak, 4.08.2020., 16:48\nUtorak, 4.08.2020., 18:07 Utorak, 4.08.2020., 16:48\nUtorak, 4.08.2020., 17:48 Utorak, 4.08.2020., 16:46\nGC Utorak, 4.08.2020., 17:29 Utorak, 4.08.2020., 16:38\nUtorak, 4.08.2020., 17:29 Utorak, 4.08.2020., 16:38\nUtorak, 4.08.2020., 17:11 Utorak, 4.08.2020., 16:35\nGC Utorak, 4.08.2020., 16:52 Utorak, 4.08.2020., 16:50\nUtorak, 4.08.2020., 16:52 Utorak, 4.08.2020., 16:50\nAP Utorak, 4.08.2020., 13:33 Utorak, 4.08.2020., 17:06


Arhiva Mihajla Pupina bogata i jedinstvena riznica – Balkanekspresrb.rs\nArhiva Mihajla Pupina bogata i jedinstvena riznica\nFoto: Jelena Vučetić/ Marina Jančević\nMinistarka trgovine, turizma i telekomunikacija u Vladi Republike Srbije Tatjana Matić prisustvovala je danas u Galeriji RTS-a promociji projekta “Arhiva Mihajlo Pupin”, sa više od 1.000 dokumenata o životu i radu jednog od najistaknutijih srpskih naučnika.\nMatić je tom prilikom navela da je Mihajlo Pupin bio veliki srpski pronalazač i dobrotvor koji je svojim doprinosima zadužio srpski narod i svet i čija su dobra dela inspiracija narednim pokolenjima mladih naučnika, stvaralaca i entuzijasta.\nOna je navela da je projekat o Mihajlu Pupinu od nemerljivog značaja za istoriju našeg naroda, u kojoj je on ostavio izuzetna naučna dostignuća, ali i pokazao da je veliki rodoljub.\nOn je poznat pre svega kao vrhunski naučnik i otac telekomunikacija, ali još značajniji doprinos čovečanstvu pružio je kao dobrotvor, politički radnik, profesor, rekla je Matić.\nMinistarka je istakla da digitalizovana “Arhiva Mihajlo Pupin” predstavlja bogatu i jedinstvenu riznicu kakvu Srbija, a ni svet, nisu imali do sada, te da ljudi u Srbiji treba da budu ponosni i zahvalni što ona predstavlja primer izvanrednog ljudskog doprinosa.\nSigurna sam u to da će ova zbirka materijala biti inspiracija i motivacija za sve istoričare, naučnike, studente, istraživače – da veruju u svoje vizije, napomenula je ona.\nMatić je istakla da takvi projekti treba da doprinesu veri da je moguće ostvariti velike ciljeve, upravo posmatrajući primer Pupina i njegovog profesionalnog i životnog nasleđa.\nMinistarka je čestitala organizatorima promocije na izuzetnoj postavci originalnih artefakata iz života velikog naučnika, kao i svima koji su dali doprinos da arhiva bude bogata i da pruža najbližu i najbolju sliku Mihajla Pupina.\nOna je dodala da arhiva predstavlja temeljno polazište za dalja istraživanja i razumevanja velike ličnosti kao što je bio Pupin.\nIako je samo ovo dodatni korak u spoznaji veličine njegovog lika i dela, sigurna sam da ćemo još puno materijala o ovom velikom čoveku imati prilike da vidimo, a na nama je da se, zbog tradicije i poštovanja prema tom velikanu, trudimo da shvatimo veličinu i da joj se poklonimo, poručila je ona.\nAutorka projekta “Arhiva Mihajlo Pupin” Aleksandra Ninković Tašić izrazila je zahvalnost ministarki Matić na podršci, budući da je resorno ministarstvo pokrovitelj tog projekta, i navela da je “Arhiva Mihajlo Pupin” najznačajnija do sada i da je u njoj sabran rad u trajanju od 15 godina, što je neprocenjiva dokumentacija.\nU Galeriji RTS-a je izložena torbica u kojoj je Pupin dobijao novine u Americi i na kojoj se nalaze njegovi inicijali, kalendar koji je slao vojnicima na Solunskom frontu u tiražu od 10.000 primeraka i neka od dela, među kojima se posebno ističe Monografija manastira Manasija koju je on štampao i finansirao iz svog fonda.\nArhiva o radu i životu velikog srpskog naučnika može se videti na portalu arhivapupin.rs.\nSanacija i rekultivacija deponije u Sovljaku


"Tri klisure" kao 15 nuklearki – najveća brana na svetu proradila punom snagom\n“Tri klisure” kao 15 nuklearki – najveća brana na svetu proradila punom snagom – Personal magazin\nGigantska hidro-centrala “Tri klisure” u Kini, najveća na svetu, konačno radi punom snagom, proizvodeći struju kao 15 nuklearnih centrala. Budući da su u pogon stavljena poslednja 32 generatora, prizor vode…\nGigantska hidro-centrala “Tri klisure” u Kini, najveća na svetu, konačno radi punom snagom, proizvodeći struju kao 15 nuklearnih centrala. Budući da su u pogon stavljena poslednja 32 generatora, prizor vode koja navire i gromoglasno se survava kroz branu, pokrećući turbine, dokaz je moći prirode i čoveka, zajedno.\nHidro-centrala je sagrađena je u provinciji Hubej, na reci Jangce, a napravljena s ciljem da smanji rizik od poplava tokom kišne sezone, ali i da akumulira i distribuira vodu tokom sušnih perioda.\nFantastične slike, pokazuju neverovatnu snagu vode koja se ispušta kroz sedam kapija. Količina vode, koja u sekundi prođe kroz branu, iznosi neverovatnih 70.000 kubnih metara.\nOva količina vode dovoljna je da proizvede istu količinu električne energije kao 15 nuklearnih reaktora.\n“Tri klisure” kao 15 nuklearki – najveća brana na svetu proradila punom snagom was last modified: July 30th, 2012 by Redakcija\nsimdrag Aug 2, 2012 at 15:46\nZa naše društvo bilo bi najbolje da svojim političarima otsečemo jezike. Vidite kakav prekrasan komad zemlje zauzimamo, a najneproduktivnijima i najglupljima i nesposobnima učiniše nas bitange i profiteri.


Sukob na Brnjaku - Napetost na administrativnoj liniji s Kosovom - Nedeljnik Vreme\nNA IVICI NOŽA: Srpske barikade u Leposaviću;... / foto: tanjug\nPiše: M. Milošević, M. Rudić\nPorast napetosti uz oružane incidente. Nakon što su kosovski policijski specijalci razoružali srpske pripadnike kosovske policije i preuzeli prelaz Brnjak i pokušali da preuzmu i prelaz Jarinje, na severu Kosova došlo je do konfrontacije srpskog stanovništva s kosovskim policajcima. Kriza traje od srede 20. jula kada je Priština zabranila "uvoz" robe iz Srbije\nKako javlja Tanjug, pripadnici jedinice Kosovske policije Rosa su u ponedeljak 25. jula u kasnim večernjim satima uspeli da razoružaju srpske pripadnike kosovske policije i da se rasporede na prelazu Brnjak. Tada je kod Brnjaka došlo do prvih sukoba pripadnika KPS-a i okupljenih Srba koji su protestovali. Pripadnici kosovske policijske jedinice Rosa uhapsili su četvoricu Srba, od kojih je dvadesetogodišnji Aleksandar Perović iz sela Zupče u opštini Zubin Potok pretučen. a vozila kojima su se uputili ka Jarinju zaustavili su Srbi blokirajući puteve.\nU toku noći između ponedeljka i utorka nekoliko stotina Srba blokiralo je put kod Zvečana. Put je u selu Rudare, nekoliko kilometara severno od Kosovske Mitrovice, bio zaprečen kamionima i šljunkom koji je istovaren na drum, a u Leposaviću, oko 20 kilometara od administrativne linije, Srbi su put blokirali drvenom građom. U severnom delu Kosovske Mitrovice, na oko 300 metara od mosta, okupilo se 200 Srba.\nPolicijske snage Euleksa su oko ponoći blokirale glavni most koji razdvaja grad na srpski i albanski deo, a kasnije su se u oklopnim vozilima stacionirale i ispred suda u Kosovskoj Mitrovici. Most u Mitrovici je u ranim jutarnjim časovima u utorak otvoren za saobraćaj.\nKosovski specijalci Rosa su se oko 3.30 povukli oko 500 metara od srpskih barikada kod Jarinja, a u isto vreme iz Leposavića putem ka Mitrovici i nešto pre toga iz Rudara kod Zvečana.\nMinistar unutrašnjih poslova Kosova Bajram Redžepi izjavio je da su u jednom incidentu u toku noći povređena petorica pripadnika specijalne policijske jedinice Rose koji su učestvovali u akciji zauzimanja prelaza Brnjak i Jarinje. Ranije je javljeno da je u 5.25 pri eksploziji ručne granate ranjen u nogu jedan od kosovskih specijalaca. Hašim Tači je potom, kako javlja RTS, naredio da se na sever Kosova pošalje još specijalaca.\nTADIĆ ZVAO NATO: Odmah po otpočinjanju akcije Kosovske policije, predsednik Srbije Boris Tadić i premijer Mirko Cvetković su pozvali Evropsku komisiju, UN, južno krilo NATO-a, koje je zaduženo za KFOR, i druga međunarodna tela da spreče eskalaciju napetosti.\nDržavni vrh Srbije alarmirao međunarodnu zajednicu kako bi upozorio na opasnost od porasta nasilja na severu Kosova. Zamenik premijera Ivica Dačić rekao je da je pokušaj preuzimanja kontrole nad administrativnim prelazima na severu Kosova apsolutno suprotan obećanjima koja su data Srbiji, da neće biti menjanja realnosti na terenu dok se vodi dijalog Beograda i Prištine, te da ta intervencija predstavlja ostvarenje onoga što su kosovski zvaničnici dosta dugo najavljivali.\nNa Kosovo su u toku noći otputovali šef srpskog pregovaračkog tima Borislav Stefanović i ministar za Kosovo i Metohiju Goran Bogdanovića koji su pregovarali s komandantom KFOR-a Erhardom Bilerom u utorak ujutru na otvorenom prostoru, u blizini građana koji su blokirali magistralni put Kosovska Mitrovica – Raška, dok su blokirana mesta nadletali helikopteri KFOR-a.\nErhard Biler se u utorak 26. jula oko devet sati uputio ka prelazima Jarinje i Rudnica, a Borislav Stefanović je izjavio Tanjugu da je sporazum blizu, i pored neposredno pre toga izdate nove Tačijeve naredbe o slanju policijskog pojačanja na sever. U utorak oko 11 časova RTS je javio da je dogovor postignut da se Rose povuku sa Jarinja i da je saobraćaj normalizovan, a u 13 časova da su se kosovski specijalci povukli i sa prelaza Brnjak…\nPUCNJAVA: Smirivanje je bilo varljivo, jer oko 15. časova na Brnjaku je izbio oružani incident. Ko je prvi zapucao, teško je utvrditi, ali u okolini mesta incidenta ima krvi na asfaltu, nekoliko srpskih automobila je izrešetano, a jedan predstavnik kosovske policije Enver Zumberi teško je ranjen i prevezen je helikopterom u prištinsku bolnicu gde je preminuo 26. jula posle 22 časa.\nOko 17 sati u utorak pre podne otvoreni prelaz Jarinje je ponovo zatvoren. Srbi su blokirali put čuvši za sukobe u Zubinom Potoku. Manje grupe Srba ponovo su se okupile u blizini mosta u Severnoj Mitrovici…\nBorivoje Stevanović je ponovo pregovarao s komandantom KFOR-a i ponovo saopštio da je postignut dogovor da se specijalna jedinica Rosa do srede ujutru povuče u Prištinu, a da prelaze preuzmu pripadnici kosovske policijske službe srpske nacionalnosti.\nPrelaze Jarinje i Brnjak do sada je kontrolisala carina Euleksa, koja nije sprovodila odluku Prištine o zabrani uvoza robe iz centralne Srbije uspostavljenu prošle nedelje (vidi antrfile).\nSrpski političari dali su nekoliko umirujućih izjava, a onda je u utorak oko 21 sat došla vest da Hašim Tači izjavljuje da kosovska policija neće napuštati Brnjak i Jarinje jer je to pitanje suvereniteta, a da će specijalci ostati na prelazima sve dok se ne obezbedi red. "NjuKosovariport" prenosi tvrdnju da kosovska vlada ne priznaje sporazum srpskog pregovarača Stefanovića i komandanta KFOR-a.\nTako je kriza započeta pre nedelju dana kao carinska, a posle dva smirivanja produžena kao oružana.\nU skupštini Srbije se povodom incidenata razgorela malo žešća rasprava. Poslanici SRS-a i DSS-a napustili su skupštinsku sednicu jer smatraju neprimerenim da Skupština raspravlja o tekućim pitanjima dok se kriza na Kosovu rasplamsava. DS je apelovao na opoziciju da ne dramatizuje stanje i da dopusti da se problemi reše pregovorima. DSS je tražio da Srbija zapreti prekidom pregovora s Prištinom. Srpsko nacionalno veće severnog Kosova izdalo je saopštenje u kome traži isto to, uz dodatak da posrednik u tim pregovorima ubuduće treba da ima mandat UN-a, a ne EU i da Srbija hitno zatraži odlazak Euleksa s Kosova.\nHašim Tači je očito dramatizovao carinski spor, da bi uspostavio kontrolu na severu Kosova, što Prištini nije uspevalo punih 11 godina. On za to nema podršku centrala u Vašingtonu i Briselu, koje traže smirivanje situacije i pregovore, ali je očito da ga na to ohrabruju pojedine diplomate na terenu. Tako je francuski ambasador u Prištini tražio da se uz dogovor sa Euleksom, poštuju odluke vlasti u Prištini.\nPritisak i reakcije\nKosovska vlada Hašima Tačija uvelа је u sredu 20. jula embargo na promet robe iz Srbije, nakon što je otkazana šesta runda pregovora Beograda i Prištine jer nije bio na vidiku sporazum oko carine. Beograd je o tome obavestio evropske partnere i traži da oni preduzmu adekvatne korake kako bi ta odluka u najkraćem periodu bila oborena. Srpska strana se poziva na sporazumu o slobodnoj trgovini CEFTA, čiji je potpisnik – "UNMIK Kosovo", a ne "Kosovo Republika" i oko toga se lome koplja u pregovorima o carinskom pečatu.\nBeograd je, u međuvremenu, protestovao zbog izjave zvaničnika SAD Tomasa Kantrimena, koji je tvrdio da je pre dve godine "zaveden embargo Srbije na uvoz kosovske robe nezakonit prema pravilima CEFTA".\nReagujući u toj prilici, predsednik Srbije Tadić je primetio da Priština ovakav jednostrani akt nije mogla da donese bez "neke vrste međunarodnog sponzorstva" i dodao je da je razgovarao sa šeficom evropske diplomatije Ketrin Ešton i da je dobio uveravanja da institucije EU neće podržati odluku Prištine. Taj razgovor je, čini se, obavljen baš onog dana kada je predsednik Srbije objavio da je hapšenjem Gorana Hadžića Srbija ispunila poslednju hašku obavezu.\nPrivredna komora Srbije, Savet stranih investitora, Američka privredna komora i Poslovni klub "Privrednik" u otvorenom pismu evropskom komesaru za proširenje Štefanu Fileu zatražili su od Unije da poništi odluku vlade Kosova, jer se na najgrublji način krši sporazum CEFTA, potpisan pod pokroviteljstvom Brisela.\nSrpska vlada i vlada BiH, zbog odluke Prištine da zavede carinu od deset odsto na robu iz BiH, najavile su da će se žaliti CEFTA, pošto smatraju da je Priština pre dve i po godine jednostrano promenila carinske pečate i dokumenta s oznakama UNMIK-a i pokušala da nametne pečat i oznake samoproglašene vlasti na Kosovu.\n…albanski policajci;… foto: reuters\n…srpski pregovarač Borislav Stefanović sa komandantom KFOR-a Erhardom Bilerom;… foto: tanjug\n…i vojnici iz francuskog kontingenta KFOR-a foto: reuters


01. Jul 1999 18:52 (GMT+01:00)\nBivši ustaški zvaničnik spokojan u Hrvatskoj\nEterović u domu staraca\nZAGREB - Bivši ustaški funkcioner Mirko Eterović, koji je zbog odluke Argentine da ga protera pobegao u Hrvatsku, posle izlaska iz bolnice našao je utočište u zagrebačkom domu penzionera "Peščenica".\nOsamdesetšestogodišnji Eterović je stigao u Hrvatsku 7. jula, nakon što su u Argentini objavljena dokumenta koja pokazuju da je on bio zapovednik koncentracionog logora za vreme NDH, posle čega je usledila i odluka o proterivanju. Po dolasku u Zagreb bio je smešten u zagrebačku bolnicu "Sestre milosrdnice", gde ga je čuvala policija.\nOptužbe koje ga terete Eterović naziva "najobičnijim lažima koje su pokrenuli Židovi". Eterović kaže da su dokazi protiv njega, "zahvaljujući dobrim ljudima u Hrvatskoj", opovrgnuti i da je on, što se tiče hrvatskih ministarstava unutrašnjih i inostranih poslova, "slobodan da ide gde želi". Toj izjavi ide u prilog i činjenica da ispred njegove sobe nema policajaca, kao što je to bio slučaj dok se nalazio u bolnici.\nOn dodaje da ne može da se vrati u Argentinu zbog "straha Hrvatske pred ostalim državama koje Hrvate optužuju da su fašistički nastrojen narod", ističući da će se vratiti u Argentinu "čim Hrvatska prestane drhtati".\nU hrvatskoj štampi, koja se posle vesti o njegovom proterivanju iz Argentine, zainteresovala za Eterovića, moglo se pročitati da je on rođen 1913. godine na Braču, da je 1941. godine postao ustaški funkcioner u Novoj Gradiški, a da je od 1942. do 1945. godine bio na dužnosti upravnika odeljenja u Glavnom ustaškom stanu, koje je održavao veze sa svim ministarstvima "u svrhu pravilnog delovanja organizacije ustaškog pokreta".


Feng šui na zlatiborski način | Restart Magazin\nFeng šui na zlatiborski način\nZainteresovani za feng šui savete oko uređenja kuće možda bi trebalo da zavirite u Muzej na otvorenom u Sirogojnu, gde primenjena osnovna pravila za uređenje doma koja su se od davnina praktikovala u zlatiborskim selima, kao i rituali za koje se verovalo da donose sreću i blagostanje.\nU kućama gde se provodilo najviše vremena, sve je bilo postavljeno jedno nasuprot drugog – dobro nasuprot zla, pozitivno nasuprot negativnog… Kako je ognjište sveto mesto, vezano za kult predaka, verovalo se da u verigama borave zle sile”, kaže direktorka Muzeja na otvorenom Staro selo Sirogojno Svetlana Ćaldović.\n“Uvek su bila dvoja vrata orijentisana ka istoku i zapadu. Nije se to uvek moglo biti savršeno, ali su se trudili da bude što bliže toj varijanti. Sve ono što je dobro za porodicu trebalo je da uđe na istočna vrata, ono što je suporotno od toga na zapadna”, dodaje Ćaldović.\n“Kada prvi put vidite Mlad Mesec, kao zarez, onda je dobro da se tri puta protrljate po glavi nekom novčanicom i izgovorite – koliko dlačica toliko novčanica”, dodaje Ćaldović.\n← Hrvatska avio-kompanija: “U gubitku smo 12,8 miliona evra, to je pozitivan pomak”\nPjongjang upozorio Vašington: Ako nas taknu, sami će nastradati →\nČetvoro hrvatskih državljana u Vuhanu izloženo koronavirusu


Rumunski ministar pravde podneo ostavku - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Rumunski ministar pravde podneo ostavku\nRumunski ministar pravde Tudorel Toader podneo je danas ostavku pošto je izgubio podršku vladajuće Socijaldemokratske partije.\n0Piše: Beta 18. aprila 2019. 23.00 Izmenjeno: 22. aprila 2019. 04.03\nFoto: Beta (AP Photo/ Andreea Alexandru, File)\nToader je u saopštenju naveo da je odlučio da pondese ostavku premijerki Vjoriki Dančili iako je nekoliko sati ranije rekao da će ostati na svom položaju.\nVladajuća Socijaldemokratska partija dan ranije mu je uskratila političku podršku.\nSmatra se da je njegov pad u nemilost vezan za to što nije uspeo da izdejstvuje usvajanje zakona koji je, po oceni kritičara, bio namenjen da oslabi napore za suzbijanje korupcije. Zakon je između ostalih kritikovala i Evropska unija.\nToader je rekao da je ispunio svoju dužnost ali premijerka Dančila je rekla da ministar nije ispunio sve što je obećao.\nVođa Socijaldemokratske partije Liviju Dragnea, sprečen je da bude premijer zbog osude o korupciji, na šta je uložio žalbu.\nministar pravde, ostavka, Rumunija


Venger: Sve negativno želimo da pretvorimo u pozitivno - Vijesti.me\nDVA UZASTOPNA PORAZA ARSENALA\nVenger: Sve negativno želimo da pretvorimo u pozitivno\n"Tobdžije" u prvenstvu Engleske zauzimaju treće mjesto sa 51 bodom, pet manje od lidera Lestera i tri manje od gradskog rivala Totenhema.\nTrener Arsenala Arsen Venger rekao je danas da nije zadovoljan rezultatima na posljednje dvije utakmice, ali želi da sve negativne stvari iz mečeva protiv Barselone i Mančester junajteda pretvori u pozitivne i nastavi borbu za trofeje.\n"Nismo zadovoljni rezultatima na posljednje dvije utakmice. Došlo je do pada koncentracije u ekipi i za to smo platili ceh. Želimo da sve negativno iz tih utakmica pretvorimo u nešto pozitivno, da stvorimo više solidarnosti u ekipi i nastavimo borbu za trofeje", rekao je Venger na konferenciji za novinare pred utakmicu protiv Svonsija u Premijer ligi.\nArsenal je prošle nedjelje pretrpio dva poraza - od Barselone u Ligi šampiona i Mančester junajteda u Premijer ligi.\n"Želimo da damo sve od sebe do kraja sezone", dodao je on.\nLondonski klub sjutra na stadionu Emirejts dočekuje Svonsi u meču 28. kola Premijer lige.\n"Ne osvrćemo se previše na poraze od Barselone i Mančestera, nastavljamo dalje, koncentrisani smo na Svonsi. Svaki meč na domaćem terenu je veoma bitan. Svonsi će se žestoko boriti, biće izuzetno posvećen, a siguran sam da će biti izuzetno organizovani u odbrani", rekao je Venger i dodao da ne zna da li će nedavno oporavljeni Dani Velbek ponovo biti u startnoj postavi.\nNovinari su pitali Vengera da prokomentariše kritike fudbalskog komentatora Skaja i nekadašnjeg trenera Liverpula i Njukasla Grema Sunesa koji je izjavio da je "Arsenal šala od kluba" i da im nedosaje čvrst oslonac.\n"Nikada nisam iznenađen kritikama poslije poraza. Uvijek su pretjerane i emotivne, ali mi moramo da se nosimo s njima. Ne želim da se osvrćem na pojedinačne kritike, jer shvatam da su ljudi nekada izuzetno emotivni. Želimo da posmatramo situaciju iz više uglova i da se ona analizira objektivno. Vjerujem da se ovaj klub poštuje širom svijeta, bez obzira šta neki pričaju", rekao je Venger.\n"Ovaj klub je izgrađen na vrijednostima, a ono što mi želimo da uradimo je da se one poštuju. Želimo da gradimo solidarnost svaki dan", rekao je Venger.


Teklas se useljava u Geoksovu fabriku - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Ekonomija » Teklas se useljava u Geoksovu fabriku\nTurski proizvođač creva za auto-industriju zapošljava 350 radnika u Vranju\nTeklas se useljava u Geoksovu fabriku\nVojkan Ristić17.11.2021. 22:34\nOno što je postojalo kao ideja moglo bi da se pretvori u stvarnost. Iz kompanije Teklas koja u Vladičinom Hanu u svojoj fabrici creva za auto industriju zapošljava oko 1.200 radnika, stiže vest da bi najkasnije u januaru mogla da bude otvorena i fabrika u Vranju i to u hali zatvorenog Geoksa.\nOvu mogućnost potvrdilo je novinaru Danasa i nekoliko izvora sa juga Srbije bliskih Vladi Srbije. Da podsetimo, kada je početkom avgusta neslavno okončana priča sa državnim partnerstvom sa italijanskom obućarskom kompanijom Geoks, odmah se kao alternativa pojavio „bajpas“ za amortizaciju socijalne bombe u Vranju – mogući projekat sa ulaskom Teklasa u hale na Bunuševcu.\nPrema najnovijim informacijama Teklas bi u prvoj fazi u Vranju mogao da zaposli oko 350 radnika.\n– Turska kompanija je očigledno strateški sagledavala situaciju u skladu sa svojim poslovnim planovima i plasmanom svojih proizvoda za auto industriju u zemljama EU, najviše u Nemačkoj i Italiji. Očigledno da su procenili da će u narednom periodu biti veće tražnje pa su se odlučili za pojačanu produkciju otvaranjem nove fabrike u Vranju – navodi izvor Danasa. Izvesno je da bi i ovaj posao mogao da bude „državno subencioniran ali je neizvesno sa kojom količinom novca za svako radno mesto“. Prema izvoru našeg lista i ovaj posao bi mogao da „bude oročen u skladu sa poslovnim planovima Teklasa i njegovom pozicijom na tržištu auto industrije u EU i šire“.\nZa najam prostora Teklasu bili su odmah nakon što je zatvorena fabrika Geoksa zainteresovani u Jumku koji raspolaže sa više hiljada kvadratnih metara slobodnog prostora pod krovom. Kako sada stvari stoje ta mogućnost je definitivno odbačena, pre svega zbog pozicioniranja samih objekata Jumka na ulazu u Vranje gde kako je procenjeno „ne postoje potpuno optimizirani uslovi za brzi transport robe pre svega za pristup šlepera“.\nZa sada postoje tehnički problemi vezano za samu halu, koji bi morali da budu otklonjeni pre svega u pogledu funkcionisanja tehnologije u kojoj se u pojedinim delovima proizvodnje kod Teklasa koriste sumpor i kaučuk.\nZa sada nije jasno kako će se hala Geoksa koja je u vlasništvu ove kompanije prevesti na novog vlasnika (Grad Vranje ili Teklas) i da li će dug Geoksa prema Srbiji, ustanovljen odlukom Komisije za dodelu državne pomoći koja je otkrila da je Geoks nezakonito dobio 3,5 miliona evra od države, biti namirena konverzijom vlasništva nad fabrikom na Bunuševcu.\nZarade u Teklasu od 50 do 120.000 dinara\nOko 1.200 radnika u fabrici Teklasa u Vladičinom Hanu primaju zarade koje se kreću od petsto do hiljadu evra u zavisnosti od radnog mesta. Fabrika radi u tri smene. Za zaposlene iz Vranja obezbeđen je autobuski prevoz. Najteži uslovi rada su u pogonu „autoklav“ gde postoje jača isparenja hemijskih supstanci, ali su radnici kako sami tvrde obezbeđeni adekvatnom zaštitnom opremom. Od dolaska u Vladičin Han, Kompanija Teklas je bila orijentisana na zapošljavanje mahom mlađe rade snage od 28 do 45 godina starosti.


najzagađenija mesta na obali Lima će biti očišćena zatvaranjem divljih deponija (Foto: Potpećko jezero na reci Lim kod Pribojske banje)\nU okviru Programa prekogranične saradnje, opštine Bijelo Polje na severoistoku Crne Gore i Priboj na jugozapadu Srbije ukloniće 12 divljih deponija na obali reke Lim, koja protiče kroz obe države i uliva u reku Drinu u Bosni i Hercegovini.\nVrednost projekta "Rehabilitacija ilegalnih deponija na reci Lim i podizanje svesti o njihovoj štetnosti" je 157.000 evra, od čega Evropska unija donira 133.000 evra, a ostatak od 24.000 evra ove dve opštine.\nKroz ovaj projekat najzagađenija mesta na obali Lima će biti očišćena zatvaranjem divljih deponija, šest u Bijelom Polju i isto toliko u Priboju, ističe sekretar Sekretarijata za ruralni i održivi razvoj Opštine Bijelo Polje Jasmin Ćorović.\n"Prije svega želimo da uklonimo 12 nelegalnih odlagališta otpada sa lijeve i desne obale Lima. Predviđena je i nabavka po 30 kontejnera za opštinu Bijelo Polje i 30 za Priboj, kao i oprema za mjerenje kvaliteta vode iz Lima", objašnjava Ćorović.\nOn najavljuje i da će se raditi na ozelenjavanju zagađenih površina, uz nadzor komunalne policije, dok će nesavesni građani biti kažnjavani.\n"Na lokacijama koje budu sanirane pokušaćemo da napravimo parkove prirode, odnosno te površine biće ozelenjene. Biće postavljen odgovarajući baštenski mobilijar, koji će potom biti predat građanima na upotrebu u cilju rekreacije i odmora", precizira Ćorović.\nBahatost i neodgovornost glavni su razlog stvaranja divljih deponija, jer i pored dovoljno kanti za smeće pojedinci đubre bacaju gde stignu -\ndirektor JKP Usluga Željko Ječmenica\nNa realizaciji projekta biće angažovani Javno komunalno preduzeće (JKP) Usluga, Priboj, i nevladina organizacija Euromost iz Bijelog Polja, o čemu je potpisan ugovor sa Ministarstvom finansija Vlade Republike Srbije.\nBahatost i neodgovornost glavni su razlog stvaranja divljih deponija, jer i pored dovoljno kanti za smeće pojedinci đubre bacaju gde stignu, kaže direktor JKP Usluga Željko Ječmenica.\n"Mislim da nam je svest o zaštiti životne sredine još uvek na vrlo, vrlo niskom nivou. Mi smo prošle sedmice očistili obale Lima u gradskom području u Priboju, prikupljeno je preko 50 džakova otpada, ali mislim da će se to vrlo brzo vratiti na staro stanje. I pored toga što postoje i kontejneri i kante svakodnevno smo u prilici da vidimo da pojedinci otpad bacaju i kroz prozor. Imali smo situaciju kada je smeće i tegla sa vodom pala i na naše vozilo", kaže Ječmenica.\nZato će se u okviru ovog projekta raditi na edukaciji građana koliko je značajno odlagati otpad na predviđena mesta, podseća Petar Vukotić, logističar na projektu.\n"U toku samog projekta, na početku i na kraju, radićemo ankete među građanima o tome koliko znaju o pravilnom o odlaganju otpada, kao i kampanju sa flajerima, objašnjenjima kao da se neprave ili spreče stvaranja divljih deponija. Biće i aktivirana i SOS linija gde će građani moći da prijave ilegalno deponovanje otpada. Predviđena je i radio i televizijska emisije o značaju zaštite životne sredine i pravilnom selektovanju otpada", izjavio je Vukotić.\nProjekat uklanjanja divljih deponija sa obala Lima traje 12 meseci (foto: Potpećko jezero pored Pribojske banje)\nBijelo Polje i Priboj bi trebalo da budu primer drugim gradovima kroz koje prolazi Lim, kako može dobro da funkcioniše prekogranična saradnja kada je reč o zaštiti reka, ali u projekt moraju da se uključe i druge opštine kroz koje prolazi Lim i iz Crne Gore i iz Srbije, kao i BiH, zaključuje predsednik Opštine Priboj Lazar Rvović.\n"Veliki je značaj ovog projekta. Ali mora da se uključi i treća država i druge opštine, da bi imali celovito rešenje pitanja otpada na obalama Lima. Do sada je sve to bilo deklarativno i neozbiljan pristup. Uvek se svodilo samo na priču, bez konkretnih dela, sa manjim akcijama. Ali ako se ovo bude pokrenulo i uspostavi ozbiljniji pristup svih drugih opština i svih resornih ministarstava, onda će to imati pravi suštinski značaj", zaključuje Rvović.\nProjekat uklanjanja divljih deponija sa obala Lima traje 12 meseci i trebalo bi da bude završen do 30. decembra 2019. godine.\nPrijepolje bez deponije zbog protesta


„Vizer“ otkazao sve letove iz Beograda tokom maja, iz Niša saobraćaj od 15. maja - 18.04.2020, Sputnik Srbija\n„Vizer“ otkazao sve letove iz Beograda tokom maja, iz Niša saobraćaj od 15. maja\n„Vizer“ je provobitno otkazao sve letove tokom aprila, ali sada su iz reda letenja za Beograd izbačeni i svi letovi planirani tokom maja. 18.04.2020, Sputnik Srbija\n12:44 18.04.2020 (Osveženo: 12:49 18.04.2020)\n© AFP 2021 / VALENTINA PETROVAAvion "Vizera"\n© AFP 2021 / VALENTINA PETROVA\n„Vizer“ je provobitno otkazao sve letove tokom aprila, ali sada su iz reda letenja za Beograd izbačeni i svi letovi planirani tokom maja.\nMađarska avio-kompanija „Vizer“ je izbrisala sve letove iz Beograda koji su bili planirani u maju. Jedini izuzetak su letovi na liniji između Beograda i Londona, koji se inače obavljaju avionom iz londonske baze, prenosi portal b92.\nPrethodno je ova avio-kompanija izbrisala kompletan red letenja iz Beograda za ceo april, ali je sada, sudeći prema objavljenom novom redu letenja na sajtu ove kompanije, pauza u letenju produžena i na maj.\nInteresantno je da je „Vizer“ zadržao većinu letova tokom maja sa aerodroma u Temišvaru. Letovi ove kompanije iz Sarajeva i dalje su u planu da se obnove u maju, kao i u Skoplju gde većina linija treba da počne u drugoj polovini maja, prenosi Aviatika.\nSa niškog aerodroma, „Vizer“ planira letove od 15. maja ka Bazelu, Dortmundu i Minhenu, dok je planirano da letovi ka Malmeu i Beču krenu od početka juna. Ovo će zavisiti od daljeg razvoja događaja.\nAvio-kompanije pomeraju najavljenu obustavu saobraćaja prateći situaciju sa epidemijom, tako da se i svi ovi datumi moraju uzeti sa rezervom. Juče su avio-kompanije „Lufthanza“ grupe pomerile uspostavu saobraćaja sa kraja aprila na kraj maja, a isto je uradila i aviokompanija „Turkiš Erlajns“.\nDa bi došlo do obnavljanja letova potrebno je da se sa obe strane podignu zabrane kretanja. Trenutno je u Srbiji zabranjeno obavljanje avio-saobraćaja kao i ulazak stranaca u zemlju, dok su zemlje Šengena zabranile ulazak stranaca u ovu zonu.


Dve žene koje su razvile tehniku uređivanja gena dobile Nobelovu nagradu\nIstraživanje naučnica kojima je dodeljena Nobelova nagrada za hemiju ima potencijal da promeni smer čovečanstva – pa čak i da jednorozi postanu stvarnost kojoj ćemo svedočiti.\nDve žene koje su razvile tehniku uređivanja gena CRISPR osvojile su Nobelovu nagradu za hemiju za 2020. godinu. Francuskoj naučnici Emmanuelle Charpentier i američkoj naučnici Jennifer A. Doudna dodeljeno je najprestižnije svetsko priznanje za nauku „za razvoj metode za uređivanje genoma“. Ovo je ujedno i prvi put da su dve žene podelile Nobelovu nagradu.\nCharpentier i Doudna su otkrile CRISPR tehniku uređivanja „genetskih makaza“ 2012. godine. Korišćenjem njihovog otkrića došlo je do eksplozije istraživanja širom sveta. Njihova tehnika je omogućila naučnicima da stvaraju nove useve koji mogu da podnesu sušu i štetočine, a veruje se da će jednog dana CRISPR omogućiti tretmane koji mogu da izleče nasledne bolesti poput raka.\nIstraživanje naučnica koje su dobile Nobelovu nagradu za hemiju ima potencijal da promeni smer čovečanstva. Sa tim potencijalom dolazi i mnogo novca od preduzetničkog kapitala i kompanija koje se takmiče za patente koji su vezani za tehnike i terapije izvedene upravo iz istraživanja ove dve naučnice.\nJedna od takvih kompanija je Doudna’s Editas Medicine, dok se među ostalim nalaze Caribou Biosciences, Intellia Therapeutics i Casebia Therapeutics. S obzirom na aplikacije koje se menjaju u svetu i na iznos prihoda koji bi CRISPR terapije mogle da generišu, ne čudi što je takvo rivalstvo često veoma žestoko (u nekim slučajevima je dovodilo do tužbi zbog tehnologije i patenata).\nOvakvo rivalstvo je razumljivo ukoliko sagledamo potencijalnu moć koju CRISPR daje u ruke običnim ljudima. Kao što je Doudna objasnila u svojoj knjizi „Crack in Creation: Gene Editing and the Unthinkable Power to Control Evolution“ koju je napisala zajedno sa Samuel H. Sternberg-om – „U roku od nekoliko decenija mogli bismo imati genetski projektovane svinje koje će služiti kao donatori ljudskih organa, ali mogli bismo takođe imati i vunene mamute, krilate guštere i jednoroge“. Verovali ili ne, poslednji deo rečenice nije nikakva šala, već potencijalna realnost kojoj ćemo možda svedočiti.


Trovanje pčela: Stradalo oko hiljadu košnica u okolini Bačke Topole | Agromedia\nPrema nezvaničnim informacijama u okolini Bačke Topole stradalo je 20 pčelinjaka, odnosno oko 1.000 košnica. Lokalni pčelari sumnjaju da je do toga došlo jer je na okolnim poljima obavljeno prskanje protiv ambrozije.\nU Njegoševu, Pobedi, Orahovu i ostalim selima koja se nalaze u okolini Bačke Topole, rano jutros primećen je veliki broj mrtvih pčela. Jedan pčelar iz ovog grada za naš portal navodi da je do velikog broja stradalih košnica došlo nakon prskanja nekim herbicidima protiv veoma štetne biljke ambrozije, na okolinim poljima.\nPčelari iz ovog kraja još uvek nemaju detaljne informacije koliki je tačan broj uginulih pčela, jer se još uvek čeka na rezultate ispitivanja. Trenutno su uzeti su uzorci sa pčela i saća, sada ostaje da se uzmu i urozci sa prskanih biljaka i da se ispitivanja sprovedu, navodi naš izvor.


Poslanici Švedskog parlamenta sa Odborom za evropske integracije - Skupština Autonomne Pokrajine Vojvodine\nNovi Sad, 04. mart - U okviru zvanične posete Republici Srbiji, poslanici Parlamenta Švedske, Piri Niemi i Lars Majern Larson, posetili su danas Skupštinu Autonomne pokrajine Vojvodine. Gosti iz Švedskog parlamenta prisustvovali su sednici skupštinskog Odbora za evropske integracije i međuregionalnu saradnju, na kojoj su se informisali o nadležnostima, radu i aktivnostima tog Odbora na polju međuregionalne saradnje i sa članicama i članovima razmenili iskustva na ovu temu.\nOtvarajući sednicu, Dmitar Stanišić, predsednik Odbora za evropske integracije i međuregionalnu saradnju, zahvalio se gostima na intetresovanju za rad pokrajinske Skupštine i Odbora. Stanišić je gostima predstavio ličnu kartu Skupštine AP Vojvodine, naležnosti, organizaciju rada i način donošenja odluka, kao i rad resornog odbora koji se bavi evropskim integracijama i međuregionalnom saradnjom.\nDmitar Sanišić je informisao švedske poslanike da Odbor u okviru svojih nadležnosti i delokruga rada, prati i realizaciju sporazuma o regionalnoj saradnji, kao i aktivnosti koje se sprovode u toj oblasti.\nPotpredsednik Skupštine Autonomne pokrajine Vojvodine i član Odbora Damir Zobenica, rekao je švedskim poslanicima da je Skupština Vojvodine prepoznatljiva i po tome što u zvaničnoj službenoj upotrebi ima čak šest službenih jezika na kojima se poslanici mogu obratiti na sednicama parlamenta.\nPotpredsednik Zobenica, koji obavlja i funkciju potpredsednika Skupštine Evropskih regija (AER), u kojoj AP Vojvodina ima zapaženu ulogu, informisao je goste o aktivnostima Vojvodine u toj najvećoj mreži evropskih regija i naglasio da će Vojvodina u septembru mesecu biti domaćin redovnog jesenjeg Plenarnog zasedanja AER-a, kao jednog od najznačajnijih događaja te organizacije.\nTakođe, istovremeno će biti organizovan i Regionalni biznis forum, gde ćemo evropskim partnerima predstaviti svoje privredne potencijale, ali i razgovarati o mogićoj privrednoj saradnji. Zobenica je rekao da je Novi Sad tokom poslednjih godina postao i centar IT industrije, jer su u njemu prisutne veoma značajane kompanije u toj oblasti. Pored IT sektora, Zobenica je ukazao i na prisustvo poznatih kompanija u automobilskoj industriji i istakao značaj i dugu dobru tradiciju poljoprivredne proizvodnje kao prepoznatljive privredne grane u Vojvodini, dodajući da je u Novom Sadu i sedište „Biosens“ instituta koji je spoj najsavremenijih informacionih tehnologija i poljoprivrede, sa svetskim referncama, i osvojenom nagradom u okviru najprestižnijeg poziva Evropske komisije - Horizont 2020, i donacijom od 28 miliona evra koji će biti investirani u izgradnju Evropskog centara izvrsnosti za napredne tehnologije u oblasti održive poljoprivrede.\nGosti iz Švedske su se zahvalili domaćinima na današnjem prijemu i sastanku sa Odborom, ocenjujući ga kao veoma koristnim. Gosti su istakli da su nakon jučerašnje posete nacionalnom parlamentu u Beogradu veoma zadovoljni i posetom Novom Sadu i da su im utisci veoma pozitivni.


Štrajkovi u restoranima brze hrane\n30 avgust, 2013\nNekoliko dana pred Dan rada nekoliko hiljada zaposlenih u restoranima brze hrane i u maloprodaji, koji rade za minimalnu nadnicu održali su jednodnevni štrajk u više od 50 gradova u Sjedinjenim Državama.\nProtesti koji su održani širom Sjedinjenih Država deo su kampanje pod pokroviteljstvom sindikata čiji je cilj da industrija brze hrane podigne plate i dozvoli radnicima da pristupe sindikatu.\nNekoliko stotina zaposlenih u restoranima i prodavnicama u Njujorku izašli su na ulice zahtevajući veće plate. Tasijan Edvards radi u Burger kingu i kaže da standardni minimalac od 7 dolara i 25 centi, koliko zarađuje, nije dovoljno novca da izdržava svoju porodicu.\n"Ja sam najstarija u kući i jedino ja trenutno mogu da radim ali 7 dolara i 25 centi ne može da nahrani moje troje braće i sestara, mene i moju majku”, kaže Edvards.\nOrganizatori navode da su radnici iz više od 50 američkih gradova, među kojima su i Čikago, Detroit i Los Anđeles, učestvovali u jednom od najvećih protesta takve vrste u zemlji. Štrajkovi su deo kampanje pod pokroviteljstvom sindikata, koji zahtevaju da se minimalna nadnica podigne na 15 dolara i da se radnicima da omogući da se priključe sindikatu.\nOni koji podržavaju industriju brze hrane kažu da ti slabo plaćeni poslovi omogućavaju studentima i radnicima početnicima da imaju zaposlenje, i da se kasnije prebace na radna mesta koja su bolje plaćena. Nametanje većih plata, tvrde oni, moglo bi negativno da se odrazi na radnike.\n“Ako poslodavci plaćaju više ili će morati da podignu cene proizvoda, što znači da će radnici svojim dolarima moći da kupe manje, ili će morati da smanje radno vreme ili da otpuste radnike, što znači da će na kraju u svakom slučaju imati manje novca”, ističe ekonomista Majkl Salcman iz Instituta za politiku zapošljavanja.\nIpak, organizatori protesta podsećaju da s obzirom da je ogroman broj poslova u proizvodnji preseljen u zemlje sa jefitnom radnom snagom, poput Kine, industrija brze hrane ostaje jedina šansa za mnoge nisko kvalifikovane Amerikance. Derik Lengli kaže da je vreme da radnička klasa u Americi zatraži svoja prava.\n“Svestan sam da ovo može da me košta radnog mesta, ali u isto vreme moram da se borim za ono u šta verujem. Ne želim da dozvolim nekome da me gazi i pošto sam shvatio da me boli”, poručuje Lengli.\nSalcman ističe da poreski krediti već pomažu siromašnim porodicama, ali da većina tih ljudi ne želi da zavisi od državne pomoći. Jednodnevni štrajkovi možda nisu dovoljni da se industrija ubedi da promeni svoju politiku, ali oni bi mogli da posluže kao pritisak na predsednika Baraka Obamu i Kongres da podignu minimalnu nadnicu za sve radnike u Sjedinjenim Državama.


Šta donosi novi Pravilnik o imunizaciji? Za koga je vakcina obavezna i kolike su kazne | Luftika\nNovi Pravilnik o obaveznoj imunizaciji donet je 4. maja. Usvojilo ga je Ministarstvo zdravlja i potpisao ministar zdravlja Zlatibor Lončar. Svako ko ne bude poštovao odredbe Pravilnika o obaveznoj imunizaciji biće kažnjen sa 50.000 do 150.000 dinara.\nA onda tu nastaju drugi problemi, jer je osnovna škola obavezna, tu na scenu stupaju centri za socijalni rad, jer će škole imati obavezu da kada vas odbiju, obaveste centar za socijalni rad, da niste izvršili vakcinaciju svog deteta i da ono zbog vaše nemarnosti ne može da pohađa obaveznu školsku nastavu.\nUkoliko se oglušite o tu naredbu, mogu vas proglasiti za nesavesne roditelje, koji ne brinu o svojoj deci i oduzeti vam decu, a onda će ih centar za socijalni rad, kao organ starateljstva vakcinisati i dati u hraniteljsku porodicu.\noznakeimunizacija Pravilnik o obaveznoj imunizaciji vakcinacija zdravlje


I. Kešanski , Lana Gedošević\nAko bi se samo i isključivo to brojalo, utisak je da SAD Srbija ne zanima ni najmanje, i tako skoro 40 godina... kada je poslednji put jedan američki predsednik posetio tadašnju Jugoslaviju (1980. godine Džimi Karter).\nOsim toga, “rad na terenu” najveće svetske sile nije toliko prepoznatljiv, kao što je to slučaj sa Rusijom i Kinom, ili bar nije toliko očigledan. Da li je moguće da joj najveća država na Balkanu nije toliko zanimljiva i da je zapravo to “nerazgovaranje” sa njom neka vrsta kazne za Srbiju ili je pak samo pokazatelj gde joj je mesto?\nS druge strane, Amerika je vrlo zainteresovana da ruski uticaj iz ovog dela Evrope potisne, u čemu je poprilično uspešna, sve dok ne dođe do Srbije, gde nikako u tome ne uspeva, a nedavna poseta ruskog predsednika se može protumačiti kao dokaz toga.\nKako za “Blic” kaže predsednik Evropskog pokreta u Srbiji prof. dr Mihailo Crnobrnja, SAD imaju svoju politiku koja je, između ostalog, bila “organizator” bombardovanja Srbije 1999. godine i koja je dovela do spomenika Klintonu u Prištini, i posmatranja stvari previše jednostrano.\n- Druga stvar, nivo zvaničnika koje šalju u Srbiju takođe govori neke stvari. Sve to govori da mi za njih jednostavno nismo previše interesantni, kao što je to slučaj sa, recimo, Bliskim istokom, Severnom Korejom... - kaže Crnobrnja.\nKako kaže, interes SAD je za ovaj region, pa tako i Srbiju, opao od raspada Jugoslavije i tako je sve do danas. Međutim, navodi, ako nastave u istom pravcu, “bojim se da neće uspeti da Srbiju privole sebi i da joj priđu”.\nIlustracije radi, Karter je bio poslednji američki predsednik koji je posetio Srbiju. S druge strane, ruski predsednici (Vladimir Putin i Dmitrij Medvedev) su u poslednjih 18 godina u zvaničnim posetama Srbiji bili ukupno pet puta. Slično je i sa Kinom, odnosno predsednikom ove države Si Đingpingom koji je već jednom u zvaničnoj poseti boravio u Srbiji i, prema najavama, to će biti slučaj i ove godine. Međutim, to nisu jedini susreti koje je imao sa srpskim rukovodstvom.\nSi Đinping sa srpskim predsednikom\nZato i jeste pitanje da li se posete i susreti mogu zapravo posmatrati kao kriterijum dobrih ili loših odnosa između država?\n- Ja bih to i tako posmatrao. Ipak, ako žele da se stvari menjaju i unapređuju, čini mi se da bi svoje stavove možda morali malo da koriguju, od toga da prestanu toliko da favorizuju Albance, do toga da “povećaju” nivo zvaničnika koji posećuju Srbiju - navodi Crnobrnja.\nNešto drugačiji stav ima Igor Novaković iz ISAC fonda koji se bavi međunarodnim odnosima. On smatra da pojačano interesovanje SAD za ovaj region postoji kako bi se otvorena pitanja što pre zatvorila.\n- To se videlo na primeru Makedonije kada je za samo 48 sati završena kriza nakon posete tadašnjeg zamenika pomoćnika državnog sekretara Brajana Hojta Jia. Oni stvari reševaju, samo što to nije tako visoki nivo koji možda mi očekujemo. Mada, imali smo skoro i Trampovo pismo u vezi sa sporazumom Beograda i Prištine i pronalaženjem rešenja - kaže Novaković.\nO zainteresovanosti SAD za region moglo se videti i na primeru, kako kaže, ulaska Crne Gore u NATO.\n- To je bila sadržajno mnogo veća stvar od teatralnosti Putinove posete Srbiji - priča on.\nKako navodi, merilo odnosa između dve države možda može da bude i to ko se s kim koliko puta sreo, ali je pitanje čemu ta zainteresovanost vodi i to da ona ne mora nužno da ima dobar proizvod za nas.\n- Rusija ima čitav niz interesa kada smo mi u pitanju, koji su pojačani kada je kod njih nastao problem sa Ukrajinom, ali to ne mora da znači da ima plan poput EU. Ne treba zaboraviti i to da Putin trenutno nema previše saveznika pa im i u tom smislu Srbija znači. Isto je i sa Kinom, ali, iako mi ovde govorimo da smo glavna država za saradnju sa njima, onda se nameće pitanje zašto je susedna Mađarska uspela da privuče deset puta više investicija od nas - priča Novaković.\nOn ističe i da Srbija, za razliku od Rusije i Kine, nema potpisan dokument o strateškoj saradnji između država, koji podrazumeva i određeni broj poseta.\n- Nemamo ga zato što to neko treba da inicira, ali je istina i to da je njima Pacifik u fokusu, a mi smo tek nivo “drugog ili trećeg razreda” - navodi on.\n“Našenel interest”: Distanca koja košta\nOdnosom Rusije i Kine prema Srbiji bavio se i američki list “Nešenel interest”, gde se navodi nekoliko faktora koji su doveli do razlike u pristupu SAD prema Srbiji. Jedan od njih je američka politika prema Balkanu koja je vezana za nasleđe devedesetih godina prošlog veka. Drugi faktor je taj što lideri Pekinga i Moskve posećuju Beograd zato što “umeju da čitaju mapu”.\n- Najznačajniji kopneni i priobalni transportni koridori između zapadne Evrope i istočnog Mediterana, kao i između Baltičkog i Egejskog mora, prolaze kroz Srbiju. Kinezi to svakako shvataju, jer se ekonomska vrednost njihovih investicija u zemlji sada približava 10 milijardi dolara. Američka balkanska politika, nasuprot tome, tokom proteklih dve i po decenije bila je usredsređena na Bosnu i Kosovo, koji su u smislu geografije i nekretnina strateški od sekundarnog značaja, a povremeno su bili zainteresovani i za Makedoniju i Crnu Goru (uglavnom za promovisanje NATO integracija) - piše u tekstu.\nKao treći faktor ove razlike u politikama, navodi se to što je spoljnopolitički establišment Vašingtona “nevoljan da shvati koliko se svet promenio u poslednje dve decenije”.\n- Gledano iz ove perspektive, teško je shvatiti kako benigno (ili maligno) zanemarivanje Beograda od strane Vašingtona unapređuje američke spoljnopolitičke interese. Kao što je predsednik Barak Obama jednom primetio, “smešno je” verovati da je “nerazgovaranje sa državama za njih kazna”. Zaista, on je bio voljan da se obrati decenijskim američkim antagonistima kao što su Kuba i Vijetnam, a predsednik Tramp da se sastane sa Kim Džong Unom, ali četvrt veka posle ratova devedesetih, Vašington i dalje želi da drži beogradske zvaničnike na distanci. Naravno, u tome nema strateške logike, ali ona pokazuje u kojoj meri američka politika na Balkanu ostaje talac posebnih interesa i etničkih lobija koji veruju da imaju koristi od zabadanja što više klinova između Vašingtona i Beograda - piše “Našenel interest”, navodeći da “takva kratkovidost mogla da ugrozi progres u odnosima dve zemlje”.\nMediji: "Amerika predala Saudijskoj Arabiji TAJNI PLAN kako da ZAŠTITE bahatog princa zbog ubistva novinara"\nMediji: Mej ponovo usporava pregovore o Bregzitu


September 2018 – Moj ruzicasti svet\nEvo razmisljam kako da pocnem ovu temu, i ako sam sinoc u svojoj glavi maltene sve smislila, nisam zapisala odmah pa je isparilo. Mozda ovako... Pre izvesnog vremena, u moj zivot se vraca jedna drugarica sa kojom sam izgubila kontakt, pa, otprilike ima godinu ipo, do dve dana... I to se vraca recenicom: Hvala ti... Continue Reading →\n29. September 2018.\t 1\n22. September 2018.\t 0\nEvo ga jedan zaboravljeni post. Zasto kazem zaboravljeni? Jos pre nego sto sam napravila blog (ili sam bar ja tako zapamtila) napisala sam ovaj post i verovala da sam ga sacuvala na laptopu, koji se posle izvesnog vremena malo zeznuo, i trazio novo dizanje sistema, sto je znacilo da je moj teks nestao zauvek! Znala... Continue Reading →\n15. September 2018.\t 0\n11. September 2018.\t 0\n4. September 2018.\t 0\nSta Vam donose Vasa uverenja\nProslog puta, kada sam pricala o tome sta ce Vam doneti uspeh u Vasoj vezi, recimo da sam zaboravila jednu sitnicu. Nije da je toliko vazna, ukoliko se izborite sa svim onim sto sam predhodno navela, ali svakako nece Vam naskoditi. Ne samo kada su veze u pitanju, vec i sve ostalo u Vasem zivotu.... Continue Reading →\n1. September 2018.\t 0


Nastavak ONLINE specijalističkog programa „Finansije u praksi – Nivo 1“ | Omega Consulting Team\nŠestoj generaciji polaznika je 23. i 24. aprila održan drugi modul osnovnog nivoa „Finansije u praksi“ koji su vodili eksperti iz oblasti računovodstvo i finansije, sa preko 20 godina iskustva u velikim poslovnim sistemima: Milan Mijailović, Ljubomir Jovanović i Srđan Sladoje.\nU nastavku online specijalističkog programa „Finansije u praksi – Nivo 1“, polaznici su komentarisanjem zadataka, koje su uradili kod kuće, potvrdili svoja znanja stečena na prethodnom modulu, kroz različite načine obračunavanja i vrednovanja osnovnih sredstva i amortizacije.\nProgram je obuhvatio rekapitulaciju bilansa stanja sa aspekta imovine i vežbe za obračunavanje kamata, kredita i lizinga. Učesnicima je omogućeno da na realnim primerima uvežbavaju princip slaganja prodaje sa pripadajućim rashodima, kao osnovni princip bilansa uspeha, i princip vremenskog razgraničenja koji ima za cilj da realnije i objektivnije prikaže finansijske izveštaje.\nU okviru bilansa uspeha, polaznici su se bavili redovnim rashodima, i vanrednim rashodima koji mogu kao rezultat neplaniranog smanjenja poslovne imovine ili neplaniranog povećanja obaveza uticati na smanjenje rezultata poslovanja. Ujedno su naučili kako da razvrstaju troškove po grupama računa, od Nabavne vrednosti prodate robe, preko troškova materijala, troškova zarada, naknada zarada i ostalih ličnih rashoda, troškova proizvodnih usluga pa sve do nematerijalnih troškova. Na primerima iz prakse su radili na prepoznavanju svih troškova koje treba uključiti pri obračunavanju Nabavne vrednosti prodate robe.\nSledeći nivo specijalističkog programa „Finansije u praksi“ počinje 28. maja pod nazivom „Menadžerski izveštaji“ uz koji možete da saznate kako da obezbedite sve što je neophodno za merenje performansi, praćenje isplativosti rezultata kako cele kompanije, tako i poslovnih jedinica.


Vigemark: U BiH formirati izvršnu vlast što pre\nTanjug 13. marta 2019. 17:21\nSARAJEVO – Specijalni izvestilac EU za BiH Lars Gunar Vigemark izjavio je danas da je potrebno da se u BiH što pre formira i izvršna vlast, jer je sadašnja vlast u tehničkom mandatu nije u potpunosti legitimna i da se postavlja i pitanje kome onda treba dostaviti mišljenje Evropske komisije.\nVigemark je posle sastanka sa članovima kolegijuma Doma naroda BiH rekao da se nada da će vlast biti formirana što pre, jer to je jasno istaknuto prilikom poseti članova Predsedništva BiH Briselu, prenose Nezavisne.\nPrema njegovim rečima, sastanak sa članovima kolegijuma održan je danas kako bi naglasili važnost ubrzanja evropskog puta i dodao da raniji saziv nije pratio dinamiku.\n„Za značajnije iskorake na evropskom putu biće potrebno usvojiti celi niz zakona, dve konkretne teme su usaglašavanje poslovnika kojim se omogućuje rad parlamentaraca BiH i parlamentaraca evropskog parlamenta“, rekao je Vigemark.\nOn je naveo da treba da se nastavi sa sprovođenjem reformi koje omogućavaju nova radna mesta, smanjenje javne uprave i rešavanje pitanja korupcije.


Cjepiva protiv korone ne sadrži sastojke svinjskog porijekla – Hercegovina.in\nCjepiva protiv korone ne sadrži sastojke svinjskog porijekla\nSaudijska agencija za borbu protiv lažnih vijesti objavila je da nisu točne vijesti o tome da cjepiva protiv Covida-19 sadrže sastojke svinjskog porijekla.\nOvu informaciju je na svom Twitter nalogu podijelio i Muhamed Jusić, veleposlanik Bosne i Hercegovine u Saudijskoj Arabiji.\nSalman Vakar iz Britanskog islamskog medicinskog udruženja (BIMA) rekao je za “Newsweek” da „Pfizerova“ cjepiva u sebi nema „sastojke koji nisu halal“.\nAgencija za lijekove i zdravstvene proizvode također je na svojoj web stranici potvrdila da cjepivo kompanija „Pfizer“ i „BioNTech“ protiv Covida-19 ne sadrži nikakve komponente životinjskog porijekla.\nU izjavi BIMA-e ranije ovog mjeseca o cjepivu se kaže da ona ne sadrži sastojke životinjskog porijekla (tj. nema želatina) i niti jedan proizvod nije izveden iz fetalnih ćelijskih linija, a da „preostale pomoćne tvari ne zabrinjavaju“.\nVakar je rekao da je “halal aspekt ovog cjepiva zabilježilo nekoliko znanstvenika, sunitskog i šiitskog porijekla u Velikoj Britaniji, ali i na međunarodnom planu”.\nU tekstu „Newsweeka“ se navodi da je Jusuf Šabir objavio fetvu, koju su odobrile muftije Šabir Ahmad i Muhamad Tahir, i savjetnica NHS-a Mavlana Kalingal Rijad, navodeći da je cjepivo „halal na osnovu dostupnih informacija“.\nPrethodni članakOpasnost vreba na bh. cestama: Mokri kolnici, led i odroni\nSljedeći članakU BiH danas oblačno i kišovito, na planinama snijeg


Foto: facebook/Ja volim Zubin Potok\nFebruar 14, 2020 13:36\nInstitute za teritorijalni razvoj u saradnji sa opštinom Zubin Potok godinama radi na razvoju turizma u Ibarskom Kolašinu a razultati su itekako vidljivi. Ovaj kraj postaje prepoznatljiva turistička destinacija u regionu i svetu.\n“Razvijamo razne turističke sadržaje od planinarenja, sportova na vodi… a takođe, uspostavljamo saradnju sa susednim regijama. Kroz ovaj projekat pokušali smo da skrenemo pažnju na održivi turizam tako da sve potencijele koje koristimo u ovom trenutku koristimo do stepena kada mogu biti održivi i za buduće generacije”, rekao je Dragiša Mijačić, direktor INTER-a.\nU pitanju su projekti očuvanja životne sredine, bio diverziteta…\nJezero Gazivode, planina Mokra Gora, reka Ibar najveći su potencijali Ibarskog Kolašina da turizam u ovom delu južne srpske pokrajine bude održiv i da utiče na ekonomski razvoj.\n“Opština Zubin Potok sada ima konkretne rezultate, konkretnu turističku ponudu i na ovogodišnjem sajmu turizma, koji je za desetak dana, imaćemo prve konkretne ponude, prve aranžmane koje ćemo ponuditi na lokalnom ali i širem evropskom tržištu”, izjavio je Srđan Vučinić, savetnik gradonačelnika opštine Zubin Potok.\nNa prezentaciji je prikazan dokumentarni film o razvoju turizma u opštinama Zubin Potok i Peć, koji je rezultat rada medijskih partnera “Crno beli svet” i “Telegrafi”.\nKiMZubin PotokPećIbarski Kolašinturizam\nTiodorović: Sistem je spreman za drugu fazu; Kisić: Distanciranje je srž svih mera 12\nU Beogradu još dva aviona, opremu kupila Srbija, prevoz plaća EU 7\nSrbiji stiglo još medicinske pomoći iz Kine 13\nStefanović: Sutra krizni štabovi o merama 11\nJovanović: Krizni štab razmatrao nove mere i procedure 10


SSP: Smanjene kazne napadačima na Borka Stefanovića i Bobana Jovanovića - KruševacGrad\nTročlano veće Apelacionog suda u Kragujevcu, smanjilo je kazne trojici napadača na Borka Stefanovića i Bobana Jovanovića, saopštila je Stranka slobode i pravde, čiji su funkcioneri obojica oštećenih. Reč je o događaju od pre skoro tri godine, kada su, pred početak tribine Saveza za Srbiju, ispred mesne zajednice Rasadnik, napadnuti i povređeni tadašnji lider Levice Srbije i jedan od osnivača tog Saveza Borko Stefanović, te njegov tadašnji i sadašnji stranački kolega, Kruševljanin Boban Jovanović. Povrede je tada zadobio i policajac Dejan Palibrk, koji je intervenisao na licu mesta\n–Miloš Šaponjić koji je metalnim predmetom udario Stefanovića u potiljak je umesto četiri godine dobio dve godine i šest meseci zatvora dok su njegovim saučesnicima Marku Živkoviću i Danijelu Gmijoviću, kazne smanjenje sa tri i po, na dve godine i dva meseca. Napominjemo da je zakonska kazna za ovo krivično delo minimum 3 godine zatvora. Toliko danas u Vučićevoj Srbiji košta život opozicionara – saopštila je Stranka slobode i pravde.\nOdluka Apelacionog suda o smanjenju zatvorskih kazni, čije je detalje saopštio SSP, podsetimo, dolazi nakon ponovljenog sudskog procesa pred kruševačkim Višim sudom koji je u junu ove godine potvrdio prethodne zatvorske kazne od po tri i po godine za Marka Živkovića i Danijela Gmijovića. Tada je kazna Milošu Šaponjiću sa četiri godine smanjena na tri godine i devet meseci zatvora.\nApelacioni sud je ranije, u aprilu 2020. godine, poništio prvu presudu kruševačkog Višeg suda, iz septembra 2019. godine, nakon čega je počelo pomenuto ponovljeno suđenje.\nMarko Živković, Danijel Gmijović i Miloš Šaponjić su bili optuženi za krivična dela nasilničko ponašanje na sportskoj priredbi ili javnom skupu, a poslednji i za napad na službeno lice.\nStranka slobode i pravde je povodom pomenutog smanjenja zatvrskih kazni saopštila i da je „ovakva presuda donesena po nalogu Aleksandra Vučića koji je javno tvrdio da je udarac pesnicom u tuči glumaca jednako opasan kao i udarac metalnom štanglom u potiljak“\n–Sve to je napravio kako bi sakrio da je napad na potpredsednika SSP Borka Stefanovića bila politička poruka kako će proći svi koji se suprotstave ovom kriminalizovanom režimu – saopštila je SSP.\nPodsetimo da su tokom pomenuta dva suđenja punomoćnik oštećenih Stefanovića i Jovanovića kao i oštećeni, više puta tvrdili da je reč o pokušaju ubistva, kao i da je napad bio politički motivisan, dok su okrivljeni su tokom postupka ceo slučaj opisivali kao neku vrstu “tuče”.\nNakon tog napada, prvo u Kruševcu, a onda i u više gradova u zemlji, počeli su protesti “Stop krvavim košuljama”, koji su se ubrzo transformisali u skupove pod nazivom “Jedan od pet miliona”, koji su potom trajali mesecima.\nFoto: arhiva KruševacGrad.rs\n05.11.2021 0 835\n23.10.2021 1 599\n07.12.2020 0 338\n12.11.2020 0 635\n28. novembra 2021., 03:14


Nesreća na autoputu Beograd-Niš, jedna osoba poginula, na delove kola naletela vozila Vlade sa ministarkom Joksimović (VIDEO)\nIzvor: Večernje novosti, 17.Maj.2019, 00:49\nNesreća se dogodila na delu puta Grocka-Begaljičko brdo kada je vozilo marke "pežo" kragujevačkih registarskih oznaka iz, zasad nepoznatih razloga, udario u stub nadvožnjaka BEOGRAD - Jedna osoba poginula je večeras u saobraćajnoj nesreći na autoputu Beograd-Niš. Nesreća se dogodila na delu puta Grocka-Begaljičko brdo kada je vozilo marke " >> Pročitaj celu vest na sajtu Večernje novosti << pežo" kragujevačkih registarskih oznaka iz, zasad nepoznatih razloga, udario u stub nadvožnjaka. Na delove tog vozila, koji su se od siline udara rasuli po kolovozu, potom su naletela dva vozila Vlade Srbije, koja su naišla neposredno posle nesreće, a u jednom od njih bila je i ministarka za evropske integracije Jadranka Joksimović. Kako Tanjug saznaje na licu mesta, ministarka Joksimović i njeni saradnici su odmah pozvali hitnu pomoć i policiju.\nPogledaj vesti o: Autoput Beograd-Niš, Autoput, Kragujevac\nVesti-online.com: Nesreća na autoputu Beograd-Niš, jedna osoba poginula\nDelovi "pežoa" leteli po autoputu, pali na vozilo ministarke Joksimović, ona zvala Hitnu\nIzvor: B92, 17.Maj.2019\nBeograd -- Delovi automobila marke "pežo" od siline udara razleteli se po autoputu sinoć u teškoj nesreći. Ti delovi popadali na vozila Vlade Srbije...Podsetimo, u teškoj saobraćajnoj nesreći koja se sinoć dogodila na autoputu Beograd-Niš, poginula je jedna osoba, muškarac star oko 30 godina....\n17.Maj.2019: Večernje novosti


Džo Bajden - Sputnjik Srbija\n06:34 30 Oktobar 2020\nKad je američki predsednik koji je ponovo dobio „vetar u leđa“ značajno smanjio razliku u odnosu na izazivača Džoa Bajdena, uz sramno nizak odziv građana na demokratskim skupovima, njegova kampanja zaigrala je na „Obaminu kartu“ u nadi da će pobediti Trampa. Pitanje je da li će to uspeti?\nAko Bajden pobedi, neće biti nagle promene spoljne politike Amerike, ali bi moglo da se desi da se putem javnosti stvori percepcija koja bi za cilj imala da ubedi Srbe da ne pružaju otpor novoj politici, kaže Obrad Kesić, jedan od sagovornika Sputnjika, o dokumentu „Vizija američkih odnosa sa BiH Džoa Bajdena“, koji su izbacile demokrate.\nAmerički predsednik Donald Tramp nazvao je svog protivkandidata Džoa Bajdena korumpiranim političarem i zatražio da objavi sve informacije o umešanosti u poslove svog sina Hantera. On je izjavio i da „nije bilo korumpiranije administracije od one koju su predvodili Barak Obama i Džo Bajden“.\nHanter Bajden, sin Džoa Bajdena, upoznao je oca, tadašnjeg potpredsednika SAD, sa čelnikom ukrajinske kompanije godinu dana pre nego što je Bajden izvršio pritisak na ukrajinsku vladu da smeni tužioca koji je istraživao rad te firme, objavio je „Njujork post“. Ovo otkriće dolazi u finišu predizborne trke u SAD i moglo bi da sroza šanse Bajdenu.\nAmerički predsednik objavio je na Tviteru fotomontažu svog protivkandidata na predsedničkim izborima Džoa Bajdena kojom ga je „uselio“ u starački dom.\nTramp neće da učestvuje u virtuelnoj debati sa Bajdenom koja je zvanično predložena\nPošto je Komisija za predsedničke debate najavila da će druga debata između američkih predsedničkih kandidata Donalda Trampa i Džoa Bajdena biti virtuelna, Tramp je saopštio da neće u tome da učestvuje.\nDebata predsedničkih kandidata Donalda Trampa i Džoa Bajdena u Klivlednu pokazala je svu dubinu podela u američkom društvu pred novembarske predsedničke izbore. Debatu su obeležile međusobne uvrede, svađe, nadvikivanje i optužbe da će uništiti Ameriku.


Sputnjik na licu mesta: Otvaranje parka Aleksandrov u Beogradu - Sputnjik Srbija\n09:14 10.11.2017 (osveženo 12:33 10.11.2017) Preuzmite kraći link\nTo će biti prvo gostovanje hora u novom sastavu u Beogradu nakon avionske nesreće koja se dogodila 25. decembra prošle godine iznad Sočija, kada je život izgubilo 92 putnika i članova posade, među njima i 64 člana hora Crvene armije.\nPredsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić primio je danas članove Akademskog ansambla pesama i igara Ruske armije „Aleksandrov“, pred njihov večerašnji nastup u Centru „Sava“.\nSpomen-tabla ruskom vojnom ansamblu „Aleksandrov“ danas je svečano otkrivena u parku između Spomenika caru Nikolaju Drugom Romanovu i Ruskog doma.\nAleksandar Vučić primio predstavnike hora Aleksandrov\n„Hor Aleksandrov uvek je pružao inspiraciju ljudima u najkritičnijim situacijama, a danas je njima potrebna naša podrška. Svojim nastupima učinili su da prijateljstvo dva naroda bude još izraženije. Dobijali su aplauze publike širom sveta, a nadam se da će danas u Beogradu pokazati da su zadržali svoj jedinstveni kvalitet zvuka i snažnu energiju“, istakao je predsednik Vučić.\nSpomen ploča horu „Aleksandrov“\nPredstavnici Ambasade Ruske Federacije, Ruskog doma u Beogradu i hora Aleksandrov zahvalili su na inicijativi za postavljanje spomen-table i ukazali na to da je imenovanje parka po Ansamblu Aleksandrov odraz veoma dobrih odnosa dva naroda. Oni su uputili poziv predsedniku Vučiću da poseti zdanje i muzej hora „Aleksandrov“ tokom boravka u Moskvi u decembru ove godine.\nOtvaranje parka Aleksandrov u Beogradu\n„Spremni smo da naše odnose dalje razvijamo i unapređujemo. Ovo je istorijski događaj, i to je velika čast kako za naš hor, tako i za celu Rusiju“, istakli su članovi hora „Aleksandrov“ i izrazili zahvalnost za podršku Srbije nakon tragedije koja ih je zadesila u decembru 2016. godine.\nTakođe, park koji se nalazi na prostoru od Spomenika caru Nikolaju Drugom Romanovu do Ruskog doma u Beogradu, od danas će nositi ime „Aleksandrov“, po istoimenom ruskom ansamblu.\nZamenik gradonačelnika Andreja Mladenović podsetio je juče da je Skupština grada početkom godine donela odluku da se ovom parku dodeli ime „Aleksandrov“, po ansamblu koji je u našoj zemlji gostovao 11 puta.\n„Ansambl, odnosno hor, plesna grupa i orkestar, koji ima svetsku slavu, ove godine proslaviće 87 godina postojanja. Nas je zadužio velikom podrškom za vreme bombardovanja 1999. godine“, rekao je Mladenović za RTS.\nPrema njegovim rečima, ovaj park u centru Beograda dosad nije imao formalno ime, i na ovaj način Beograd i Srbija će se odužiti ovom ansamblu.\nruski vojni hor Aleksandrov, Ansambl Aleksandrov, hor, Aleksandar Vučić


Ljajić: Priča o rekonstrukciji Vlade pred beogradske izbore štetna za vladajuću koaliciju\nBeta 28. septembra 2017. 23:10\nMinistar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić ocenio je da je rekonstrukcija Vlade Srbije posao za premijerku Anu Brnabić i Srpsku naprednu stranku koja je stožer koalicije, ali da je priča o tome pred beogradske izbore štetna za vladajuću koaliciju.\n„Priča o rekonstrukciji (Vlade) pred važne beogradske izbore je štetna i za vladajuću koaliciju i za sam rad vlade, jer se onda javnost bavi time ko ide, a ko ostaje, a administracija čeka da vidi šta će se dogoditi“, rekao je Ljajić Večernje novosti od petka.\nOn je dodao da je Vlada Srbije stabilna i da funkcioniše „više nego korektno“, da postoje različita mišljenja u samoj Vladi, ali da je sve u redu dok su razmimoilaženja na nivou demokratske debate.\nLjajić je dodao da je Socijaldemokratska partija Srbije (SDPS) na čijem je čelu spremna na razgovor sa drugim partijama oko koalicija za izbore za Skupštinu Beograda, ali i da je spremna da ide sama.\nOn je dodao da će njegova partija prvo razgovarati sa Srpskom naprednom strankom, a potom i sa Socijalističkom partijom Srbije.\n„SDPS trenutno ima više nego simbolično učešće u gradskoj vlasti i nemamo imperativ da po svaku cenu ulazimo u neku koaliciju. Ideja saveza sa (Ivicom) Dačićem nije nova Ali prvo ćemo razgovarati sa SNS, pa tek onda sa SPS i eventualno nekim drugim strankama“, rekao je Ljajić.\nOn je rekao da ne veruje da je realno da opozicija na beogradske izbore izadje u jednoj koloni, kao i da vladajuća koalicija time ne treba da se bavi, već da „izborima pridje ozbiljno i odgovorno“.


Triglav osiguranje: Rast premije na svim tržištima i segmentima, potvrđena ocjena godišnje dobiti – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nBarbara Smolnikar stupila na funkciju članice Uprave\nGrupa Triglav svojim znanjem, iskustvima i finansijskom moći već više od 117 godina opravdava povjerenje svojih klijenata, da će se najbolje pobrinuti za njihovu bezbjednost i budućnost. Ključni stubovi poslovanja su osiguravajuća djelatnost i upravljanje imovinom. Najveća osiguravajuća i finansijska grupa u regionu Adria te jedna od vodećih u jugoistočnoj Evropi posluje u šest država i na sedam tržišta te zapošljava više od 5.000 ljudi. Triglav grupa zadržava čvrstu finansijsku stabilnost, visoku adekvatnost kapitala i profitabilnost poslovanja, što potvrđuju i upravo dobivene visoke ocjene boniteta »A« od strane dviju priznatih agencija za procjenu boniteta. Glavne vrijednosti društva su stručnost, bezbjednost, jednostavnost, odgovornost i savremenost, a poslanje je stvaranje bezbjednije budućnosti. Sa svojom vizijom stremi ka dinamičkom razvoju novih načina poslovanja, koji su temelj odgovornog, dugoročnog razvoja, a istovremeno posluje profitabilno i bezbjedno.


NEBOJŠA STEFANOVIĆ POTPREDSEDNIK VLADE REPUBLIKE SRBIJE U POSETI BORSKOM OKRUGU – Novine Zavicaj\nPočetna / Srbija / NEBOJŠA STEFANOVIĆ POTPREDSEDNIK VLADE REPUBLIKE SRBIJE U POSETI BORSKOM OKRUGU\n4. септембра 2019. Srbija, Vesti 2,783 Pregleda\nSTEFANOVIĆ: NEGOTINSKA POLICIJA OD JANUARA U NOVOM PROSTORU\nKrajem avgusta Nebojša Stefanović potpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar unutrašnjih poslova posetio je Borski okrug. Pritom je razgovarao sa predstavnicima lokalnih samouprava i posetio policijske stanice u Boru, Majdanpeku, Negotinu i Kladovu.\nPo završetku posete Stefanović je rekao: – Hvala divnim ljudima iz Bora, Majdanpeka, Donjeg Milanovca, Negotina i Kladova na izuzetnom gostoprimstvu. Ono što je Republika Srbija obećala, na tome će se intenzivno raditi – da svako naselje, selo, svaka kuća dobije i vodovod i kanalizaciju. Država će nastaviti i sa investicijama u privredu, infrastrukturu i bolji život građana u celoj istočnoj Srbiji.\nDrago mi je što vidim da u ovom kraju sve napreduje, a zadovoljan sam i stanjem bezbednosti, kao i energijom i naporima koje policija ulaže kako bi se građani ovog dela Srbije osećali potpuno bezbedno.\nNebojša Stefanović potpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar unutrašnjih poslova, drugog dana avgusta posetio je Negotin I Kladovo.\nU Negotinu je u pratnji Koste Stojanovića načelnika Policijske ispostave, razgledao radove na zgradi u kojoj će u januaru, kako je istaknuto, biti useljena celokupna Policijska ispostava Negotin, od Odseka suzbijanja kriminaliteta, grupe za upravne poslove do saobraćajne policije. Reč je o zgradi u centru Negotina koja je građena za potrebe jedne banke, ali nikada nije useljena.\n– To je bila zgrada koja, nažalost, baš zato što nikada nije fukcionisala imala ogromne probleme sa prokišnjavanjem, bila je potpuno energetski neuređena i faktički insfrastrukturno sve ono šđto nama treba za savremeno funkcionisanje policijske stanice, od optičkih kablova do druge infrastrukture nije postojalo, rekao je Stefanović.\nRekonstrukcija ove zgrade, ukupne površine oko 1.500 kvadratnih metara, od krova do podruma, stajaće oko 40 miliona dinara, ali će, ističu nadležni, konačno rešiti dugogodišnje probleme sadašnjeg neuslovnog prostora u kojem radi negotinska policija.\n– Drago mi je da vidim da svuda napreduje modernizacija uslova za rad policije. Ovde imamo zgradu koja je na šetalištu, u samom centru Negotina, velike površine, u kojoj će radovi do kraja januara biti završeni. Nakon toga Kriminalistička, Saobraćajna i Policija opšte nadležnosti moći će da funkcioniše u jednom modernom i velikom prostoru uz kojem će moći kvalitetnije da pruža usluge građanima i naravno da i naše kolege iz policije imaju dobre uslove za rad – rekao je Nebojša Stefanović.\nMinistar unutrašnjih poslova razgovarao je i sa policijskim službenicima Policijske stanice Negotin o unapređenju uslova njihovog rada, ali i ostvarenim rezultatima na planu bezbednosti građana i njihove imovine, rekavši da je zadovoljan radom policije na području borske Policijske uprave.\n– Lokalna policija Policijske uprave u Boru pokazala je rasvetljavanjem zločina u Jabukovcu da u svojim redovima ima stručne, kvalitetne ljude, koji su zajedno sa ljudima iz Službe za suzbijanje kriminaliteta Kriminalističke policije pokazali dobro sadejstvo, brzo došli do rešenja i nažalost u ovom teškom zločinu, ipak pokazali da su sposobni da brzo reše zločin i da pokažu građanima da imaju policiju na koju mogu da se oslone, dodao je ministar Stefanović.\nSastancima sa policijskim službenicima, načelnikom Policijske ispostave Negotin Kostom Stojanovićem, ali i rukovodstvom opštine Negotin sa Vladimirom Veličkovićem i građanima, prisustvovao je i direktor policije Vladimir Rebić, načelnik PU Bor Branislav Stojanović, kao i Milorad Grčić, direktor EPS-a i Zoran Drobnjak, direktor JP “Putevi Srbije”.\nU razgovarau sa Vladimirom Veličkovićem, predsednikom Opštine Negotin i njegovim saradnicima, bilo je reči o ulaganju u putnu infrastrukturu, revitalizaciju elektro mreže, rekonstrukciju puta od Mihajlovca ka Kusjaku, sređivanje priobalja i mogućnost otvaranja mini pogona koji bi zapošljavali do pedesetak radnika, sve u cilju unapređenja ovog kraja.\nPotpredsednik Vlade i ministar dr Nebojša Stefanović razgovarao je i sa policijskim službenicima o uslovima i problemima sa kojima se suočavaju kao i merama koje treba preduzeti kako bi rad policije bio još efikasniji.\nMinistar Stefanović na kraju posete razgovarao je i sa građanima koji su, u velikoj sali SO Negotin, izneli svoje probleme ali i mišljenje o radu lokalne samouprave i institucija.\nPosle Negotina ministar Nebojša Stefanović u pratnji svojih najbliži saradnika stigao je u Kladovo.\nMinistar je i u Kladovu razgovarao je sa policiskim službenicima Policijske stanice o dosadašnjim rezultatima i unapređenju njihovog rada I pritom istakao:\n– Naš prioritet o prethodnom period bio je suzbijanje narko trafiktinga I suzbijanje imovinskih delkata, jer želimo da se naši građani osećaju bezbedno.\n– Policijska stanica Kladovo u narednom periodu može da računa na podmlađivanje kadra kroz prijem novih ljudi. Imaćemo i novi konkurs za prijem policajaca. Hoćemo da deca iz Kladova i okoline rade na teritoriji ove opštine jer nam je cilj da rad policije još više približimo građanima.\nTokom posete Kladovu ministar Stefanović razgovarao je i sa Sašom Nikolićem predsednikom Opštine i njegovim saradnicima. Potpredsednik Vlade je najvio da će država nastaviti sa investicijama u ovom delu Srbije. U razgovorima, kako je istakao saznali su koji su prioriteti ovog kraja, a I sami su se uverili u velikim radovima na putnoj infrastrukturi, jer nema dolaska investitora bez dobrih puteva. Svi državni kapaciteti su usmereni ka istoku Srbije jer nam je veoma važan istakao je Stefanović.\nPrethodna ATELJE 212 GOSTUJE U BEČU\nSledeća SPOJI ORGANIZOVAO PREDAVANJE „UTISCI O MOM ŽIVOTU U SRBIJI“


Francuska glumica Katrin Denev, obasuta kritikama nakon potpisivanja otvorenog pisma gde se protivi "lovu na veštice" i atmosferi linča koja trenuto vlada, pre svega, u Holivudu, odlučila je da razjasni svoj stav.\nKatrin je, sa još 99 žena potpisala otvoreno pismo objavljeno prošle nedelje u "Mondu", koje je izazvalo žestoku debatu. Na stavove iz pisma da novi talas holivudskog feminizma, izazvan nedavnim skandalima vezanim za seksualno zlostavljanje, guši seksualne slobode i da muškarci i dalje treba slobodno da se udvaraju ženama, burno su reagovale žene sa obe strane Atlantika.\nKarolin de Has, osnivač ženske organizacije "Osez Le Feminisme" tvrdi da potpisnice iz "Monda", poput nekih "staromodnih tetki", trivijalizuju seksualno nasilje i brane pedofile, što je direktni udarac na snažnu podršku Katrin Denev reditelju Romanu Polanskom, optuženom za silovanje 13-godišnjakinje.\nU svom odgovoru poslatom Francuskom radiju, koji je potpisalo još 30 samozvanih militantnih feministkinja, De Hasova je napisala: "Ne radi se o razlici između flerta i uznemiravanja već o razlici u prirodi ponašanja. Nasilje nije pojačan stepen zavođenja".\nKatrin Denev bi imala drugačiji stav o uznemiravanju da nije izvanredno lepa bela privilegovana žena i da ima trunku saosećanja, tvitovala je karikaturistkinja "Njujork tajmsa" Kolin Doran. Američka književnica Lajla Lalami rekla je da je ovakvo razmišljanje "najočiglednije objašnjenje kako su muškarci poput Vudija Alena i Harvija Vajnstina potrajali ovako dugo".\nDa li bi Katrin trčala da brani muškarce "koji ukradu poljubac" da su oni, kojim slučajem, došljaci iz severne Afrike, pitaju se Doranova i De Hanova.\nDenev je sada odgovorila na te optužbe novim pismom objavljenim juče u "Liberasionu". Ona stoji pri stavovima iznetim u "Mondu", izvinivši se svim žrtvama "gnusnih zločina koje je možda uvredilo" pismo ali to pismo ne tvrdi da je uznemiravanje dobra stvar.\nUz opasku da je imala potrebu da razjasni svoj stav, Denev piše:\n"Da, voilm slobodu. Ne dopada mi se odlika ovog vremena gde svi osećaju da imaju pravo da sude, prosuđuju, osuđuju. Vreme gde jedna 'prozivka' na društvenim medijima izaziva kažnjavanje, otkaz i često medijsko linčovanje. Ništa ja ne opravdavam niti išta opraštam. Ne odlučujem ja o krivici tih muškaraca jer nisam kvalifikovana za to. Malo njih jeste... Ne, ne sviđa mi se ovaj mentalitet čopora".\nOpisavši manifesto "energičnim" mada ne "savršeno ispravnim", ona dalje tvrdi:\n"Da, potpisala sam peticiju ali neophodno je da podvučem svoje neslaganje sa načinom na koji neke potpisince misle da imaju pravo da opsedaju medije ili izvrću duh originalnog teksta". Ona je potom navela reči neimenovane žene koja je rekla na televiziji da je moguće doživeti orgazam tokom silovanja.\n"Takva izjava je gora nego da ste pljunuli u lice svima onima koje su pretrpele tu strahotu", piše Denev. "Očigledno je da u pismu ništa ne navodi na to da je maltretiranje dobro, inače ga ne bih potpisala".\nGlumica je dodala i da je u filmskoj industriji od 17. godine i da je bila svedok situacijama koje su bile više nego nedelikatne i da zna preko drugih glumica da su muškarci zloupoterbljavali svoju moć na kukavički način. "Ali nije na meni da govorim u ime svojih sestara", dodaje.\nGlavni razlog zbog kojeg je Katrin potpisala pismo je "opasnost od pročišćavanja umetnosti. Da li ćemo da spalimo Sada iz Plejada? Okarakterišemo Leonarda da Vinčija kao pedofila i bacimo njegove slike? Skinemo Gogena sa zidova muzeja? Uništimo crteže Egona Šilea? Zabranimo ploče Fila Spektora? Ova klima cenzure me ostavlja bez teksta i zabrinuta sam za budućnost našeg društva".\nDenevova zaključuje: "Ponekad mi kažu da nisam feministkinja" i podseća da je bila jedna od 343 žene koje su 1971. potpisale manifest Simon de Bovoar u kojem su branile pravo na abortus. "Abortus je tada bio kažnjavan zatvorom. Zato želim da kažem konzervativcima, rasistima i tradicionalistima svih vrsta, koji su sada našli da je taktički dobro da me podrže: nećete me prevariti. Oni neće imati ni moju zahvalnost ni moje prijateljstvo, naprotiv. Ja sam slobodna žena. Srdačno pozdravljam sve žrtve užasnih zlodela koje je možda uvredilo pismo objavljeno u 'Mondu' i izvinjavam se samo i jedino njima".\nSahrana Arsena Dedića u krugu porodice, prema njegovoj želji\nSahrana Arsena Dedića, javlja sibenskiportal.hr, održaće se u Zagrebu, daleko od očiju javnosti u krugu porodice jer je to bila njegova želja.\nDANI SRPSKE U SRBIJI Dokumentarac o dečaku heroju sa Ozrena\nU "Akademiji 28" u Beogradu će od 13. do 16. septembra, u okviru manifestacije "Dani Srpske u Srbiji", od 19 časova biti prikazivani dokumentarni filmovi, najavili su danas organizatori.


USAID: Lokalne institucije preuzimaju provođenje procedure brze registracije djelatnosti - Akta.ba\nUSAID: Lokalne institucije preuzimaju provođenje procedure brze registracije djelatnosti\n18.03.2009. 15:05 / Izvor: Fena\nAmerička vlada, putem Američke agencija za međunarodni razvoj (USAID), najavila je da će domaće institucije preuzeti provođenje procedura brze registracije zanatsko-preduzetničkih djelatnosti u općinama.\nPutem projekta Pojednostavljivanje aktivnosti izdavanja dozvola i režima inspekcije (SPIRA), USAID je kreirao novu proceduru registracije zanatsko-preduzetničkih djelatnosti u roku od 24 sata.\nPilot projekt, proveden u općinama Laktaši i Mrkonjić-Grad u RS-u i Posušju i Varešu u FBiH, pokazao je uspješnost nove procedure registracije.\nUspjeh pilot općina potakao je još 35 lokalnih zajednica da zatraže pomoć u uspostavi ovog procesa.\nU saradnji s Ministarstvom za ekonomske odnose i regionalnu saradnju RS-a, USAID će izvršiti prijenos nadležnosti na Agenciju za razvoj malih i srednjih preduzeća RS-a da bi ona ubuduće mogla implementirati brzu registraciju na općinskom nivou.\nKorištenjem ovog procesa, preduzetnici neće više morati danima da čekaju na registraciju djelatnosti.\nVršilac dužnosti direktora misije USAID-a Diana Swain učestvovat će na konferenciji za štampu na kojoj će biti najavljeno da će Agencija za razvoj malih i srednjih preduzeća RS-a preuzeti provođenje procedura registracije. Konferencija za štampu bit će održana 19. marta u zgradi Vlade RS-a u Banjoj Luci.\nzanatsko preduzetničke djelatnosti