Politika: Zatvorena vrata Uneska koče lobiranje Prištine | Radio Kosovska Mitrovica\nPolitika: Zatvorena vrata Uneska koče lobiranje Prištine\n10. August, 2021 07:27 |\nSamo UN mogu da potvrde kosovsku „državnost” i baš zbog toga je Uneskova odluka da kulturna dobra SPC ostaju na listi ugroženih veoma važna za našu zemlju, rekao je diplomata Zoran Milivojević za dnevni list “Politika”.\nOdluka Uneskovog Komiteta za svetsku baštinu da manastiri Visoki Dečani, Gračanica i Pećka patrijaršija, kao i crkva Bogorodica Ljeviška zadržavaju status kulturnih dobara u opasnosti može da znači da će vrata vrata ove organizacije dugo ostati zatvorena za takozvano Kosovo, koje godinama pokušava da postane punopravni član ove važne organizacije. Istovremeno, u prištinskoj javnosti digla se prašina zbog vesti da je deset zemalja spremno da povuče priznanje ove kvazidržave ukoliko privremene kosovske institucije otvoreno krenu u proces lobiranja. Reč je o, kako je „Politika” izvestila, vrlo čvrstim garancijama koje su ove zemlje dale Beogradu, a pretpostavka je da se radi o zemljama iz Afrike i Azije.\nDa li ove vesti mogu da znače da prištinska vlast, koja je imala ogromnu podršku moćnih zapadnih zemalja, posustaje u diplomatskoj borbi sa Beogradom? Da li će se albanski političari nakon ove odluke usuditi da ponovo podnesu zahtev za prijem u Unesko?\nUgledni diplomata Zoran Milivojević ističe da odluka Uneskovog Komiteta za svetsku baštinu pokazuje da je pozicija Srbije u ovoj organizaciji i dalje stabilna i čvrsta, što je veoma značajno, imajući u vidu da kosovska strana najavljuje i sprema nove pokušaje prijema. Milivojević podseća da je Unesko organizacija Ujedinjenih nacija, pa ova odluka može da znači da nema nekih ozbiljnijih promena kada su u pitanju pokušaji prištinske vlasti da potvrde državnost takozvanog Kosova. „Pozicija oko potvrde kosovske ’državnosti’ značajno je oslabila u odnosu na neki prethodni period. Ona može da se potvrdi samo u UN, baš zbog toga je Uneskov stav veoma važan za našu zemlju”, smatra Milivojević.\nProfesor dr Darko Tanasković kaže za „Politiku” da vrata Uneska za „Kosovo” za sada ostaju zatvorena i nema izgleda da se uskoro otvore. Ipak, kako dodaje, prijem neke države, a pogotovo ovakve problematične „pseudodržave”, u specijalizovanu agenciju UN za obrazovanje, nauku i kulturu – političko je, a ne stručno pitanje. Tu su razni obrti konjunkture mogući. „Odluka komiteta odnosi se na konkretno pitanje, stručno je utemeljena i obrazložena. Ona ukazuje na to da u organizaciji postoji čvrsto uverenje da nema nikakvih novih elemenata na osnovu kojih bi bilo opravdano preispitivati status četiri spomenika ugroženog srpskog kulturnog i duhovnog nasleđa na KiM. Posredno, ovo upućuje i na ignorisanje neosnovanih apela iz Prištine”, objašnjava Tanasković, nekadašnji ambasador pri Unesku.\nKada je reč o kulturnom nasleđu, Zoran Milivojević dodaje da Uneskov stav pokazuje da argumenti prištinske vlasti i njihove strategije nemaju podršku, a da su srpski argumenti nesporni. „Ova odluka odražava stavove više država i administracije Uneska i oslanja se na širi konsenzus, što znači da iza nje stoji većina članica ove organizacije. Ona je rezultat političkog stava, što je za nas veoma važno”, kaže Milivojević i dodaje da je očigledno da se političke okolnosti nisu značajnije promenile u korist Prištine.\nS druge strane, Srđan Graovac iz Centra za društvenu stabilnost smatra da poslednja vest iz Uneska nosi dvojaku poruku. Pre svega da je međunarodna zajednica i te kako svesna ugroženosti srpske kulturne baštine na Kosmetu i da to nije nikakva izmišljotina, kao što prištinska vlast tvrdi. Druga poruka je, kako kaže, upućena direktno premijeru privremenih prištinskih institucija Albinu Kurtiju i njegovim partnerima u vršenju vlasti na Kosmetu. Reč je o svojevrsnom pritisku kako bi se albanska strana naterala da se konačno uključi u pregovarački proces. „Ovim potezom Albancima se šalje poruka da strpljenje Zapada ima granice”, smatra Graovac.\nKada je u pitanju članstvo tzv. Kosova u Unesku, smatra da će odluka komiteta uticati na zemlje koje su bile ili su još uvek kolebljive po tom pitanju. Tim državama je, kako smatra, na ovaj način sugerisano da su zahtevi albanske strane potpuno neutemeljeni i da im ne bi trebalo izaći u susret.\nInače, srednjovekovni spomenici na Kosovu i Metohiji upisani su na Uneskovu listu svetske baštine u opasnosti 2006. godine na inicijativu Srbije i obuhvataju manastir Dečane, Gračanicu, Pećku patrijaršiju i crkvu Bogorodica Ljeviška. Država Srbija, kako su objasnili iz Ministarstva kulture i informisanja, redovno obaveštava Unesko o njihovom stanju konzervacije. Za učlanjenje Kosova u Unesko prištinski zvaničnici agituju od 2009. godine, a sa najaktivnijim lobiranjem počelo se 2014. Ipak, u novembru 2015, za samo tri glasa – Kosovo nije primljeno u ovu organizaciju. Tada su glasale ukupno 122 zemlje, 92 su glasale za, a 50 je bilo protiv.\nU odluci Uneskovog Komiteta za svetsku baštinu, koja je objavljena prošle nedelje, nabrojane su pretnje zbog kojih se četiri srpska manastira i dalje nalaze na listi ugrožene baštine. To su nejasan pravni status i zakonodavna zaštita, izostanak sprovođenja plana upravljanja, teškoće prilikom nadgledanja objekata zbog političke nestabilnosti i postkonfliktne situacije, kao i nezadovoljavajuće stanje konzervacije i održavanja. Ističe se i da je poželjna puna i stalna zaštita objekata, kao i stabilno političko okruženje. Traži se i plan restauracije i konzervacije i implementacija plana upravljanja.\nDarko Tanasković smatra da je odluka Komiteta za svetsku baštinu Uneska očekivana, bez obzira na to što su u poslednje vreme prištinski zvaničnici podigli prašinu u domaćoj i međunarodnoj javnosti nizom propagandnih poteza i obraćanja određenom broju država zahtevima da se promeni odnos prema srpskom kulturnom nasleđu na KiM i da se njima pokloni poverenje u pogledu spremnosti da, u skladu sa najvišim standardima, brinu o celokupnom „zajedničkom kulturnom nasleđu države Kosovo”. Tanasković dodaje da je odluka ugledne nevladine organizacije „Evropa nostra” da Visoke Dečane stavi na listu sedam najugroženijih kulturnih dobara u Evropi nagovestila kakav bi mogao da bude zaključak Komiteta za svetsku baštinu. „Naravno, iz Prištine su ozlojeđeno osporili osnovanost ove odluke”, prokomentarisao je Tanasković.\nU tekstu rezolucije o stanju zaštićenosti „Srednjovekovnih spomenika na Kosovu (Srbija)” stoji kvalifikacija o „kompleksnoj regionalnoj bezbednosnoj nestabilnosti” i zaključuje se da ova kulturna dobra treba da ostanu na spisku svetske baštine u opasnosti. Tanasković objašnjava da je izveštaj Centra za svetsko nasleđe, na osnovu kojeg se komitet opredeljivao, zasnovan na podacima i ocenama iz redovnog i dodatnog izveštaja (2020. i 2021. godina) koje je mu je dostavila Srbija posredstvom svoje delegacije pri Unesku. „Odluka komiteta doneta je jednoglasno, a valja napomenuti da je od 21 države članice ovog tela bar deset onih koje su priznale samoproglašenu nezavisnost ’Kosova’, što jasno govori o tome sa koliko se poverenja i ozbiljnosti prihvataju svečane izjave kosovskih zvaničnika o njihovoj spremnosti da brinu o celini kulturnog nasleđa na teritoriji koju smatraju svojom državom”, dodaje Tanasković.\nDarko Tanasković podseća da „Kosovo” nije ni država sa punim međunarodnim subjektivitetom, pa je za Unesko irelevantan entitet, ali to ne znači da u njemu nema svoje usrdne lobiste. „Kosovo” i njegovi pokrovitelji, navodi ovaj ugledni stručnjak, poveli su široku, dobro planiranu, dugoročnu i izdašno finansiranu, taktički inoviranu kampanju podizanja nivoa kredibiliteta ovog protektorata UN u međunarodnoj zajednici, a učlanjenje u Unesko im je jedan od deklarisanih prioriteta. Baš zato su, naglašava Tanasković, od strane Srbije neophodne stalna budnost i kontinuirana, primerena, protivakcija kako ne bi bilo neprijatnih iznenađenja.


Povratak grupe Destiniz čajld\nIzvor: Blic, 02.Sep.2009, 19:45\nČlanice nekada najpopularnije ženske r'n'b grupe na svetu Destiniz čajld ponovo će se okupiti kako bi snimile novi album i krenule na svetsku turneju.\nJedna od pevačica Mišel Vilijams potvrdila je da će se ona, Bijonse i Keli Rouland ponovo naći i u 2010. godini krenuti da kao nekada osvajaju svet i top-liste.\n"Vratićemo se u studio čim se završi Bijonsina aktuelna turneja. To će se definitivno dogoditi. Mi smo sestre, volimo jedna drugu i želimo >> Pročitaj celu vest na sajtu Blic << da u budućnosti ponovo radimo na muzici Destiniz čajld", rekla je Vilijamsova.\nZanimljivo je da ona nije navela jedan od glavnih razloga njihovog ponovnog okupljanja a to je obaveza koju prema ugovoru i dalje imaju prema izdavačkoj kući "Komumbija rekords" da snime još jedan album.\nOva r'n'b grupa raspala se 2005. godine nakon čega se svaka od članica posvetila solo karijeri. Bijonse Nouls je svakako najuspešnija članica Destiniz čajlda, mada je i Keli Rouland imala prilično zapažena izdanja, dok se Mišel Vilijams i nije preterano proslavila svojim solo pesmama.


Milion maraka za finansiranje razvojnih projekata u namjenskoj industriji FBiH – Pozitiv\nMilion maraka za finansiranje razvojnih projekata u namjenskoj industriji FBiH\nFederalno ministarstvo energije, rudarstva i industrije objavilo je ponovljeni javni poziv za kandidovanje programa utroška sredstava namijenjenih za finansiranje razvojnih projekata u Federaciji BiH za privatna preduzeća iz oblasti namjenske industrije.\nPredviđena raspodjela sredstava je u iznosu od 1.000.000,00 KM.\nPredmet ponovljenog Javnog- poziva je prikupljanje zahtjeva za odabir korisnika grant sredstava, u skladu sa Programom utroška sredstava namijenjenih za finansiranje razvojnih projekata u Federaciji Bosne i Hercegovine za privatna preduzeća iz oblasti namjenske industrije.\nPravo učešća na ponovljenom Javnom pozivu imaju privatna preduzeća (preduzeća u kojem privatno/a lice/a ima/ju udio u vlasništvu u iznosu od najmanje 50% plus jedna dionica), sa sjedištem u Federaciji Bosne i Hercegovine čija je primarna djelatnost iz oblasti namjenske industrije i koja zapošljavaju najmanje 10 zaposlenika.\nCilj programa je stvoriti povoljnije poslovno i investicijsko okruženje, kao i poboljšanje okvirnih uslova za poslovanje preduzeća čija je osnovna djelatnost proizvodnja i promet naoružanja i vojne opreme.\nProgram traje do utroška sredstava, a najkasnije do kraja fiskalne godine.


Haradinaj: Odluka o sednici o raspuštanju Skupštine u skladu sa zakonima\nVesti Autor:Beta05. avg. 201918:17 > 18:23\nHaradinaj je pozdravio odluku da Skupština pre raspuštanja glasa o međunarodnom sporazumu IPA2, kojim Kosovo dobija oko 90 miliona evra finansiranja iz EU.\nPoslanica Samoopredeljenja Aljbuljena Hadžiu smatra, međutim, da je raspravu o raspuštanju Skupštine Kosova trebalo zakazati ranije.\nPredsedništvo Skupštine Kosova je odlučilo da za 22. avgust zakaže sednicu na kojoj će jedna od tačaka dnevnog reda biti njeno raspuštanje.\nKosovoRamuš HaradinajSkupština Kosova


Osvajanje tržišta KINE – Plodna Zemlja\nNaša priča • Prehrambena industrija\nAndrej Beslać, generalni direktor "Mlekoprodukta" iz Zrenjanina\nAUTOR: Andrej Beslać, generalni direktor Mlekoprodukta iz Zrenjanina\nPrijateljstvo i diplomatski odnosi Srbije sa Narodnom Republikom Kinom imaju istoriju dugu preko šezdeset godina, pa nije ni čudno što ga nazivaju i čeličnim. Kako su godine prolazile, saradnja dve države nastavlja da ide uzlaznom putanjom, a Kina vremenom postaje naš najvažniji spoljnotrgovinski partner na Azijskom kontinentu. Partnerstvo dve zemlje danas, ogleda se ne samo nizom ekonomskih projekata, već i saradnjom u poljoprivredno-prehrambenoj oblasti. Naše Ministarstvo poljoprivrede zajedno sa nadležnim ministarstvom Kine godinama unazad aktivno radi na jačanju ove saradnje, kao i na promociji ulaska srpskih visokokvalitetnih poljoprivrednih i mlečnih proizvoda na kinesko tržište. Sve ovo je rezultiralo da ove godine naša kompanija Mlekoprodukt, koja posluje u okviru grupe ”Savencia fromage & dairy”, dobije sertifikat za izvoz proizvoda na tržište Kine, ali i Evropske unije.\nOvo je prvi put u istoriji da su srpsko mleko i mlečni proizvodi dobili šansu da se nađu na prostoru Kine, koja predstavlja najveće potrošačko tržište na svetu. Velika je čast da imamo priliku da se pojavimo na jednom globalnom tržištu, kao što je Kina, gde su najveći svetski proizvođači i prerađivači mleka.\nZa početak, u planu je da krenemo iz jedne regije sa polutvrdim i topljenim sirevima i da onda dobijemo mogućnost da proširimo naše kapacitete. Ono što je sigurno jeste da će naš poizvod koji bude završio na policama u Kini biti 100 odsto srpski. Srpski domaćin muze kravu od čijeg mleka se pravi sir koji zatim nalazi svoje mesto u kineskim marketima. Sve ovo predstavlja za nas ogroman uspeh, ali i veliku odgovornost i obavezu. To nije nešto što smo preko noći postigli. Bila su potrebna određena investiciona ulaganja, ali i mnogo rada, zalaganja i inicijative svih zaposlenih. Mi se već tri godine kontinuirano pripemamo za takav sertifikat, time što smo uložili preko dva miliona evra u automatizaciju i efikasnost. Procedure smo poštovali i ranije, ali sada su u pitanju i procedure sa našim partnerskim farmama. Mora da se vodi računa o načinu na koji se hrane krave, način na koji se kolektuje mleko i sve ostalo. Proizvođači mleka, koji su bili prva karika u ovom lancu i procesu sertifikacije, zaista su uradili izuzetan posao u pogledu unapređenja proizvodnje mleka. Kroz investiranje u objekte i aparate za proizvodnju, ali i poboljšanje kvaliteta i zdravlja životinja, realizovali su značajna poboljšanja u pogledu proizvodnje i doveli kvalitet na visok, standardizovan nivo. Bez svega toga, ne bismo bili u mogućnosti da ispunimo standarde koje kineski veterinarski zakoni zahtevaju.\nZahvaljujući svim ulaganjima kompanija će moći da nastavi sa redovnim snabdevanjem domaćeg i tržišta u okruženju, uz posao koji joj sledi na kineskom i evropskom tržištu.\nDobijanjem međunarodnog sertifikata za izvoz, pružile su nam se i mnoge druge mogućnosti. Pred nama stoji šansa da zajedničkim snagama očuvamo postojeća radna mesta, ali i da u ovom izazovnom periodu stvorimo prilike za nova zapošljavanja. Pored toga, plan nam je da proširimo zonu otkupa mleka i saradnju sa proizvođačima i farmerima. Stvorena je prilika za sve aktere u lancu domaće privrede, počev od domaćih farmera, preko dobavljača sirovine, partnera do industrijskih proizvođača, da imaju izuzetno veliki benefit od ovog sporazuma, ali i ogromnu šansu za uspeh. Takođe, fokus nam je i da zadržimo mlade i kompetentne ljude u Zrenjaninu, tako što ćemo im omogućiti sigurna radna mesta i bolju perspektivu za budućnost. Sa druge strane, usmereni smo na to da svetskom tržištu ponudimo domaće, kvalitetne proizvode i upoznamo ih sa srpskim specijalitetima na koje smo izuzetno ponosni.\nTagoviAndrej Beslać Evropska Unija Izvoz Kina Mlekoprodukt Sir Zrenjanin


Turski privrednici žele da Turska bude među pet najvećih zemalja investitora u BiH - Hronika.ba\nStopa poreza na dobit kompanija u BiH je 10 posto, a u Turskoj 22 posto. BiH pruža lakši transport proizvoda na tržište EU, zašto su turski investitori zainteresirani, uz korištenje slobodnog trgovinskog režima za regiju i EU.\nSvoja iskustva s poslovanjem u BiH su prenijeli i Muzafer Cilek, počasni konzul BiH u Bursi, vlasnik kompanije Cilek najvećeg proizvođača dječijeg namještaja, zatim Yusuf Dilaver, CEO Turkish Ziraat BH i Murat Unganer suvlasnik Bjelašnica White Apartments Project. Svi privrednici su istaknuli da su zadovoljni poslovnim rezultatima u BiH, da turskih investicija treba biti više u narednom periodu i da poslovne procedure jesu relativno komplikovane, ali ne više nego u svim drugim zemljama svijeta.Gospodin Cilek posluje u više od 90 zemalja i smatra da BiH nije nista više komplikovana od drugih, samo treba raditi na transparentnosti i pristupu klijentima.\nPrethodni članak„Mira“ – novi spot švajcarskog benda Šuma Čovjek\nNaredni članakDani Ajvatovice 2019 – Veče posvećeno bosanskohercegovačkom kulinarstvu


V. B. 12. avgusta 2017. 16:01\nFoto: mielbandito - CC BY 2.0\nEventualni preventivni napad SAD na Severnu Koreju kreno bi sa Gvama, i to objašnjava zašto su se Severnokorejci zarekli da će sa četiri rakete „Hvasong 12“, usmerene ka tom ostrvu, pokušati da pošalju najjasnije upozorenje Amerikancima.\nGvam, malo američko ostrvo u Pacifiku, našlo se ovih dana u središtu zasad samo verbalnog sukoba Severne Koreje i Sjedinjenih Američkih Država.\nNaime, stanovnici ovog ostrva strahuju da bi se mogli postati meta raketa severnokrejskog lidera Kim Džong Una, koji sledeće nedelje treba da odluči da li će u delo sprovesti plan svojih saradnika o lansiranju balističkih raketa u vode u blizini Gvama. Pre nekoliko dana „Vašington post“ je objavio da je Severna Koreja napravila minijaturnu nuklearnu bojevu glavu koja može da stane u raketu, a da ukupno u toj zemlji ima oko 60 nuklearnih uređaja.\nNovinar i dugogodišnji spoljnopolitički urednik u Tanjugu Borislav Korkodelović kaže da ovo ostrvo ima veoma zanimljivu istoriju i veliki strateški značaj za SAD.\n„Gvam je malo ostrvo koje leži oko 4.000 milja zapadno od Havaja, a oko 2.200 milja južno od Severne Koreje, odnosno Korejskog poluostrva. Iako ima svega 550 kvadratnih kilometara sa oko 160 hiljada stanovnika, dosta je gusto naseljeno. Magelan ga je otkrio u 16. veku, mada je ono već oko 4.000 godina bilo nastanjeno domorodačkim stanovništvom iz plemena Čamoro, koje danas čini oko 40 odsto stanovnika, dok je oko 25 odsto njih poreklom sa Filipina. Amerikanci su osvojili Gvam 1898. godine, posle američko-španskog rata i iako ono nema status države SAD, Gvamljani za sebe imaju moto — gde Amerika počinje“, objašnjava Korkodelović za Sputnjik.\nSAD vrši procenu Rusije i Kine, pomeren „časovnik sudnjeg…\nBorislav Korkodelović napominje da su Japanci ovo ostrvo osvojili odmah nakon napada na Perl Harbor, ali su ga Amerikanci ponovo stekli dve i po godine kasnije. Kako kaže, vojnu vazduhoplovnu bazu „Anderson“ obilato su koristili i tokom rata u Vijetnamu, naročito za bombardovanja Hanoja.\nAndrej Mlakar se slaže da je ovo ostrvo dobilo još veći strateški značaj za Ameriku tokom Hladnog rata.\n„Na aerodrom ’Anderson‘ sleću strateški bombarderi B-52, a po potrebi i naročito sada u kontekstu severnokrejske krize, avioni B2 i B1. Tu je i pomorska baza gde se lociraju pomorski desanti, pre svega marinske ekspedicione brigade i odred napadnih nuklearnih podmornica klase ’Los Anđeles‘. Na Gvamu je 2013. godine stacioniran i element mobilne protivraketne odbrane SAD, sistem THAAD“, objašnjava Mlakar.\nBorislav Korkodelović kaže da se u bazi na ovom ostrvu nalazi oko 6.000, a neki kažu čak i 13.000 američkih vojnika zajedno sa porodicama, pa oružane snage zapravo zauzimaju negde oko trećine tog ostrva. Tu je i obilje rezervnog materijala, skladišta, kao i rezervoari za benzin.\n„Sami Gvamljani za sebe kažu — mi smo vrh strele, ali bismo više voleli da smo zadnji deo strele, i to možda najbolje oslikava značaj ovog ostrva u američkoj vojnoj strategiji na Zapadnom Pacifiku. Eventualni preventivni napad SAD na Severnu Koreju u stvari bi potekao sa Gvama i to objašnjava zašto su se Severnokorejci zarekli, bar verbalno, da će sa četiri ’Hvasong 12‘ rakete na neki način pokušati da pošalju najjasnije upozorenje Amerikancima“, napominje Korkodelović.\nOvaj stav deli i vojni analitičar Mlakar koji dodaje da Pjongjang na Gvam gleda kao na najbližu američku tačku koja bi se mogla naći na njihovom udaru i zbog toga što Severnokorejci, između ostalog, žele da provere efikasnost protivraketnog sistema SAD. To, kako kaže, Amerikance dodatno zabrinjava u čitavoj ovoj priči.\n„Severna Koreja cilja Gvam, ali ne misli na udar na vojnu bazu već, po svoj prilici, namerava da u slučaju američkog napada baci nuklearnu bombu na 40 milja od samog ostrva. Ona bi pri padu u vodu izazvala podzemnu eksploziju, a potom i razorni cunami koji bi poklopio ostrvo i izazvao veću štetu od direktnog napada na vojnu bazu“, upozorava Mlakar.\nOn dodaje i da postoje spekulacije da čitava situacija sa Pjongjangom i Gvamom predstavlja „maskirovku“ Kim Džong Una, jer postoje naznake da se Severna Koreja priprema za novo lansiranje balističke rakete direktno sa nuklearne podmornice, koja bi trebalo da preleti Japanska ostrva i padne u Japansko more.\nBorislav Korkodelović, međutim, smatra da su međusobne pretnje Pjongjanga i Vašngtona jedna velika igra kako bi se stvorio teren za direktne pregovore, tim pre što je pouzdanost severnokorejskih raketa pod velikim znakom pitanja.\n„Verujem da je sve ovo samo podizanje tenzija posle kojih bi svi trebalo da budu sretni jer su se predsednik Tramp i Kim Džong Un saglasili da mogu da otvore neku vrstu pregovora. To je ono na čemu Severna Koreja insistira, nju interesuju samo direktni pregovori sa Vašingtonom. Ne zanimaju je posrednici, a Pjongjang naročito ne interesuje da u tim pregovorima učestvuje Južna Koreja, koju smatraju marionetskom državom pod okriljem Sjedinjenih Američkih Država“, ocenjuje Korkodelović za Sputnjik.


Evropski poslanici iz redova socijaldemokrata: Srpski lideri ugrožavaju demokratiju - European Western Balkans\nBRISEL – Deset poslanika u Evropskom parlamentu iz redova Socijalista i demokrata (S&D), druge najveće političke grupe, uputilo je pismo komesaru za proširenje Oliveru Varheljiju, u kojem ukazuju na kritičnu političku situaciju sa kojom se Srbija trenutno suočava.\n“Srpski lideri i njihove izjave sada ugrožavaju demokratiju, koju snažno promovišu Evropska unija i njene države članice. Iskoristivši situaciju sa koronavirusom, trenutna skupštinska većina odložila je parlamentarne izbore, prvobitno planirane za 26. april 2020, za 21. jun, dok se zemlja još uvek oporavlja od pandemije COVID-19, a da se prvo nije konsultovala sa opozicijom oko novog datuma. Nijedan posmatrač iz Evropskog parlamenta ne može da nadgleda izbore, a OEBS / ODIHR šalje samo ograničenu misiju. Stoga je vrlo teško zamisliti verodostojan politički glas na dan izbora i oko njega, jer će ocena ODIHR-a biti objavljena nekoliko meseci kasnije”, stoji u pismu.\nPismo Varheljiju, u koji je European Western Balkans imao uvid, potpisali su, između ostalih, potpredsednica Evropskog parlamenta Klara Dobrev, predsedavajuća Delegacije EP za Srbiju Tanja Fajon, kao i četiri poslanika iz vladajuće italijanske Demokratske partije.\nU pitanju je drugo pismo Varheljiju u dve nedelje u kojem poslanici Evropskog parlamenta izražavaju ozbiljnu zabrinutost stanjem u Srbiji. Prethodno su poslali evropski poslanici iz liberalne grupe “Obnovimo Evropu”.\nOni su podsetili da će glavni deo relevantne opozicije bojkotovati izbore, iako se to, kako su napisali, moglo sprečiti pravičnim sporazumom sa Vladom.\n“Situaciju još više otežava gotovo potpuna kontrola medija od strane vladajućih političkih stranaka i nepristupačnosti opozicije ili neuravnoteženost izveštavanja u medijima”, dodali su.\nEvropski poslanici su naglasili da je Fridom haus Srbiju nedavno klasifikovao kao „hibridni režim“, a, kako ocenjuju, održavanje izbora u takvom okruženju samo bi ojačalo nepravedan i nedemokratski sistem.\n“Ne možemo da zanemarmo stratešku i geopolitičku ulogu Srbije, presudnu za stabilnost celog regiona Zapadnog Balkana, uzimajući u obzir da je EU jedan od njenih najvećih trgovinskih partnera. Moramo da delujemo na liniji fronta da bismo obnovili funkcionalni demokratski sistem u Srbiji”, napisali su oni.\nPoslanici su izneli zahtev za pravednijim izbornim postupkom i detaljnijom kontrolom, kako bi se sprečili korupcija i falsifikovani rezultati.


Kosovo traži podršku Francuske u Interpolu - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Politika » Kosovo traži podršku Francuske u Interpolu\nMinistar unutrašnjih poslova Kosova Dželjalj Svečlja, generalni direktor policije Samedin Mehmeti i šef Jedinice za uklanjanje eksplozivnih ubojitih sredstava Muhamet Rušiti boravili su u višednevnoj poseti Parizu, a jedna od tema razgovora sa domaćinima bila je podrška Francuske članstvu Kosova u Interpolu i Europolu.\nU saopštenju iz Kosovske policije se navodi da je delegacija učestvovala na sajmu „Milipol“, a na marginama skupa Mehmeti se sastao sa direktorom Nacionalne policije Francuske Žeromom Leonetom.\nTema sastanka je bila i podrška Francuske u različitim procesima, uključujući i članstvu Kosova u Interpolu i Europolu radi jačanja zajedničke borbe protiv organizovanog kriminala i povećanja bezbednosti na Kosovu, u regionu i šire, prenosi Kosovo onlajn prištinske medije.\nMehmeti je istakao da je Kosovska policija dokazan i pouzdan partner Francuske i da je saradnja između policije i relevantnih institucija u toj zemlji odlična.\nNa sastanku je naglašeno da je cilj Kosova da bude faktor stabilnosti u regionu i šire i da će rezultati postignuti u borbi protiv kriminala, kroz pojačanu saradnju, biti veći.\nPotvrđena je volja Francuske da nastavi i ojača saradnju sa policijom Kosova u oblasti bezbednosti kroz borbu protiv organizovanog kriminala i korupcije, kao i jačanje institucionalnih kapaciteta.


Povodom Svetosavske nagrade koju je primila krajem prošlog meseca, naša direktorka, gdja Slavica Marković, dala je intervju za novosadski "Dnevnik".\nPoseta predsednika Narodne skuštine Republike Srbije\nPredsednik Narodne skupštine Republike Srbije i predsednik Odbora za prava deteta, gospodin Nebojša Stefanović i članovi Odbora za prava deteta posetili su nas juče, na Svetski dan deteta.\nSvetosavska nagrada gdji Slavici Markovic\nMinistarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja i ove godine je, povodom obeležavanja školske slave Svetog Save, dodelilo tradicionalne svetosavske nagrade za posebne rezulate i doprinos razvoju obrazovanja i vaspitanja u Republici Srbiji u 2012. godini. Među ovogodišnjim dobitnicima je i naša direktorka, magistar Slavica Marković.\n"ŽIVOT BEZ OGRANIČENJA"\nZa vreme boravka u Novom Sadu čuveni motivacioni govornik, Australijanca srpskog porekla Nik Vujičić posetio je 22.09.2012.godine ŠOSO „Milan Petrović“ sa domom učenika, gde je održao predavanje deci sa posebnim potrebama, njihovim roditeljima i gostima.\nNOVI SAD - OPLENAC - DESPOTOVAC - NOVI SAD\nU saradnji dve organizacione jedinice škole za osnovno i srednje obrazovanje „Milan Petrović“, Radnog centra i Dnevnog boravka, a u režiji turističke agencije „Mol travel“, u periodu 08-09.06.2012.godine realizovana je ekskurzija „Novi Sad - Oplenac - Despotovac - Novi Sad“.\nNOVI SAD DOMAĆIN 14. REPUBLIČKOG TAKMIČENJA UČENIKA SREDNJIH ŠKOLA ZA SPECIJALNU EDUKACIJU I RE\nU organizaciji Ministarstva prosvete Republike Srbije i Zajednice direktora i nastavnika škola za specijalnu edukaciju i rehabilitaciju, a uz domaćinstvo škole za osnovno i srednje obrazovanje „Milan Petrović“, 18. maja 2012.godine održano je 14. Republičko takmičenje učenika srednjih škola za specijalnu edukaciju i rehabilitaciju.\nDom učenika je deo Škole za osnovno i srednje obrazovanje "Milan Petrović". Dom obavlja delatnost smeštaja, ishrane obrazovanja i vaspitanja redovnih učenika srednje škole, čije je mesto stanovanja van opštine Novi Sad. Korisnici doma su deca uzrasta od petnaest do osamnaest godina sa različitim tipovima smetnji u razvoju Dom učenika i srednja škola nalaze se u istoj zgradi, u objektu Inkluzivno kreativnog centra ŠOSO "Milan Petrović", u ulici Bate Brkića u Novom Sadu.\nDetaljnije o Domu učenika\nXVI LIKOVNA KOLONIJA „NA KANALU IZMEĐU DVA MOSTA“\nU organizaciji Stručnog veća likovne kulture ŠOSO „Milan Petrović“ u periodu od 25.05.2012. do 27.05.2012.godine na školskom salašu na Čeneju je organizovana XVI likovna kolonija „Na kanalu između dva mosta“.\nDEVETA „NEONSKA“ NOĆ MUZEJA U 65 MESTA SRBIJE\nUmetničko-produkcijska grupa Noć muzeja 19. maja 2012.godine, po deveti put, otvorila je vrata preko 200 muzeja, galerija i izložbenih prostora u 65 mesta u Srbiji.\nPO DEVETI PUT REALIZOVAN „KIŠOBRAN ZA SVE“\nU organizaciji škole za osnovno i srednje obrazovanje „Milan Petrović“ i Društva za podršku osobama sa autizmom grada Novog Sada, a sve u cilju senzibilacije javnosti o pravim mogućnostima osoba sa autizmom i uklanjanje predrasuda prema osobama sa autizmom, u periodu od 02. do 30.04.2012.godine održana je tradicionalna akcija Dani autizma „Kišobran za sve“.\n14 republičko takmičenje\nSve informacije o takmičenju možete pratiti na sajtu:\nU organizaciji Ministarstva za rad i socijalnu politiku, na Beogradskom sajmu 10.februara 2012.godine održan je Prvi sajam socijalne zaštite, u okviru kojeg su učešće uzeli preko 130 izlagača, koji su na svojim štandovima prikazali deo onoga što sistema socijalne zaštite u Srbiji obezbeđuje korisnicima svojih usluga.\nINKLUZIVNO KREATIVNI CENTAR PIŠE NOVU EPOHU U ISTORIJI ŠKOLE “MILAN PETROVIĆ”\nPredsednik Vlade AP Vojvodine Bojan Pajtić i gradonačelnik Novog Sada Igor Pavličić, 06.septembra 2011.godine i zvanično su u Inkluzivno - kreativnom centu (IKC) ovekovečili početak školske godine u novom objektu škole za osnovno i srednje obrazovanje „Milan Petrović“ sa domom učenika.\nDOMAĆINI SLIKALI ZA LJUBILEJ\nU organizaciji Aktiva likovnog vaspitanja ŠOSO „Milan Petrović“ u Edukativnom kampu na Čeneju u periodu 26-29.05.2011.godine, održana je ljubilarna XV likovna kolonija, u okviru koje se učešće uzeli umetnici iz naše škole „velikog srca“.\nAKT O PROCENI RIZIKA RADNIH MESTA URUČEN NAŠOJ ŠKOLI\nČlan Gradskog veća za zdravstvo prof. dr Aleksandar Kiralj prisustvovao je 10.05.2011.godine u Skupštini Grada Novog Sada obeležavanju jubileja Zavoda za zdravstvenu zaštitu radnika čiji je osnivač grad Novi Sad, a koji je navršio 20 godina od kako je dobio status samostalne zdravstvne ustanove.\nBlizi se useljenje u novi objekat\nDANI AUTIZMA 2011\nU organizaciji ŠOSO „Milan Petrović“ i Društva za pomoć osobama sa autizmom grada Novog Sada, u okviru medijske kampanje „Kišobran za sve“ od 11. do 20. aprila 2011. godine održaće se akcija „Dani autizma“ u Novom Sadu.\nRezultati 301 - 317 of 317


Kako je srpska delegacija brzo šarmirala šeika Bin Zajeda? : Nadlanu.com\nKako je srpska delegacija brzo šarmirala šeika Bin Zajeda?\nObjavljeno 5. apr 2013. / 15:49:11\nAbu Dabi je najveći i najbogatiji od sedam arapskih emirata, a porodica El Nahijan četvrta je kraljevska porodica po bogatstvu u svetu. Poslovni protokol je za Arape jako važan. Za ulazak na tržište Abu Dabija odlučujući je šeikov pristanak, ali je za uspešnu saradnju potrebno poštovati i stroga pravila ponašanja.\nOni traže najbolje, najskuplje i najkvalitetnije, ali s razlogom, jer kraljevska porodica El Nahijan važi za izuzetno sposobne i vešte partnere, a njihov novac ima poreklo i ne žure da ga ulože. Zato je brzi uspeh srpske delegacije veliki.\nStručnjaci kažu da je za to odgovorna odlična priprema, umešnost u vođenju pregovora, a treći šarm koji poseduje naša delegacija.\nDuša Barbara Vidanović iz Europrotokola, sa sedištem u Londonu, kaže da je postignuti uspeh rezultat tri faktora.\n- Prvi je odlična priprema, drugi vođenje pregovora, a treći šarm koji poseduje naša delegacija - objašnjava Vidanovićeva.\nOna je obučavala poslovne asistente šeika Muhameda bin Zajeda i zato je njegov dolazak u Beograd za nju bio veliko iznenađenje jer on je taj koji bira, a poseta Zvezdinom stadionu prava je senzacija.\nMAMI UZDAHE: Sanja Kužet raspametila figurom! (FOTO)\n- Nije lako dobiti njegovu pažnju, a posebno prisutnost - navodi Vidanovićeva.\nPrema njenim rečima, pravila ponašanja su stroga. Nedelja je radni dan, alkohol je zabranjen, zdravica ne postoji, đonovi se ne pokazuju, a arapska odeća može da zbuni.\n- Kada vidite muškarca da je obučen u kanduru, odnosno diždaš, treba da ga zamišljate kao da je u odelu sa kravatom - objašnjava Vidanovićeva.\nZorica Jekić iz Privredne komore Srbije kaže da je saradnje sa Abu Dabijem i firmama iz Ujedinjenih Arapskih Emirata od višestrukog značaja.\n- Prvo, zato što se radi o kompanijama koje su svetski poznate, što znači da imaju transparentno i zdravo poreklo kapitala. Drugo, deo kapitala koje će ove kompanije uložiti ići će direktno u budžet. Saradnja će takođe omogući aktiviranje srpskih naučno-istraživačkih kapaciteta - ističe Jekićeva.\nSve se dogodilo u izuzetno kratkom vremenu, a poslovna klima, ma kako bilo vruće u Emiratima, za nas je povoljna.\nIzvor: RTS via B92\nabu dabišeik muhamed bin zajedujedinjeni arapski emirati


Počela izgradnja nove streljane, očekuju se i radovi na stadionu Čair\nPočetak/Ekonomija/Počela izgradnja nove streljane, očekuju se i radovi na stadionu Čair\nMilan Ranđelović, načelnik KLER-a, Kancelarije za lokalni ekonomski razvoj, najavljuje veliku građevinsku sezonu na potezu kod stadiona Čair. On ističe da su radovi na izgradnji nove streljane već otpočeli, ali da će u 2019. godini početi i radovi na završetku stadiona. Ranđelović dodaje da je izgradnja nove streljane značajna investicija, a da su radovi na ovom objektu već počeli.\n„Kad govorimo o streljani, istakao bih veliku investiciju od oko 130 miliona dinara za njenu izgradnju. To je projekat koji je Kancelarija za lokalni ekonomski razvoj konkurisala kod Ministarstva privrede. Projekat je odobren tokom 2018. godine. Nedavno su krenuli radovi i praktično će tokom 2019.godine najveći deo radova, uključujući i početak rada nove streljane, biti u tom području oko sportskog centra Čair“, kaže Milan Ranđelović.\nIzgradnjom nove streljane, na samo da će niški sportisti dobiti idealne uslove za rad, već se otvara i mogućnost da Niš bude domaćin najvećim takmičenjima u ovom sportu, ističe Ranđelović koji dodaje da je izvođač radova uveden u posao početkom oktobra, čime je počeo da teče rok od 180 kalendarskih dana za izvođenje. Planirani rok za završetak radova je mesec april 2019. godine.\n„Postojeći objekat je projektovan devedesetih godina za potrebe garderobe i svlačionica za otvoreni bazen. Taj projekat, međutim, nikada nije završen, pa će deo objekta biti pretvoren u streljanu.Projektom je predviđena adaptacija objekta sa dva nivoa. Na spratu je predviđen prostor za izgradnju strelišta koje bi bilo podeljeno na streljanu za vazdušno oružje za minimum 20 mesta, prostoriju strelišta za finalno gađanje sa 12 mesta I prateće prostorije, prema pravilima Međunaroden sportske streljačke federacije”, objašnjava Ranđelović. “Objekat će biti opremljen vrhunskom opremom kada se radi i obogama za podove i zidove, osvetljenjem, automatike i klimatizacije”.\nDeo projekta su toaleti i terasa za sunčanje, a u sklopu novog objekta predviđena je i izgradnja kuglane, ali komercijalnog sadržaja i neće biti finansirana projektnim sredstvima.\nDruga velika investicija prema rečima Ranđelovića je završetak radova na stadionu Čair.\n“Grad trenutno, preko Sekretarijata za investicije, radi na izradi projektno tehničke dokumentacije za konačan završetak stadiona Čair. Imamo obećanja da su sredstva obezbeđena i da će izgradnja krenuti tokom 2019. godine. To je vrlo značajno jer je mnogo para uloženo u stadion do sada. Vremenom on propada, a objektivno predstavlja monumentalni objekat ne samo u pogledu sporta nego već i za druge sadržaje u celom tom kompleksu oko Kliničkog centra i Čaira u kome stadion dominira prostorom”, kaže načelnik KLER-a Milan Ranđelović. Kancelarija za upravljanje javnim ulaganjima tokom 2019. godine planira „početak završetka gradskog stadiona Čair“.\nRadovi na stadionu Čair obuhvatiće sređivanje tri nove tribine, ali i rekonstrukciju zapadna tribina i postavljanje krova.\nizgradnja stadiona KLER Milan Ranđelović streljana


eKapija | Sajam privrede i investicija Invest expo 17. i 18. marta u Kragujevcu\nIzvor: Tanjug | Četvrtak, 13.01.2022.| 16:20\nSajam privrede i investicija Invest expo 17. i 18. marta u Kragujevcu\nNa sajmu privrede i investicija Invest expo, koji će biti održan 17. i 18. marta u Kragujevcu, biće predstavljeni potencijali i buduće investicije u ovom delu Srbije, najavili su organizatori.\nSajam Invest expo organizuje Šumadija sajam, uz podršku Privredne komore Srbije - Regionalne privredne komore Šumadije i Pomoravlja i Grada Kragujevca.\nCilj sajma je da okupi privrednike i predstavi potencijale za investicije u Kragujevcu i Šumadiji, rečeno je na konferenciji za medije.\nDirektor Šumadija sajma Aleksandar Lazović je kazao da su tu sajamsku manifestaciju najavili dva meseca ranije zbog njenog velikog značaja i kako bi na vreme uputili poziv svim učesnicima, lokalnim samoupravama, ali i privrednicima iz inostranstva da učestvuju.\n- Naša želja je da napravimo jedan ozbiljan i kvalitetan poslovni ambijent koji će biti predstavljen i van granica naše države i nadamo se da će ovaj sajam postati tradicionalan u kalendaru naših sajamskih dešavanja. Želimo da pokažemo da Kragujevac ima čime da se ponosi i da smo začetinici mnogih privrednih dešavanja, kao i da možemo da pariramo mnogim regijama, čak i van naše zemlje - naveo je on.\nNapomenuo je da veoma obazrivo organizuju sajam imajući u vidu epidemiološku situaciju.\n- Ali, ovde smo da kažemo svim budućim izlagačima na ovom sajmu da će sigurno biti realizovan - poručio je direktor Šumadija sajma Kragujevac.\nPrivredna komora Srbije podržala je organizaciju ovog sajma, imajući u vidu da je intenziviranje investicionih aktivnosti od velikog značaja za dalji podsticaj poslovnih aktivnosti na teritoriji Srbije, rekao je direktor Regionalne privredne komore Šumadije i Pomoravlja Predrag Lučić.\n- Prema preliminarnim rezultatima, Srbija je uspela da u 2021.godini privuče 3,9 milijardi evra stranih direktnih investicija. Srbija je u godini pandemije ostvarila rekordan priliv stranih investicija i to je značajno i zbog povezivanja naših privrednika sa inostranim partnerima. Upravo je organizacija sajma Invest expo potrebna pošto će i te kako biti značajna za podsticanje daljeg priliva stranih direktnih investicija, a posebno kroz prezentaciju i promociju najznačajnijih investicionih projekta, kao i investicionih destinacija u Srbiji - rekao je Lučić.\nNajavio je da se na sajmu očekuje učešće najpre lokalnih samouprava koje će predstaviti svoje privredne potencijale, ali i kompanija koje imaju investicione programe i koje traže dugoročno partnerstvo ili investitora.\nGradonačelnik Kragujevca Nikola Dašić poručio je da je Kragujevac nosilac svog napretka u spoljno-trgovinskom odnosu Srbije sa državama u regionu i svetu.\n- Kao grad svesni smo šta jesmo i kroz istoriju, ali i kroz potencijale koje trenutno imamo. Ovo je grad koji je pre svega ozbiljan industrijski centar na evropskom nivou i grabimo i dalje i namećemo se i dalje svojim pristupom i to je jako bitno da zadržimo tu poziciju u regionu - naglasio je Dašić.\nKaže da je i ovaj sajam prilika da se Kragujevac predstavi sa onim što je u njemu najbolje, a to su privreda i obrazovanje.\nNa prvom ovakvom sajmu na Šumadija sajmu u Kragujevcu pored lokalnih samouprava i kompanija, očekuje se predstavljanje i industrijskih zona u Srbiji, poput Mind parka u Kragujevcu, kao i naučno-tehnoloških parkova, ali i Univerziteta.\nSajam Invest expo


ITALIJA: Pokreće se „faza dva“, smanjuje se broj smrtnih slučajeva od COVID 19 - Naša Borba\nItalija: karantin do 13. aprila najmanje\nMILAN- Italija je u nedelju prijavila najniži broj smrtnih slučajeva COVID-19, te su vlasti već počele da gledaju na drugu fazu borbe protiv novog koronavirusa nakon što je karantin uveden pre gotovo mesec dana, ublažen.\nUkupan broj smrtno stradalih od najsmrtonosnije epidemije na svetu dostigao je 15.887, što je skoro četvrtina ukupnih smrtnih slučajeva na globalnom nivou, ali porast od 525 u odnosu na dan ranije bio je najmanji dnevni porast od 19. marta, dok je broj pacijenata sa teški respiratornima smetnjama u opadanju već drugi dan za redom.\n„Kriva je dostigla najvišu tačku i počela je da opada“, rekao je Silvio Brusafero, šef „Istituto Superiore di Sanita“, najboljeg italijanskog zdravstvenog instituta. „To je rezultat koji moramo postizati iz dana u dan.“\n„Ako se ovo potvrdi, moramo početi da razmišljamo o drugoj fazi i zaustaviti širenje ove bolesti.“\nUkupan broj potvrđenih slučajeva novog koronavirusa porastao je za 4.316 na 128.948, što je najniži porast u pet dana, što znači da je epidemija dostigla najvišu tačku, oko šest nedelja nakon što je izbila u severnoj Italiji 21. februara.\nPodaci iz nedjelje pokazuju da su stroga ograničenja kretanja i javnih okupljanja nametnuta širom zemlje 9. marta uticala na suzbijanje epidemije, ali zvaničnici očajnički žele da nastave izolaciju.\n„Ne spuštajte gard, ostanite kod kuće“, rekao je Angelo Borelli, šef odeljenja civilne zaštite, na dnevnom brifingu.\nPored krize javnog zdravlja, vlada se takođe suočava sa ekonomskom devastacijom uzrokovanom naglim zaustavljanjem poslovanja širom zemlje.\nNakon višednevnih ohrabrujućih podataka, ministar zdravlja Roberto Speranza istakao je niz mera, uključujući još ispitivanja i ojačan lokalni zdravstveni sistem, čiji je cilj omogućiti postepeno ublažavanje dok se vakcina ne može razviti.\n„Predstoje nam teški meseci. Naš zadatak je stvoriti uslove za život sa virusom, „bar dok se ne razvije vakcina, rekao je on za dnevni list La Repubblica.\nNacionalno zatvaranje, strogo ograničavajući kretanje ljudi i zamrzavanje svih nebitnih ekonomskih aktivnosti, službeno će trajati najmanje 13. aprila, ali se očekuje da se produži. Speranza je rekao da je prerano govoriti kada bi se mogao ukinuti.\nFoto: Žena koja nosi zaštitnu masku šeta mostom Rialto Palm u Veneciji, Italija, 5. aprila 2020. REUTERS / Manuel Silvestri\nMinistar je rekao da je izdao belešku u kojoj je izneo pet principa oko kojih je vlada planirala da upravlja takozvanom „drugom fazom“ vanrednog stanja, kada počnu da se ublažavaju ograničenja katantina, ali pre potpunog povratka u normalne uslove.\nRekao je da će društveno distanciranje morati da ostane na snazi sa širokom upotrebom pojedinačnih zaštitnih sredstava kao što su maske za lice, dok će lokalni zdravstveni sistemi biti ojačani kako bi se omogućio brži i efikasniji tretman sumnjivih slučajeva COVID-19.\nFoto: Statista – Kriva rasta broja zaraženih u Italiji\nTestiranje i „traženje zaraženih“ bi se proširilo, uključujući upotrebu aplikacija za pametne telefone i drugih oblika digitalne tehnologije, dok bi bila uspostavljena mreža bolnica namenjena isključivo lečenju pacijenata sa COVID-19.\nPrethodni tekstOČAJ: CDC daje preporuke da se nose marame umesto zaštitne maske\nSledeći tekstTESTAMENT PAVLA VUISIĆA


UKC Republika Srpska – Medicinari iz Slovenije posjetili UKC RS: Razmjenom iskustava do unapređenja zdravstva\nMedicinari iz Slovenije posjetili UKC RS: Razmjenom iskustava do unapređenja zdravstva\nUniverzitetski klinički centar Republike Srpske je u petak 24. maja ugostio 50 medicinskih sestara, babica i zdravstvenih tehničara iz Pomurja iz Slovenije, koji su sa svojim kolegama u Banjaluci razmijenili iskustva i znanja. Prof. dr Vlado Đajić, generalni direktor UKC RS istakao je da je ova posjeta radna i edukativna.\n“UKC RS mnogo polaže na edukaciju medicinskih sestara. Srednji medicinski kadar UKC RS kontinuirano prolazi kroz edukacije u zemljama regiona, pa i u Sloveniji. Sada ćemo imati priliku da razmijenimo iskustva i da naučimo nešto o radu s pacijentima i da nam kolege iz Slovenije daju sugestije šta možda možemo da popravimo”, rekao je direktor Đajić.\nOna je naglasila da se njihov strukovni sindikat bori za povećanje plata medicinskim radnicima jer su po njenom mišljenju potcijenjeni, slabo plaćeni i imaju malo slobodnih dana. Istakla je da u Sloveniji nedostaje oko 25 odsto medicinskih sestara, jer veliki broj sestara iz Slovenije odlazi u Austriju zbog većih plata.\nDaliborka Kuzmanović, zamjenica pomoćnika direktora za zdravstvenu njegu UKC RS, rekla je da je Slovenija davno prepoznala značaj ulaganja u edukaciju medicinskih sestara.\nOna je istakla kako je išla sam na edukaciju u Ljubljanu i uočila da u Sloveniji mnogo više daju značaja školovanju medicinskih sestara. Ono što kod nas rade medicinske sestre sa srednjom školom, kod njih rade fakultetski obrazovane sestre. U UKC RS trenutno radi oko 1.300 medicinskih sestara.


Panel diskusija ''Građani BiH podržavaju ulazak u EU više nego ikad?'' - Klix.ba\nACIPS Panel diskusija ''Građani BiH podržavaju ulazak u EU više nego ikad?''\nPanel diskusija ''Građani BiH podržavaju ulazak u EU više nego ikad?''\n30.11.2010. u 13:03\nEvropski fond za Balkan i ACIPS sutra organiziraju panel diskusiju ''Građani BiH podržavaju ulazak u EU više nego ikad: Može li nova vlast ubrzati proces EU integracija?'', od 11 do 14 sati u hotelu Holiday Inn Sarajevo.\nEvropski fond za Balkan je u saradnji s Gallup Balkan Monitorom započeo seriju prezentacija i javnih rasprava u glavnim gradovima zemalja regije o temama budućnosti jugoistočne Evrope, evropskih težnji tih zemalja, te mogućnostima za promjenu stavova i evropeizaciju regije, saopćeno je iz ACIPS-a.\nNa okruglom stolu bit će predstavljeni rezultati istraživanja vezani za stavove građana BiH u okviru velikog broja pitanja, počevši od zadovoljstva standardom života i ekonomskih prilika, povjerenja između pripadnika glavnih etničkih skupina, želje građana da emigriraju ili da nastave živjeti u sopstvenoj zemlji i stavovima prema evropskim integracijama.\nPrisutnima će se obratiti Igor Bandović iz Evropskog fonda za Balkan i predsjednik ACIPS-a Sanel Huskić.\nUčesnici panela su: glavni i odgovorni urednik portala Sarajevo-x.com Faruk Borić, sekretar za međunarodnu saradnju Partije demokratskog odbora (PDP) Igor Crnadak, te član Skupštine Vanjskopolitičke inicijative BiH Davor Vuletić.


28.07.2020 u 15:45\nSkoro 70 odsto Ukrajinaca smatra da zemlja nije nezavisna\nVećina ukrajinskih građana ne smatra da je njihova zemlja nezavisna i veruju da su državne vlasti pod uticajem Evropske unije, Sjedinjenih Američkih Država i Međunarodnog monetarnog fonda, pokazalo je istraživanje ukrajinskog Instituta za analizu i prognozu. Oko 67,4 odsto ispitanika smatra da Ukrajina zaista nije nezavisna država, a oko 53,1 procenata veruje da ekonomska politika ukrajinskih vlasti u potpunosti zavisi od uticaja drugih zemalja i organizacija, navedeno je u istraživanju objavljenom ovog meseca, preneo je TASS prenosi Tanjug. Kada je reč o tome ko ima najveći uticaj na Ukrajinu, većina ispitanika, njih 57,3 odsto je navelo Evropsku uniju, 42,9 odsto MMF, a 42,5 procenata SAD. Pored toga, većina Ukrajinaca, njih 67,4 odsto veruje da se stvari u zemlji razvijaju u\nUhapšen posle otmice autobusa s taocima\nKIJEV - Ukrajinska policija uhapsila je naoružanog muškarca, koji je oteo autobus sa taocima u gradu Luck, na zapadu Ukrajine. Svi taoci su oslobođeni, saopštila je ukrajinska policija, a prenosi Rojters pozivajući se na Interfaks. Naoružani muškarac oteo je autobus i uzeo taoce, a policija je prvobitno saopštila da se u autobusu nalazi 20 osoba, ali je ukrajinska bezbednosna služba kasnije rekla da napadač drži oko 10 talaca. Nakon razgovora sa prvim zamenikom šefa nacionalne policije muškarac je oslobodio troje talaca, uključujući trudnicu, prenosi AP. Kancelarija državnog tužioca saopštila je da je muškarac pretio da će daljinski aktivirati eksplozivnu napravu koja je podmetnuta na nekom drugom mestu, prenela je agencija RIA Novosti. On je rekao da je autobus miniran, a\n21.07.2020 u 12:32\nUkrajina: Otmičar autobusa preti da će aktivirati eksploziv\nMuškarac koji je oteo autobus sa 20 talaca u ukrajinskom gradu Luck preti da će daljinski aktivirati eksplozivnu napravu koja je podmetnuta na nekom drugom mestu, saopštila je danas kancelarija državnog tužioca, a prenosi agencija RIA Novosti. Muškarac je oteo autobus sa oko 20 talaca, a ima eksploziv i oružje. On je rekao da je autobus miniran, a da se još jedna eksplozivna naprava nalazi na drugoj lokaciji i može da se detonira na daljinu. Tužilaštvo je navelo da je iz zaplenjenog autobusa ispaljeno nekoliko hitaca i da su dva prozora oštećena. Još nema informacija o žrtvama. Prema rečima šefa regionalne policije Jurija Kroška, napadač je na svom Tviter nalogu izneo opšte zahteve i žalio se na sistem. Policija utvrđuje identitet otmičara, a slučaj je okvalifikovan kao\n08.08.2020 u 17:21


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Parlamentarni izbori bili slobodni i demokratski\n22. 02. 2021. 11:42 >> 11:42 1\nParlamentarni izbori koji su u Crnoj Gori održani prošle godine bili su slobodni, pravični i konkuretni, a vlast je promijenjena na demokratski i miran način, ocijenila je međunarodna posmatračka misija ENEMO.\nŠef misije, Đanluka Pasareli, kazao je da su izbori u avgustu bili od krucijalnog značaja za Crnu Goru i da su politička i socijalna dešavanja, ekonomska kriza, covid 19 predstavljali veliki izazov za cijeli sistema.\n„Promjena vlasti je bila demokratska i uglavnom mirna. To je veliko dostignuće za cijelu državu i bila je zasluga svih političkih partija“, saopštio je Pasareli na okruglom stolu u Skupštini.\nOn je rekao da je ENEMO misija procijenila da su izbori bili generalno slobodni, pravični i konkuretni, „uprkos možda i previše napetom političkom okruženju u predizbornom periodu i veoma izazovnim okolnostima u kojima su održani, imajući u vidu pandemiju.“\nKako je naveo, jedan od ključnih zaključaka ENEMO misije je da su zakonske odredbe uglavnom u skladu sa međunarodnim standardima.\nPasareli je dodao da su primijećeni i određeni nedostaci u nekim oblastima i koji bi trebalo biti unaprijeđene.\n„To su aspekti koji se tiču glasačkog prava, prava da se učestvuje na izborima, prava vezano za nacionalne manjine, zatim pravni okvir za izbore, rad medija, odrebe vezane za vođenje kampanje“, precizirao je Pasareli.\nPrema njegovim riječima, naročito je neophodno harmonizovati zakonski okvir kako bi imali sveobuhvatne i transparente izborne reforme.\nPasareli je rekao da preklapanje postojećih zakona koji sadrže kontradiktorne odredbe ograničavaju zakonsku sigurnost i ostavljaju prostor za zloupotrebu.\nPredsjednik Skupštine Aleksa Bečić, kazao je da se do kraja avgusta prošle godine, tri decenije nakon uvođenja višestranačja, Crna Gora nije mogla pohvaliti činjenicom da su njeni građani imali priliku da smijene vlast na izborima.\n„Ako uzmemo u obzir da je ovo prva smjena vlasti na izborima u istoriji, dostignuća od 30. avgusta još više dobijaju na značaju“, dodao je Bečić.\nOn je naglasio da insistranje na stvaranju uslova za slobodne i fer izbore čiji će rezultat biti prihvaljiv za sve učesnike tog procesa, a koji neće biti sporan unutrašnjoj ni međunarodnoj javnosti, ostaje prioritret i aktuelnog saziva crnogorskog parlamenta.\nKako je dodao, već su preduzeti konkrentni koraci tako što je donijeta odluka o obrazovanju Odbora za sveobuhvatnu izbornu reformu, a rok za završetak rada je 30 jun.\nBečić je podsjetio da su izborni zakoni u Crnoj Gori nekoliko puta mijenjani, dok su bili usvajani i novi.\n„Njihova nedostatnost, izostanak primjene ili zloupotrebe uvijek bi dovodili do izbornog ambijenta koji je bio daleko od zadovoljavajućeg. Kako je Crna Gora ulazila iz jednog u naredni izborni proces tako su nastajale afere čiji pravni epilog se ni danas ne nazire“, istakao je Bečić.\nBečić je kazao da izvještaj ENEMO umjesto zaključaka sadrži 40-ak preporuka od kojih se 25 odnose na parlament i poručio da će se Skupština Crne Gore sa dužnom pažnjom odnijeti prema njima i ozbiljno ih razmotriti.\nOn je naveo da učestali izborni procesi nijesu poželjni jer su finansijski skupi i opterećuju građane, i dodao da se nada da će se takva praksa promijeniti.\nBečić je podsjetio na predlog da svi lokalni izbori budu održavani u istom danu, „kako bismo izbjegli nepoželjnu ekstremizaciju prilika u društvu i izbjegli skoro nepremostiv jaz između vlasti i opozicije koji na taj način postaje dublji i širi“.\nAmbasadorka Sjedinjenih Američkih Država u Crnoj Gori, Džudi Rajzing Rajnke, navela je da je prošlogodišnje izbore karakterisao veliki odziv birača u jeku epidemije, a da su tenzije pred lokalne izbore u Nikšiću povećane.\nOna je kazala da su svi zabrinuti zbog tih tenzija i dodala da napade na pojedince i institucije motivisani etičkim i nacionalnim afilijacijama, koji ugrožavaju demokratske vrijednosti, treba osudutiti.\nPrema riječima Rajzing Rajnke, crnogorski građani treba da budu svjesni da određeni pojedinci žele da ugroze demokratiju u Crnoj Gori.\n„Za Crnu Goru je važno da sprovede izborne reforme i potrebno je utvrditi oblasti u kojima je neophodno poboljšanje. Vladajuća partija i opozicija moraju da se sastanu i sarađuju. To je naporan posao i žrtve su potrebne sa obje strane“, rekla je Rajzin Rajnke i dodala da treba staviti politiku na stranu i naći zajednički osnov kako bi se sporoveo tako važan posao.\nProgramski menadžer Nacionalnog demokratskog instituta, Slavica Biljarska, rekla je da su građani u avgustu pokazali svoju volju, dali nadležnost svojim izabranim poslanicima da vode Crnu Goru i primjer kako i na koji način treba da funkcionise neka demokratija.\nOna je rekla da je za pohvalu činjenica da je počeo postupak izmjene izbornog zakonodavstva, i istakla da je važno da radna grupa, koja je već izgubila dva mjeseca, počne sa radom.\n"Vrijeme brzo prolazi, a inkluzija ne smije da se stavi u zapećak jer određene stvari ne funckionišu kako treba. To nije izgovor da se stvari odlažu", istakla je Biljarska.\n"Pobjeda bi bila ubjedljivija da su izbori bili fer"\n11. 09. 2020. 9


Beta 20. maja 2019. 20:15\nIz Slobodarske stranke ranije danas su najavili da će svi ministri te stranke napustiti vladu ako bude smenjen ministar unutrašnjih poslova.\n„U saglasnosti sa predsednikom Republike predložio sam predsedniku Republike da smeni ministra unutrašnjih poslova (Herberta Kikla) „, rekao je Kurc na konferenciji za novinare tri dana posle objavljivana video snimka u kome se vidi šef stranke FPO Hajnc-Kristijan Štrahe i još jedan član stranke kako izgleda nude državne ugovore navodnom ruskom finansijeru.\nKurc ze rekao da je smenjivanje ministra unutrašnjih poslova potrebno da bi se imala „totalna transparentnost“ u tom slučaju. Smatra se da Kikl nije odgovarajuća osoba da vodi istragu o video snimku.\nAustrijski kancelar je rekao da očekuje da će Slobodarska partija napustiti njegovu vladu kao što je zapretila.\nŠtrahe (49) je podneo ostavke na funkcije potpredsednika austrijske vlade i lidera FPO posle objavljivanje snimka.\nNakon te smene, Kurc je najavio prevremene parlamentarne izbore, koji bi trebalo da budu organizovani u septembru.\nNarodna stranka desnog centra Sebastijana Kurca ušla je u koaliciju sa Slobodarskom strankom posle parlamentarnih izbora iz 2017.


Ekskluzivno Kamberi: Preševska dolina u kosovskoj platformi za pregovore - Bujanovačke\nPočetna NASLOVNA Ekskluzivno Kamberi: Preševska dolina u kosovskoj platformi za pregovore\nEkskluzivno Kamberi: Preševska dolina u kosovskoj platformi za pregovore\nBujanovac, 14. februar 2019. „U novoj platformi kosovske delegacije za briselske pregovore sadržano je pitanje Albanaca Preševske doline“, rekao je danas Bujanovačkim predsednik opštine Bujanovac Šaip Kamberi.\nPo njegovim rečima, pregovarački tim iz Prištine će „Preševsku dolinu pokušati da ubaci u dijalog kroz pitanje reciprociteta u pravima“.\n„Nadam se da je to najmanje što će biti moguće uraditi. Položaj manjina u jednoj državi i saradnja te države sa matičnom zemljom manjine je preduslov za stabilnost i dugoročan mir“, ističe Kamberi.\nOdgovarajući na naše pitanje o eventualnim negativnim posledicama po međuetničke odnose u bujanovačkoj opštini izazvanih njegovim učestalim istupima u javnosti u kojima traži „rešavanje pitanja Preševske doline“ i predlaže pripajanje Kosovu ili bar reciprocitet sa pravima Srba na severu Kosova, Kamberi tvrdi da njegova zalaganja „apsolutno ne utiču na pogoršanje odnosa između zajednica“.\n„Sama država Srbija je, formiranjem Koordinacionog tela 2000. godine, zatim sačinjavanjem Programa za rešavanje krize u opštinama Preševo, Bujanovac i Medveđa 2001. godine, priznala da ovde postoji problem koji treba da se reši, dakle, to nije ništa novo“, kaže Kamberi.\nKako je naglasio, svi očekuju početak finalne faze dijaloga, koji će po svemu sudeći rezultirati pravno-obavezujućim sporazumom.\n„Mi se nadamo da će plod tog međudržavnog sporazuma biti i rešavanje pitanja prava Albanaca ovog regiona, čime će se staviti tačka na sva otvorena pitanja dveju država i naroda“, ističe Kamberi.\nKamberi je kao neosnovane odbacio spekulacije da nije želeo da se sretne sa Aleksandrom Vučićem prilikom njegove posete Bujanovcu, pa da je zbog toga bio „službeno odsutan“.\n„Protokol predsednika snosi odgovornost. Da sam na vreme dobio obaveštenje da će predsednik posetiti Bujanovac, lokalnu samoupravu, da će razgovarati sa čelnicima Opštine, ja bih bio u obavezi da dočekam predsednika. Međutim, iz protokola su me pozvali nekoliko sati pre Vučićevog dolaska, kada sam već bio u Zagrebu“, kaže Kamberi, uz ocenu da je takav gest bio krajnje neozbiljan i van svih pravila.\nČinjenica da je predsednik razgovarao sa građanima u kafiću, a ne, kako kaže Kamberi, u Domu kulture na primer, „ukazuje da je događaj više ličio na posetu partijskog šefa, nego na posetu predsednika svih građana“.\nTAGaleksandar vučić briselski dijalog Šaip Kamberi\nPrevious PostTajna dugovečnosti Vladimira Zaharijeva: Pretekao 12 predsednika i 15 premijera Next PostZbog gripa se produžava raspust za nedelju dana\nTviter diplomatija: Odložen sastanak u Vašingtonu


54. Beogradska Kritična masa: Nasip nije autoput - nastavljamo!\nKritična masa Beograd\nNastavljamo bitku za Savski nasip! Sve su češće pritužbe biciklista koji bivaju bukvalno izgurani sa nasipa od strane bahatih vozača. Većina građana novobeogradskih blokova pored Save više i ne pomišlja na šetnju ili vožnju bicikla na tom delu nasipa.\nTakođe, u pitanju je i jedna od rekreativnih biciklističkih ruta koje su obeležene 2014. godine od strane UNDP i CEP, a uz podršku Grada odnosno Sekretarijata za saobraćaj, što znači da je biciklistima mesto na ovom nasipu.\nNejasno je iz kog razloga Grad Beograd, odnosno Beogradvode i Sekretarijat za saobraćaj ignorišu konstatno kršenje zabrane saobraćaja na Savskom nasipu?\nI podred dopisa nadležne inspekcije u kome se Sekretarijatu za saobraćaj , tačnije Direkciji za puteve nalaže da postavi nelegalno uklonjeni znak zabrane saobraćaja , do današnjeg dana to nije urađeno.\nPrema članu 133. Zakona o vodama, nasipom je zabranjen saobraćaj motornih vozila, tako da ne razumemo o čemu se ovde zapravo radi? Iz kog razloga preduzeće Beogradvode koje je nadležno za nasip toleriše kršenje zakona?\nNekolicina privilegovanih građana otima javno dobro od pešaka i biciklista, i da stvar bude gora, pri tome ga još i uništava. Na licu mesta se jasno može videti da je zbog prelaska natovarenih kamiona kruna nasipa ulegnuta skoro pola metra.\nZbog toga, okupljamo se na Trgu Republike i ponovo završavamo Kritičnu masu na Savskom nasipu, da pošaljemo poruku Gradskoj upravi da nas ima i nećemo tolerisati kršenje naših prava i ugrožavanje od strane bahatih i neodgovornih pojedinaca!


Prvi zimski sajam u Severnoj Mitrovici\nNa sajmu izlaže 40 privatnih preduzetnika\nU Severnoj Mitrovici je, uz podršku opštine, Regionalne Agencije za razvoj -Sever i Kancelarije Evropske unije, otvoren Prvi zimski sajam.\nCilj ove manifestacije je promocija privatnih preduzetnika iz mitrovačkog regiona i njihovih proizvoda, ali su na sajmu bili prisutni proizvođači i iz drugih delova Kosova - Čaglavice i Velike Hoče.\nMiljana Bulatović, iz privatnog kulturnog centra Galerija Akvarijus, kaže da je sajam lepa prilika da svi Mitrovčani vide šta je rađeno u prethodne dve godine i pored toga da im se omogući kupovina suvenira po pristupačnim cenama.\n"To su mali suveniri u vidu umetničkih slika, minijatura dostupnih za svaki džep", kaže Miljana za Radio Slobodna Evropa.\nU ponudi je i lekovito bilje\nDragan Radosavljević iz Sočanice dve decenije se bavi preradom lekovitog bilja i kaže da im nedostaje mala ekonomična sušara.\n"Sami naši kupci i potrošači uverili su se u kvalitet nevena. Imamo nevenovo ulje, te kantarionovo, brano na visini od 1.200 metara", kaže Radosavljević.\nVlasnica cvećare iz Severne Mitrovice Majda Redžepagić izložila je sve vrste cveća koje je u prodaji u njenoj tek otvorenoj prodavnici, uz akcenat na kaktuse koji dominiraju, jer ih uzgajaju 40 godina.\n"Već 40 godina moj muž to radi, imamo sve i svašta. Lepo je ovo - malo druženje, malo prodaja, svima koristi", kaže Majda.\nPenzionerka iz Severne Mitrovice Ljiljana Milić izlaže slana peciva i slatke kolače i kaže da su ovakvi sajmovi značajni jer podstiču biznis.\n"Da se čujemo i vidimo sa drugim preduzetnicima, a kad se iskustva izmešaju to mnogo znači", kaže Milić.\nVina iz podruma Velike Hoče izložila je jedna od brojnih vinarija.\nVlasnica zanatske pivare Pivdžan iz Gračanice Zorica Vorgučić kaže da je na Zimski sajam došla na poziv Opštine Severna Mitrovica i da ih je to iznenadilo, znajući da je učešće predviđeno za privrednike sa severa Kosova:\n"Mi smo novi na tržitštu, počeli smo krajem leta i za nas je značajno što smo ovde u Mitrovici", navodi.\nZorica kaže da su novi na tržištu i da su sa proizvodnjom krenuli krajem leta. Za RSE objašnjava specijalnu tehnologiju proizvodnje, koja se razlikuje od industrijske.\n"Proizvodimo i druga piva, u pitanju su ejlovi, ne lageri na koje smo inače navikli, to je nefiltrirano nepasterizovano pivo sa izuzetno kvalitetnim sirovinama koje uglavnom uvozimo, i umnogome se razlikuje od običnog industrijskog piva. Pre svega, ovo pivo se proizvodi od ječmenog slada, hmelja, kvasca i vode, dok se industrijska piva uglavnom proizvode od kukurzne krupice, tako da je to jedna od prednosti ovog piva, drugačije je, puniji je ukus i mirisnije je", kaže ona.\nMiha Pezelj ispred Kancelarije EU kaže da se kosovska ekonomija i dalje razvija i da postoje biznisi koji se suočavaju sa određenim poteškoćama, da EU podržava razvoj i unapređenje tih biznisa i da ovakvi događaji promovišu unapređenje njihovih proizvoda.\nNa sajmu izlaže 40 privatnih preduzetnika, a građani će imati priliku da uživaju u kulturno umetničkom programu, degustaciji domaće hrane, rakije, vina, piva, a najmlađe će zabavljati animatori.


Slovenija izbačena sa Eurobasketa, FIBA prijeti svim ostalim zemljama – #piskaralo.me\nSlovenija izbačena sa Eurobasketa, FIBA prijeti svim ostalim zemljama\n16/04/2016 piskaralo.me 0 Comment\nSlovenija je izbačena sa Eurobasketa zbog toga što su klubovi iz ABA lige potpisali ugovor sa Evrokupom, FIBA prijeti i ostalim savezima.\nSlovenija je prva dobila odluku da ne može da igra na Eurobasketu, upozoreni su i ostali savezi iz regiona, ali i širom Evrope, među kojima su Španci, Litvanci, Turci…\n“ABA liga, u kojoj su klubovi iz vaše zemlje (Slovenije), objavila je odluku kako je potpisala ugovor sa EKA na četiri godine. Zbog svega toga vaš nacionalni tim gubi pravo nastupa na takmičenju kao što je Eurobasket 2017. Ako tvrdite da sve navedeno nije tačno, možete da pošaljete dokaze na adresu FIBA do srijede, 20. aprila”, navodi se u pismu FIBA koje je poslatu Košarkaškom savezu Slovenije.\nOve reprezentacije imaju šansu da suspenduju klubove i tako izbegnu kažnjavanje, ne i Slovenci koji su javno podržali svoje klubove. Pitanje je samo ko bi igrao Eurobasket ako svi ostanu dosljedni u podršci klubovima pošto su među zemljama čiji klubovi imaju ugovor sa Evrokupom, osim iz ABA lige, još Španija, Turska, Italija, Rusija, Izrael, Litvanija i Grčka.\n← Kotor: Napadač pucao u pogrešno vozilo\nVN KINE: Rozbergu pol pozicija u Šangaju →\nDRUGA LIGA: Remi Jedinstva, pobjeda Cetinja\nĆolo najavio odlazak: Kriv sam za poraz, razmisliću o budućnosti\n29/05/2016 piskaralo.me 0\nDel Potro najvjerovatnije ne igra u Melburnu


Jeretički potez Džordža Soroša i Čarlsa Koha: Posmrtni marš za američku izuzetnost (video) - 14.07.2019, Sputnik Srbija\nU zaprepašćujućem zaokretu, Džordž Soroš i Čarls Koh udružuju se kako bi okončali američku politiku „večnog rata“, najavio je „Boston glob“ i ne pokušavajući da... 14.07.2019, Sputnik Srbija\nOd zla samo - zlo.\nkomentari i analitika, analize i mišljenja, novi sputnjik poredak s nikolom vrzićem, radio, video, multimedija\n© AP Photo / Francois MoriDžordž Soroš u Parizu.\nVest je zaista iznenađujuća i podjednako intrigantna iz barem dva razloga. Savez, naime, prave najpoznatiji finansijeri Demokratske i Republikanske partije u SAD, milijarderi koji su inače ideološki potpuno suprotstavljeni, i pritom taj svoj savez prave kako bi okončali upravo onu američku spoljnu politiku koju su i sami dosad finansirali.\nOvo je jedno od najupečatljivijih partnerstava u modernoj američkoj politici, objašnjava „Boston glob“ i precizira da moćni finansijski dvojac „totalnih opozita“ osniva tink-tenk „Kvinsi institut za odgovorno državništvo“, koji će se zalagati za miroljubivu politiku „diplomatije i suzdržavanja umesto pretnji, sankcija i bombardovanja“.\n„Kvinsi institut“ „promovisaće spoljnu politiku baziranu na principu živi i pusti druge da žive“, što konkretno znači, najavljuje bostonski list, da će se zalagati za povlačenje američke vojske iz Avganistana i Sirije, za povratak nuklearnom sporazumu s Iranom, za manje konfrontativan pristup Rusiji i Kini, za obustavljanje pokušaje promene režima u Venecueli i na Kubi i za oštro kresanje vojnog budžeta SAD.\n„Vojska postoji da bi branila narod i teritoriju Sjedinjenih Država, a ne da bi delovala kao svetski policajac“, navodi se u osnivačkim principima „Kvinsi instituta“.\n„Ovo je radikalna ideja u Vašingtonu, u kojem svaki vodeći tink-tenk promoviše neku varijantu neokonzervativnog militarizma ili liberalnog intervencionizma“, komentariše „Boston glob“.\n„Jeretička ideja“ Soroša i Koha, kako je opisuju, momentalno je izazvala kritiku. „Sedamdeset pet godina liberalnog međunarodnog poretka pod vođstvom SAD, baziranog na međunarodnom vojnom prisustvu i podržanog američkom moći, omogućilo nam je nezapamćen mir i prosperitet. Ali hajde da se vratimo u dvadesete i tridesete godine prošlog veka!“, karakteristično je nezadovoljstvo Bila Kristola, jednog od najpoznatijih neokonzervativnih jastrebova spoljne politike SAD.\nMože li „Kvinsi institut“ da utiče na promenu američke spoljne politike? Šta zapravo smeraju Džordž Soroš i Čarls Koh? I kakve veze ovo njihovo nastojanje ima s činjenicom da su obojica poznati kao oštri kritičari politike aktuelnog predsednika SAD Donalda Trampa?\nO tim su pitanjima u emisiji „Novi Sputnjik poredak“ razgovarali istoričar Saša Adamović i novinar i publicista Boris Nad.\nNesveta alijansa dvojice milijardera\n„Vašingtonski konsenzus neokonzervativnog militarizma i liberalnog intervencionizma traje još od kraja Hladnog rata“, objašnjava Saša Adamović spoljnopolitičko saglasje svih vodećih instituta, od „Atlantskog saveta“ i „Brukings instituta“ na levici do „Heritidž fondacije“ na desnici. „Reč je o tink-tenkovima američke ’duboke države‘, podržanim od strane tamošnjeg vojno-industrijskog kompleksa, koji su umnogome i oblikovali američku spoljnu politiku. Otuda i ne čudi što se miroljubive ideje o povlačenju američkih vojnika iz besmislenih ratova proglašavaju za radikalne i jeretičke.“\n„Ratoborni tink-tenk svet u Vašingtonu još se nije navikao na stanje u kojem se Amerika nalazi“, primećuje Boris Nad i objašnjava: „Sjedinjene Države pretile su ratom Severnoj Koreji, Venecueli, Iranu, ali te ratove nisu započele. I to sigurno nije učinjeno zbog dobre volje Donalda Trampa, već zbog toga što je pitanje koliko je Amerika uopšte i sposobna da interveniše na takav način.“\nBez obzira na lepe (proklamovane) namere, postavlja se pitanje motiva Džordža Soroša i Čarlsa Koha za pokretanje antiintervencionističke organizacije kakav je „Kvinsi institut“, budući da se ni jedan ni drugi do sada nisu zalagali za bilo kakvu suzdržanost u američkoj spoljnoj politici. Naprotiv, na poslednjim predsedničkim izborima Soroš je podržao žestokog liberalnog intervencionistu kakva je Hilari Klinton, dok je Koh odbio da podrži Trampa i njegovu relativno miroljubivu predizbornu poruku...\n„Kada se pogleda istorija njihovog delovanja, oni bi teško mogli da budu prepoznati kao pacifisti“, napominje Saša Adamović i podseća da „nesveta alijansa ove dvojice milijardera, koji se nalaze na suprotnim stranama ideološkog spektra, postoji od ranije“ i zajednički imenitelj joj je protivljenje politici Donalda Trampa.\nI otuda, kaže Sputnjikov sagovornik, ovo je možda institut koji je za jednokratnu upotrebu.\n„Kada pogledamo tajming njegovog osnivanja, vidimo da se poklapa sa uvodom u kampanju za izbore 2020. godine. A kako je ideja o povratku američkih vojnika kući upravo Trampova ideja, moguće je da je ovo neka vrsta pokušaja da mu se otme ta ideja i da se na kraju upotrebi protiv njega.“\nA opet, bez obzira na moguću antitrampovsku namenu tink-tenka koji pokreću Soroš i Koh, ne može se poreći ni uznemirenost koju najavljeni „Kvinsi institut“ izaziva upravo među Trampovim protivnicima, zagovornicima nastavka imperijalne američke spoljne politike.\nIntervencionisti ne žele da im se poremeti monopol na „istinu“\nPored spomenutog Bila Kristola, naime, i magazin „Forin polisi“, u tekstu pod naslovom „Milijarderi ne mogu da kupe svetski mir“, izražava protivljenje pokretanju „Kvinsi instituta“, koji „želi da zaustavi američki intervencionizam, ali ne razume šta ga motiviše“. Sama najava osnivanja takvog instituta, navodi se, zvuči kao „posmrtni marš za američku izuzetnost“ i kritikuje jedan od njegovih osnivača Endrua Bačevića zbog toga što poziva na novu spoljnu politiku SAD, baziranu na priznanju da „imperijalni projekat neizbežno vodi bankrotu, kako fiskalnom, tako i moralnom“...\n„Prirodna je ova vrsta reakcije, jer intervencionisti ne žele da im se poremeti monopol na ’istinu‘“, komentariše Saša Adamović.\nA pokretanje „Kvinsi instituta“, bez obzira na diskutabilne motive njegovih finansijera, može da se shvati i kao znak društvenih procesa koji se odvijaju nezavisno od volje onog vašingtonskog konsenzusa o neminovnosti američkog imperijalizma. Ne svedoči o njihovom postojanju, naime, samo pobeda Trampa 2016. godine, koja je bila zasnovana i na ideji okončanja beskrajnih američkih ratova, već ovakvi stavovi sad stižu i iz Demokratske partije.\nBerni Sanders, kandidat za njenog predsedničkog kandidata na izborima sledeće godine, upravo ovih dana javno postavlja pitanje „zašto trošimo hiljade milijardi dolara na beskrajne ratove, a ne možemo da priuštimo obnovu naše infrastrukture koja se raspada“?\nA i Trita Parsi, još jedan od osnivača „Kvinsi instituta“, uveren je da je „realnost da se raspao konsenzus američkih elita o spoljnoj politici“ te zemlje, te je zato i neophodno formulisanje nove, drugačije politike.\n„Već neko vreme je evidentna podela među američkim političkim elitama. Ali to je i prirodno, u kriznim vremenima uvek i dolazi do takve vrste podela“, kaže Boris Nad i ističe:\n„Američki pisac Gor Vidal ocenio je svojevremeno da američki orao leti s dva desna krila, upitao da li je tako nešto uopšte moguće, i sam dao odgovor da jeste, ali samo ukoliko privredna snaga to dopušta. Međutim, američka privreda u međuvremenu je tu snagu izgubila, kao i američka vojska, te intervencije postaju luksuz koji oni više ne mogu da priušte. I zato sve očiglednije postaje da je nemoguća spoljna politika koja će biti zasnovana samo na ratovima, pretnjama i sankcijama.“\n14 Jul 2019, 10:483\n14 Jul 2019, 09:182


XXI Pršutijada 14.februara na Zlatiboru – Vila As\nSajam suvomesnatih proizvoda „Pršutijada“ biće održana i ove godine ali u skladu sa okolnostima usled pandemije korona virusa. Imajući u vidu epidemiološku situaciju u zemlji, XXI Sajam suvomesnatih proizvoda „Pršutijada“ neće biti održan u Mačkatu kao ranijih godina već na Zlatiboru.\nDobitnici zlatnih plaketa u pet kategorija, za ovu godinu izlagaće svoje proizvode u nedelju 14. februara na početnoj stanici „Gold gondole“ na Zlatiboru u periodu od 08 do 17 časova. Na ovaj način želimo da održimo kontinuitet u tradiciji prezentacije ovih zlatiborskih proizvoda.\nPored tradicionalnih suvomesnatih proizvoda na ovom događaju biće i proizvođača sa svojim autentičnim proizvodima sa teritorije opštine Čajetina (sir i kajmak mlekare „Naša Zlatka“, med, rakija, slatka i džemovi) koji su ujedno i predmet žiga garncije “Dobro sa Zlatibora” na čijoj se implementaciji aktivno radi. Organizatori manifestacije su Opština Čajetina i PD „Zlatiborski eko agrar“.


Suze, zgražavanje ili sistemski odgovor | FMK\n02.07.2021 / Iva Branković\nSuze, zgražavanje ili sistemski odgovor\nDok sam čitala ovogodišnji sažetak MDRI izveštaja o situaciji u institucijama za smeštaj dece i osoba sa invaliditetom setila sam se svog prvog čitanja sličnog njihovog izveštaja. Otišla sam u jednu praznu kancelariju Republičkog zavoda za socijalnu zaštitu u kome sam tada radila, čitala i plakala. Mislm da su i druge kolege radile isto. Nekoliko godina kasnije počela sam da vodim obuke za prevladavanje stresa i prevenciju profesionlanog izgaranja i gledala sam iste takve suze u očima profesionalaca, koji rade u tim ustanovama. Neki više nisu ni imali suze, kažu, oguglali su, navikli. Posle naših obuka, profesionalci su se vraćali u svoje ustanove da nastave da rade sa decom najbolje što umeju. Ja sam nastavljala da direktno ili indirektno učestvujem u različitim aktivnostima koje su se odnosile na reformu sistema socijalne zaštite, koja traje već dvadesetak godina, i kao što kod nas to obično biva ide korak napred nazad dva.\nJedan od osnovnih stubova reforme sistema socijalne zaštite je deinstitucionalizacija, odnosno, izlazak dece i odraslih sa invaliditetom iz ustanova za smeštaj i njihovo vraćanje u porodice i život u zajednici. U tom procesu napravljeni su neki pomaci i to je važno naglasiti ali, kao i svi drugi procesi u socijalnoj zaštiti, i ovaj se obavlja sporo, sporadično i bez adekvatnog strateškog pristupa. Stvari se pokrenu i gromoglasno najave, pa se onda zaborave i zapuste.\nIako nije dominantno moja oblast ekspertize, po starom dobrom običaju da socijalni radnici znaju sve i mogu sve jer nema dovoljno ljudi, učestvovala sam u više aktivnosti vezanih za deinstitucionalizaciju. Takav je bio projekat otvaranja dnevnih boravaka i uvođenja usluge pomoći u kući za porodice dece sa invaliditetom u manje razvijenim opštinama u Srbiji. Usluge u zajednici važna su karika u procesu izlaska korisnika iz ustanova jer im omogućavaju podršku koja je neophodna za integraciju u porodično i šire okruženje. Posle nekoliko godina, na žalost, pratila sam i procese gašenja ovih usluga, kao i borbe nekih pružalaca usluga da opstanu barem neko vreme na osnovu donatorskih sredstava, jer lokalne samouprave nisu mogle da podnesu troškove njihovog održavanja nakon što je prestalo finansiranje Evropske komisije.\nU procesu izrade standarda za pružanje usluga socijalne zaštite učestvovala sam u pregovorima o potrebnom broju zaposlenih u ustanovama za smeštaj i kod pružalaca usluga. Tada se sa donosiocima odluka raspravljalo koji je to minimum ljudi potreban da bi se radilo sa nekom ranjivom grupom, umesto koliko je profesionalaca potrebno da bi se odgovorilo na specifične potrebe ljudi sa različitim teškoćama.\nPosmatrala sam i procese izrade divnih strategija i normativnih akata za unapređenje položaja ranjivih grupa na kojima je, da bi bili usvojeni, na kraju moralo da se napiše nešto tipa – za implementaciju dokumenta neće biti potrebna dodatna sredstva u budžetu Republike Srbije.\nCenjkanje, gašenje požara, guranje pod tepih, to su karakteristike procesa, kojim se postižu promene u sistemu socijalne zaštite. Štednja je osnovni prioritet, a ljudi su važni samo kada o njima izađu strašni natpisi u novinama.\nSistem socijalne zaštite u našem društvu tretira se uglavnom kao nepotrebni potrošač i sve dok je tako ne treba da se čudimo što nam deca u institucijama žive na način na koji žive.\nNije tu kriv pojedinačni stručni radnik, pa ni direktor, iako njihova odgovornost ne može da se negira. Kriv je i odgovoran politički sistem, koji socijalnu zaštitu koristi ili kao sredstvo za dobijanje političkih poena ili kanalisanje nezadovoljstva stanovništva. Takav sistem tendenciozno usmerava bes stanovništva ka ovoj maloj i delikatnoj oblasti kroz podsticanje narativa o korisnicima socijalne zaštite kao o neradnicima i parazitima, a o stručnjacima kao korumpiranim birokratama koje oduzimaju decu i maltretiraju nedužne ljude. U takvom sistemu mediji se takmiče u tome ko će da objavi više strahota i patnje, a stanovništvo se zgražava i čudi kako je moguće da živimo u zemlji u kojoj se deca ovako tretiraju i kakvi su to monstrumi koji rade u socijalnoj zaštiti. S druge stane, većinu stanovništva uglavnom ne zanima kako žive osobe u institucijama i kada se za par dana bude slegla prašina svi će zaboraviti na MDRI izveštaj i baviće se svojim problemima i životima. Malo ventiliranja, a stanje nepromenjeno. Socijalna zaštita ostaje oblast u koju se ne ulaže i na kojoj čak može da se uštedi, a da se niko ne buni.\nDobra socijalna zaštita ne može da bude jeftina, ali priča o socijalnoj zaštiti ne može se i ne sme svesti na priču o novcu, kao što nedostatak novca nije jedini razlog za izmeštanje dece sa invaliditetom iz porodica i njihov smeštaj u institucije.\nČesto čujem komentare poput „ustanova dobija oko 50.0000 dinara za brigu o jednoj osobi, zašto se onda te pare ne daju porodicama da one preuzmu brigu“. Čak i da prihvatimo taj argument kao validan, zar neko stvarno misli da se jednostavnim preusmeravanjem novca mogu ugasiti institucije i osnažiti porodice? Zar niko ne postavi pitanje: i kada preusmerimo tih 50.000 dinara, kako zapravo roditelji da brinu o svojoj deci sa invaliditetom? Šta tačno da plate? Bebisitera, koji će ih držati u kući bez adekvatnog znanja kako da se o njima pobrine? Ili da taj novac prime kao nadoknadu za to što će jedan od roditelja svakako morati da prestane da radi? Ako uopšte postoje oba roditelja… Kako da obezbede ostvarivanje svih potreba svoje dece kada nema pravog inkluzivnog obrazovanja, ni adekvatnog pristupa zdravstvenoj zaštiti i socioterapijskom tretmanu? Gde da deca provode vreme preko dana dok roditelji rade kada nema dovoljno dnevnih boravaka? Kako da se osamostale kada nema opcija za profesionalno osposobljavanje i zapošljavanje, ni stanovanja uz podršku? Kako porodica da funkcioniše kad nema pomoći u kući, psiho-edukativne podrške pružaocima nege i svega ostalog što bi jedan sistem brige trebalo da podrazumeva?\nDobar sistem socijalne zaštite mora da obezbedi materijalnu podršku, usluge u zajednici i psihološku podršku porodici. Takođe, mora da obezbedi kvalitetne usluge smeštaja, kratkotrajnog i intenzivnog u izuzetnim situacijama u kojima su neophodne. Neophodna je integrisana socio-zdravstvenu nega u institucijama malog kapaciteta u kojima su ljudi tretirani kao ljudi, a deca kao deca, u kojima nema cenkanja oko odnosa cena–kvalitet, u kojima rade profesionalci koji znaju šta rade i kojih kada je potrebno ima i više nego korisnika jer intenzivna briga traži veliki napor i ne može se svesti na odgovornost jedne osobe.\nSve nam je to potrebno, a nemamo, ili imamo sporadično, u razvijenijim sredinama ili na osnovu nekih individualnih inicijativa. Zato imamo izveštaje MDRI i suze dok ih čitamo, jer smo svesni kako žive deca u institucijama i u kakvom sistemu radimo. I da se razumemo, te suze su ok, jer ako prestanemo da osećamo ljudsku patnju i nepravdu ne možemo na nju adekvatno ni da reagujemo. Samo je važno da naša reakcija ne ostane na suzama nego da bude praćena jasnim stavom da je kompleksne probleme nemoguće rešiti jednostavnim rešenjima i jednokratnim intervencijama! Problem položaja dece sa invaliditetom u institucijama, a zatim i u zajednicama i u društvu uopšte, ne može se rešiti nekim saopštenjem, otkazom jednoj osobi ili bilo kakvom kratkoročnom merom. Potrebno je hitno revidiranje posustalog procesa deinstitucionalizacije i konkretan plan mera kako bi se aktivnosti pokrenule, nastavile i unapredile u što kraćem vremenskom periodu.\nNa kraju, kao što su suze ok, u redu je i da građani budu zgroženi podacima i slikama koje objavljuju mediji. S druge strane, medijsko izveštavanje je itekako potrebno, često i obilato, ali sa jasnom porukom – problem je sistemski i sistemski mora da se rešava. Možda se tako ova tema neće zaboraviti za par dana, i možda uspemo da je sačuvamo u sećanju za neke naredne izbore kada bi bilo dobro da kandidatima postavimo pitanje – šta ste uradili, a šta planirate da uradite povodom položaja dece i osoba sa invaliditetom i njihovih porodica?\nOsim slikanja, naravno…


SOS kanal » Saopštenje KK Partizana\nZašto volim…\tNajnoviji komentarisima na Sos koš gost : Dule VujoševićMiodrag na Sos koš gost : Dule VujoševićMarko na Sos koš gost : Dule VujoševićMarko na Sos koš gost : Dule VujoševićAleksandar na Sos koš gost : Dule Vujoševićmladen pale na Sos koš gost : Dule VujoševićIgor na Sos košMarko iz ZEMUNA na Sos koš gost : Dule Vujoševićwild west na Sos koš gost : Dule VujoševićAlGrobar na Sos koš gost : Dule Vujošević\tVi ste ovde:Početna » Košarka, Najvažnije » Saopštenje KK Partizana\nSaopštenje KK Partizana\nIzvor: SOS kanal // Objavio: Vukašin Grozdanić // vreme: 19 septembar, 2012, 16:33 // 1 komentar\nPoslovni direktor KK Partizan mt:s Mlađan Šilobad reagovao je na pisanja pojedinih medija o visini budžeta kojim raspolaže klub iz Humske. Izričito je naglasio da su pisanja neistinita i da predviđenI budžet celokupnog kluba ne prelazi 2,5 miliona evra.\n“Predviđen budžet Košarkaškog kluba Partizan mt:s za sezonu 2012-2013 ne prelazi 2,5 miliona evra, a i tako mali daleko je od obezbeđenog. Prilagođen je ekonomskoj krizi i celokupnim društvenim okolnostima, a trebalo bi da omogući funkcionisanje kluba i dalju produkciju mladih i talentovanih igrača u velike asove, stvaranju novih reprezentativaca Srbije i pravljenju praznika košarke u Beogradu. Boli nas što su napisi u sredstvima javnog informisanja bez obaveza prema istini, svesno izrečene laži, koje bi trebalo da u javnosti kreiraju pogrešnu sliku, pa čak i animozitet jednog njenog dela.\nKada bismo raspolagali spomenutim sredstvima bili bismo ozbiljni kandidati za odlazak na fajnal for Evrolige, jer bismo mogli u miru da radimo i napravimo kontinuitet.\nKoncept Partizana za ovu sezonu je prvenstveno tim sastavljen od mladih igrača, čija afirmacija se očekuje. Stranci koji dolaze u Partizan su najtalentovaniji mladi igrači Evrope, koji naš klub vide kao najbolju školu košarke u Evropi i u Partizanu su po veoma povoljnim finansijskim uslovima. Mi ne dovodimo gotove igrače koji bi trebalo da nadomeste nedostatak proizvodnje”, istakao je poslovni direktor kluba Mlađan Šilobad.\n1 komentar RaJKO kaže:\t19. septembar 2012. u 22:49\tMislite na stvaranje reprezentativaca CRNE GORE ?\nNiste valjda zaboravili na Nikolu Pekovica i nacin na koji je on izabrao CG ( na savet velikog filozofa D.V.), a pored toga mi se cini da je on vise razigravao strance nego sto je razigravao nase igrace ….


Smajlović je navela u mejlu Komisiji za žalbe da je njen „položaj u tom telu postao neizdrživ“ od kada je za predsednika njenog udruženja (UNS-a) izabran „državni službenik“.\n„U Kodeksu novinara piše da je sa novinarskom profesijom nespojiv rad u državnim organima. Izvinjavam se na zakašnjenju sa kojim podnosim ovu ostavku. Nisam unapred bila svesna da ću da se štrecnem kad god se UNS javno pozove na Kodeks novinara Srbije“, navela je Smajlović.\nSkupština Udruženja novinara Srbije (UNS) izabrala je krajem maja ove godine za novog predsednika tog udruženja Živojina Rakočevića, novinara iz Gračanice i direktora tamošnjeg Doma kulture.\nKandidaciona komisija UNS, čiji je Smajlović bila član, odbila je pred izbore u tom udruženju Rakočevićevu kandidaturu, ali je ta odluka osporena na Izbornoj skupštini UNS.\nLjiljana Smajlović Savet za štampu UNS\n← Tuzlanska kapija: Strategije negiranja zločina\nKlanšček: Unapred sam osuđen →


Pak naglasila da Crna Gora nije na zadnjoj stanici "ružičaste" priče\nČlanica Evropskog parlamenta i predsjednica Delegacije EP za odnose sa zemljama Jugoistočne Evrope je Doris Pak boravila je danas u Podgorici gdje je izjavila da Crna Gora ima potencijal da postane nova država članica Evropske unije za nekoliko godina ako bude uporno radila na uklanjanju uzroka koji negativno utiču na njen imidž.\nCrna Gora zbog raznih razloga ima potencijal da postane nova država članica Evropske unije za nekoliko godina ako bude uporno radila na uklanjanju uzroka koji prljaju njen imid.\nTo je ocijenila članica Evropskog parlamenta i predsjednica Delegacije EP za odnose sa zemljama Jugoistočne Evrope Doris Pak.\nOna je šefica delegacije EP koja je danas u Podgoricu razgovarala sa najvišim crnogorskim zvaničnicima.\n“Često moram da objašnjavam svojim sagovornicima u EU da Crna Gora nije samo\nkorumpirana zemlja, da nije samo raj za organizovani kriminal, šverc i pranje novca", navela je Pak u autorskom tekstu za “Monitor”.\nPak je naglasila da Crna Gora nije na zadnjoj stanici "ružičaste" priče.\n"Važna dostignuća iz 2006. i 2007. postavili su Crnu Goru na novi put, novi početak putovanja tokom kojeg će mnogo toga morati da se uradi. Lijepe riječi, obaveze i obećanja treba da se prevedu u djela, reforme u pravosuđu i javnoj administraciji moraju se sprovesti. Što brže to bolje", upozorila je Pak.\nPredsjednik Crne Gore Filip Vujanović, naglasio je da se u rezoluciji Evropskog parlamenta nalaze se i ocjene koje nisu prihvatljive za crnogorsku vlast, ali taj dokument, kaže on, ne treba posmatrati jednostrano, jer najvećim dijelom sadrži pozitivne stavove o Crnoj Gori.\nOn je naveo da se domaća javnost, kada se tumače međunarodna dokumenta, više orijentiše samo na ono što je negativno, čime se “ispušta afirmacija niza pozitivnih tekovina”.\nVujanović je podsjetio da je Crna Gora brzo ratifikovala, pa potpisala SSP i dobila njegovu ratifikaciju u Evropskom parlamentu.\n“To pokazuje da idemo jednim dobrim putem. Naravno, ne možemo očekivati da u Crnoj Gori bude sve savršeno i u skladu sa evropskim standardima”, kazao je on.\nEvropski parlament je ratifikovao Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju sa Crnom Gorom i u posebnoj rezoluciji ukazao na probleme od kojih su glavni borba protiv korupcije i organizovanog kriminala, reforma pravosuđa i javne uprave.\nPak je večeras učestvovala na panel diskusiji o ulozi EP u proširenju EU, a za sjutra je predviđen radni doručak sa ambasadorima Unije i interparlamentarni sastanak sa poslanicima Skupštine Crne Gore.\nSkupom će, uz šeficu delegacije EP za odnose sa zemljama jugoistočne Evrope Doris Pak, kopredsjedavati predsjednik Skupštine Crne Gore Ranko Krivokapić.


IBM zainteresovan za korišćenje Data centra u Kragujevcu\nDirektor Kancelarije za informacione tehnologije i elektronsku upravu Vlade Republike Srbije Mihailo Jovanović i regionalna direktorka kompanije IBM Nataša Sekulić potpisali su danas Memorandum o razumevanju.\nTime se IBM, kao jedna od vodećih IT kompanija u svetu, svrstala u red IT giganata koji su zainteresovani za korišćenje kapaciteta Državnog data centra u Kragujevcu.\nMemorandume o razumevanju su već potpisale kompanije Majkrosoft, Orakl i Banka Poštanska štedionica.\nJovanović je ovim povodom izjavio da je jedan od najvećih pokazatelja ogromnog regionalnog i svetskog potencijala i visokog tehničkog i bezbednosnog kvaliteta budućeg Državnog data centra u Kragujevcu zainteresovanost svetskih IT giganata za korišćenje komercijalnih kapaciteta ovog centra.\nNamera nam je da zajedno uspostavljamo i eksploatišemo infrastrukturu unutar Državnog data centra (cloud sisteme, sisteme bezbednosti podataka i drugo) kao i da koristimo nove tehnologije poput veštačke inteligencije, IoT, blokčejna u svrhu razvoja eUprave, objasnio je on.\nUkoliko bi velike IT kompanije odlučile da otvore svoj data centar u Srbiji, to bi bilo od neprocenjivog značaja za dalji razvoj IKT sektora u Srbiji, ocenio je direktor Kancelarije.\nPočetkom jula ove godine svečano je obeležen početak radova na izgradnji Državnog data centra u Kragujevcu, koji će biti jedan od deset energetski najefikasnijih data centara u svetu, pri čemu će biti u potpunosti u vlasništvu Republike Srbije.\nImaće maksimalni kapacitet od 1180 REK ormana, što je više od pet puta od postojećeg Data centra u Beogradu, a biće spreman da ispuni i najviši tehnički standard pouzdanosti Tier 4.\nVrednost investicije u prvoj fazi je 30 miliona evra, a izgradnja će trajati godinu dana.\nOvim infrastrukturnim projektom od nacionalnog značaja obezbediće se sistemska i brža izgradnja informacionih sistema elektronske uprave, efikasnije povezivanje različitih baza podataka i razvoj različitih usluga eUprave za građane, privredu i državu.\nPored pogodnosti za građane, čiji će podaci biti čuvani u skladu sa najvišim svetskim standardima, izgradnja ovog centra omogućava i dolazak najvećih IT svetskih kompanija i angažovanje više stotina domaćih IT kadrova.\nŠto se kadrova tiče, iz ugla Kancelarije, u Kragujevcu će nam direktno biti potrebno oko 30 visokostručnih kadrova iz oblasti IT, mašinstva i energetike, naveo je Jovanović.\nMeđutim, kada su u pitanju komercijalni korisnici, očekujemo dodatnu potrebu za više stotina IT stručnjaka, koji bi radili na razvoju, implementaciji i održavanja cloud sistema velikih komercijalnih korisnika. Ovo sigurno znači da će Kragujevac u IKT sektoru postati jedan od najbitnijih centara u Srbiji, ali i u regionu, naglasio je on.


Novi Kneževac -Takmičenje u kuvanju riblje čorbe- Bez iznenađenja,Radomir Hrkalović pobednik - Војводина News\nTradicionalno takmičenje u kuvanju riblje čorbe u organizaciji opštine Novi Kneževac održano je 10 put u Novom Kneževcu, u subotu, 8. jula, na obali reke Tise. Takmičenje se odvijalo na potezu od Bronksa do Kajakaskog kluba.\nNa takmičenju je učestvovalo 45 ekipa, duplo manje nego prošle godine. Uz lokalne ekipe takmičile su se i ekpie iz cele Vojvodine koje učestvuju skoro na svim takmičenjima u kuvanju riblje čorbe.\nProglašenju pobednika i uručivanju nagrada prisustvovao je narodni poslanik Radovan Jančić iz Srpskog Krstura koji je pozdravio je sve prisutne, zahvalio se učesnicima takmničenja i čestitao pobednicima.\nŽiri u sastavu:Milan Jazić, Andraš Menč i Vladan Subotin su proglasili pobednike. Prvu nagradu je osvojio Radomir Hrkalović iz Kikinde,pobednik mnogih takmičenja u Srbiji, druga nagrada je pripala Dušanu Lukinu koji je takođe iz Kikinde, a treću nagradu osvojio je Ante Maras iz Cevenke koji je na mnogim takmičenjima član stručnog žirija.\nSponzori takmičenja su: AD “Aleva”, Kajakaški kluv “Obilić”, “Viza prom” iz Kanjiže i mnogi drugi. – Bogdan P.\nKanjiža – Velebit – U ličkoj kući, a u Bačkoj\nKanjiža – Monodrama „Beleg 5027“\nKanjiža – Omladinsko udruženje “Wemsical Serbia” dobilo Evropsku omladinsku nagradu u Berlinu


Dinamo u drugom poluvremenu stigao do vrednog remija - jugsport.net\nDimitrov nastavlja da pogađa\nRad : Dinamo 1 : 1 (1 :0)\nProteklog vikenda na terenima širom Srbije odigrani su mečevi 23. kola najelitnijeg fudbalskog takmičenja u državi. Crvena Zvezda je pobedom u Surdulici nastavila da krči svoj put ka tituli dok je na sasvim drugom kraju tabele Dinamo iz Vranja remijem na Banjici protiv Rada nastavio niz od tri utakmica bez poraza što će mu značiti u borbi za opstanak.\nUtakmica je završena rezultatom 1:1 a fascinantan podatak je da Rad već 14. kola ne zna za pobedu, tačnije još od septembarskog meča sa Mačvom dok je Dinamo dragocenim bodom iz ovog meča skupio u poslednja 3 kola jednak broj bodova kao u proteklih 20, što govori o formi Vranjanaca od kada je u klub došao Đani Ćurčić.\nNa Banjici su se najverniji navijači domaćih pobrinuli za atmosferu kojom su nošeni domaćini došli do vođstva u 12. minutu meča kada je Smiljanić efektnim udarcem pogodio mrežu. Prvo poluvreme je proteklo bez većih šansi na obe strane da bi u nastavku meča fenomenalni napadač gostiju, Dimitrov pogodio za izjednačenje i za osmi gol u sezoni koji ga stavlja na sedmo mesto liste strelaca naše lige.\nUtakmica je bila prava takmičarska a sudija nije tolerisao oštre faulove te je žuti karton pokazao 7 puta, 4 puta domaćima a 3 puta gostima.\nDinamo iz Vranja u narednom kolu u Surdulici dočekuje Napredak, koji u prolećnom delu prvenstva kuburi sa formom. U redovima poslednjeplasiranog kluba na tabeli puni su optimizma i smatraju da moraju iskoristiti ovaj momentum za beg sa začelja tabele.


Pokrenut postupak protiv predsjednika DPS u Budvi\nVršilac dužnosti vrhovnog državnog tužioca Veselin Vučković potvrdio je da je pokrenut istražni postupak protiv predsjednika odbora Demokratske partije socijalista u Budvi Bora Lazovića, zbog sumnji da je govorio neistine pred Anketnim odborom, piše Dan.\nVučković je kazao, kako prenosi Dan, da mu se obratio predsjednik Anketnog odbora Koča Pavlović, zahtijevajući da se pokrene postupak protiv Lazovića, jer je prema njegovim tvrdnjama, obmanuo članove odbora.\n"Zaduženo je Osnovno državno tužilaštvo u Kotoru da pokrene postupak, ono će preduzeti sve potrebne radnje, saslušati lica i utvrditi sve okolnosti. To je sve što mogu za sada da kažem", rekao je Vučković.\nLazović je kazao da nema informacije da je protiv njega pokrenuta istraga, te da stoji iza svega što je rekao pred Anketnim odborom.\n"Niko me nije pozvao, niti znam da zašto bi bila pokrenuta istraga kada nijesam izgovorio neistine. Sve što sam rekao, i dalje stojim iza toga", rekao je Lazović podgoričkim medijima.


Struja i kupatila za ugrožene porodice - Izazov\nBELA CRKVA: Socijalno ugroženim porodicama u Centru za socijalni rad „8. maj“ u Beloj Crkvi uručena su rešenja o pomoći za uvođenje električne energije i sanaciju kupatila.\nJavni konkurs centra i lokalne samouprave će trajati dok se fond za ovu namenu ne iscrpi. Za uvođenje struje dodeljuje se do 400.000 dinara, a za rekonstrukciju ili izgradnju kupatila oko 100.000 dinara.\nCentar za socijalni rad „8. maj“ u Beloj Crkvi ima oko 1300 korisnika novčane socijalne pomoći. Sredstva koja primaju, ovim porodicama nisu dovoljna za ulaganja, kao što je uvođenje električne energije ili izgradnja kupatila, ali se u saradnji sa lokalnom samoupravom našlo rešenje i za ove probleme.\n– Krajem prošle godine počela je akcija Opštine i Centra za socijalni rad „8. maj“ na uvođenju električne energije u domaćinstvima korisnika usluga koji će finansirati kompletne radove – kaže predsednica UO Centra za socijalni rad „8. maj” Adela Stanković i dodaje da će korisnici polovinu sredstava vratiti u šest rata, kako bi se omogućila pomoć i drugim porodicama.\nOva akcija je zamišljena kao akcija bez kraja, sve dok sva domaćinstva socijalno ugroženih porodica ne uvedu električnu energiju. U pitanju su višečlane porodice, a najveći problem stvara im otežano održavanje higijene.Milivoje Grujić iz Bele Crkve kaže da je počeo sam sa gradnjom kupatila, ali nije imao novca da posao završi do kraja.\n– Obratio sam se Centru za socijalni rad i dobio rešenje o dodeli sredstava da posao završim. Ne samo ovaj put, nego su mi zaposleni iz Centra uvek izlazili u susret za sve što mi je bilo potrebno i hvala im na tome- kaže Grujić.Direktor Centra za socijalni rad „8. maj” Dragan Popović kaže da je njihovim i zalaganjem lokalne samouprave, ovoj ustanovi obezbeđeno korišćenje cele zgrade.\n– Dodatnih 140 metara kvadratnih koristiće se za unapređenje rada, a najneophodniji je prostor za viđanje roditelja sa decom u kontrolisaim uslovima- kaže Popović.


Sve što treba da znate o nastavku kultnog filma Četiri venčanja i sahrana : Južne vesti\n16:56, 15. 3. 2019.\nEndi Mekdauel i Hju Grant u nastavku filma Dan Crvnog nosa i venčanje\nU potrazi za savršenom filmskom scenom\nŠta se desilo sa likovima koje smo zavoleli pre četvrt veka?\n„Film je izašao pre 25 godina i nikada nisam razmišljao da uradim nastavak. Onda nam je palo na pamet da bi likovi iz filma mogli da imaju decu, pa da opet budu u fazi odlaska na venčanja. Ne mogu mnogo da vam otkrivam, ali u nastavku ćemo videti još jednu ceremoniju venčanja i proslavu".\nElizabet Harli i Hju Grant na premijeri 1994.\n„Romatične komedije su do tada bile glavni adut Holivuda. Onda je stigao ovaj film, koji je mnoge Britance učinio ponosnim".\nSara O'Konel, filmska kritičarka i poznata Jutjuberka kaže da to što se premijera u SAD desila kasnije je dosta uticalo na to da film prvo stekne slavu u Britaniji.\n„Ovo ostvarenje je premijerno prikazano u Americi dva meseca nakon Britanije. O filmu se mnogo pričalo, pa su svi i u SAD želeli da ga pogledaju".\nDa li pada kiša? Nisu ni primetili...Mekdauel i Grant u jednoj od najromantičnih scena u filmu\nŠarlot Kolman koja je igrala Čarlsovu sestru Skarlet preminula je 2001.


Prema zakonima o radu u oba entiteta (FBiH i RS) tokom trudnoće, rođenja djeteta i njege djeteta, žena ima pravo na porodiljsko odsustvo u trajanju od jedne godine bez prekida, a za dvojke, treće ili bilo koje sljedeće dijete , žena ima pravo na porodiljsko odsustvo u trajanju od 18 mjeseci bez prekida.\nNa osnovu nalaza sertifikovanog ljekara, žena može započeti porodiljsko odsustvo 45 dana prije porođaja, a obavezno 28 dana prije porođaja.\nPrilikom korišćenja porodiljskog odsustva radnik ima pravo na isplatu plata u skladu sa zakonom.\nZa žene, vezano za planiranja porodice, period tokom trudnoće, prilikom porođaja i trajanja porodiljskog odsustva, obezbeđuje se:\npregledi i tretmani od strane ginekologa i babice u vezi s planiranjem porodice, trudnoćom (uključujući prenatalni period, porođaj i postpartalni period), uslovi koji mogu izazvati komplikacije trudnoće i prekid trudnoće iz medicinskih razloga, bolnički tretman kad je medicinski neophodan i porođaj u zdravstvenim ustanovama, patronažne posjete i porodiljska briga i rutinska njegu njegovateljske sestre, dijagnoza i liječenje steriliteta, in vitro oplodnja, bliže regulisano posebnim aktom Fonda.\nPostoje dvije opcije za prenatalnu njegu - posjete doktoru u javnom sistemu (u klinici poznatoj kao Dom zdravlja ili Bolnica) ili posjete privatnom ginekologu. Ženama se savetuje da imaju ultrazvuk najmanje jednom mjesečno tokom čitave trudnoće. Postoje dvije mogućnosti koje žene imaju kada je riječ o porođaju, da odu u svoju lokalnu javnu porodilišnu bolnicu ili jednu od privatnih bolnica lociranih u Banja Luci ili Palama.