Kosovski policajci pucali na Srbe koji su blokirali granični prijelaz – Informer\nŠef pregovaračkog tima Beograda Borislav Stefanović izjavio je na administrativnom prelazu Jarinje da ima informacije da su kosovski specijalci na prelazu Brnjak pucali u Srbe koji protestuju i da je KFOR ka tom punktu uputio jedinicu kako bi se izbjegla dalja eskalacija nasilja.\n“Bilo je pucanja, čuli smo da je ta jedinica Kosovske policije pucala na naše ljude. Jako je važno da u ovom trenutku ostanemo mirni i da imamo prave informacije“, rekao je Stefanović novinarima i okupljenim Srbima.\nSrpski izvori sa sjevera Kosova potvrdili su Srni da se nešto prije 15.00 časova na administrativnom prelazu Brnjak dogodio incident kada su pripadnici specijalne jedinice “Rosa” pucali na Srbe koji su blokirali putni pravac Zubin Potok – Ribarići.\nPovratak KPS-a na Brnjak potvrdio je i ministar unutrašnjih poslova Kosova Bajram Redxepi koji kaže da KPS i dalje kontroliše prelaz Brnjak i da se KPS sa tog prelaza nije povukla.\n“Nemam informacija da je bilo nekih incidenata. KPS radi svoj posao u skladu sa odlukom Vlade“, rekao je Redžepi navodeći da je na ova dva prelaza moguć slobodan prolazak građanima, ali da nije dozvoljen uvoz i izvoz robe u Srbiju.\n“Ostaje na snazi odluka Vlade o zabrani uvoza i izvoza“, rekao je za Srnu Rexepi.\nSpecijalne jedinice kosovske policije “Rosa” zauzele su noćas administrativni prelaz Brnjak, kod Zubinog Potoka, dok su ih Srbi iz Leposavića blokadom puta pokušali da spriječe da preuzmu prelaz Jarinje.\nNakon što je postignut dogovor Borislava Stefanovića i ministra Gorana Bogdanovića sa komandom KFOR-a, pripadnici kosovskih specijalaca prvo su se povukli sa prelaza Brnjak, da bi se nakon dva časa vratili sa dvadesetak vozila i iz tog dijela čuje se pucnjava, javio je reporter RTS-a.\nTa dva prelaza do sada je kontrolisala carina EULEX-a, koja nije provodila odluku Prištine o zabrani uvoza robe iz centralne Srbije.\nKolumbija: Razbijena opreacija pranja novaca


Dženet Jelen postala prva sekretarka za finansije SAD\nARHIVA - Dženet Jelen, kao tada kandidatkinja novoizabranog predsednika Bajdena govori u sedištu tranzicionog tima u Vilmingtonu u Delaveru, 1. decembra 2020.\nDženet Jelen potvrđena je ubedljivom većinom glasova u Senatu kao prva žena - sekretar za finansije u američkoj istoriji. Odmah je započela saradnju sa Kongresom na paketu pomoći pogođenima koronavirusom, razmatranju američke politike sankcija i jačanju finansijske regulative.\nSenat je glasao 84-15 za potvrdu Jelen, a svi glasovi "protiv" potekli su sa republikanske strane, od kojih je nekoliko senatora izrazilo zabrinutost zbog plana predsednika Džoa Bajdena o paketu pomoći pogođenima pandemijom u vrednosti od 1,9 hiljada milijardi dolara, kao i planova koji se odnose na poreze i potrošnju.\nLider senatske većine Čak Šumer izjavio je da je Jelen po drugi put ušla u istoriju, sedam godina nakon što je postala prva žena na čelu američkih Federalnih rezervi.\n"U Sekretarijatu za finansije postoje dugi hodnici gde vise portreti svih 77 sekretara - 77 muškaraca - počevši od Aleksandra Hamiltona", napisao je Šumer na Tviteru. "Oduševljen sam što sam danas glasao za Dženet Jelen i što se tom hodniku dodaje prvi portret jedne žene."\nJelen će imati ključnu ulogu u saradnji sa Kongresom na sprovođenju Bajdenovog plana finansijske pomoći pogođenima koronavirusom, i njegovim obećanjima da će uložiti 2.000 milijardi dolara u infrastrukturu, projekte zelene energije i istraživanja da se ojača konkurentnost američkih kompanija.\nSekretarijat za finansije će nadzirati Bajdenove planove da pomogne u finansiranju tih inicijativa, podizanjem korporativne poreske stope na 28% sa 21% i povećanjem poreza za Amerikance koji zarađuju više od 400.000 dolara godišnje.\nRepublikanci su izrazili zabrinutost zbog troškova i povećanog zaduživanja i vratili se finansijskom konzervativizmu, nakon što su za vreme Trampovog mandata dozvolili povećanje deficita poreskim olakšicama iz 2017. i izdvajanjem skoro 5.000 milijadi dolara za pomoć pogođenima koronavirusom.\nNa pretresu za potvrdu prošle nedelje, Jelen je poručila senatorima da treba da povećaju minimalnu nadnicu i "naprave veliki gest" paketom pomoći, jer u protivnom rizikuju da dođe do još bolnije recesije kao posledica pandemije.\nPotvrda Dženet Jelen manje od sedam dana nakon što je Bajden stupio na položaj je brza po novijim standardima. Njen republikanski prethodnik Stiven Mnučin potvrđen je tek tri nedelje posle Trampove inauguracije 2017. glasanjem po partijskoj liniji.\nDženet Jelen, koja je ekonomista po profesiji i predavala je na Univerzitetu Kalifornijie u Berkliju, predstavljaće Bajdenovu administraciju u globalnim finansijskim pitanjima. Ona će biti na čelu velikog sekretarijata u čije dužnosti spada nadzor rada poreske službe, donošenje politike o regulativi banaka, i održavanje kontakata administracije sa Vol stritom.\nTramp traži veliki paket pomoći zbog pandemije, Pelosi kaže da je "optimista"\nKako će poreska reforma uticati na kamatne stope i troškove života u SAD?\nTramp predložio Džeroma Pauela za predsednika centralne banke SAD\nJelen: Brojne porodice finansijski ranjive


RTS :: Vučić o dijalogu sa Prištinom: Niko ništa ne nudi, pritiskaju nas da izgubimo\nPolitika Vučić o dijalogu sa Prištinom: Niko ništa ne nudi, pritiskaju nas da izgubimo\nutorak, 07. jul 2020, 18:00 -> 19:56\nČeka nas teško leto i jesen i po pitanju Kosova i Metohije, jer niko neće da nas mazi, niko ništa neće da nudi ili poklanja, već da nas pritiskaju da izgubimo, izjavio je predsednik Aleksandar Vučić.\nAleksandar Vučić ističe da nam je potrebno jedinstvo i ujedinjenost.\n"Potrebno nam je da budemo dovoljno snažni, racionalni i da dobro razumemo svoju poziciju u svetu, ali i da budemo dovoljno čvrsti i da ne tražimo kako nešto da kažemo protiv ljudi koji se bore i rade", rekao je Vučić u obraćanju javnosti.\nDodao je da ga tokom nekoliko narednih dana očekuju važni sastanci u Parizu i Briselu. Prvi, kako je rekao imaće u četvrtak u Parizu sa predsednikom Francuske Emanuelom Makronom.\nNavodi da će od predsednika Francuske tražiti mnogo toga, a pre svega iskrenost i otvorenost.\nKako kaže, od Makrona će zatražiti da EU zauzme značajniju političku ulogu, kao i da će razgovarati o bilateralnim odnosima.\nNajavio je da će potom u petak, učestvovati na virtuelnom samitu u Parizu, na kojem će učešće uzeti i nemačka kancelarka Angela Merkel.\n"Neće biti lako", ocenio je Vučić.\nDodao je da da potom ide u Brisel, gde će sa predsednikom Saveta EU Šarlom Mišelom, šefom evropske diplomatije Žozepom Borelom i izaslanikom za dijalog Miroslavom Lajčakom, kao i kosovskim premijerom Avdulahom Hotijem imati pripremnu večeru, a u nedelju nastavak dijaloga.\nKonsultacije od 15. jula, vlada najkasnije do 25. avgusta\nGovoreći o formiranju nove Vlade, najavio je da će 15. ili 16. jula početi konsultacije o formiranju nove vlade, kao i da očekuje da će taj posao biti završen do najkasnije 25. avgusta.\nPredsednik je, u obraćanju građanima, naveo da će krenuti sa prijemom prvo manjinskih stranaka, a zatim i drugih po pitanju formiranja nove vlade.\n"Očekujem da se taj posao završi do 20. ili 25. avgusta, najkasnije. Ne bih isključio da to bude i ranije", naglasio je Vučić.\nPenzije će stizati na vreme\nIstiče da je jednako važno pitanje - i privreda, budući da ceo svet očekuje recesiju i rast nezaposlenosti, a uveren je da će Srbija ipak biti bolja od drugih.\n"Naš finansijski sistem je stabilan, penzioneri ne treba da brinu", rekao je predsednik Srbije i dodao da će penzije stizati na vreme.\n"Postigli smo izuzetne rezultate u ekonomiji tokom korone, danas smo isplatili treći minimalac. Čak 288,643 milijarde dinara ili 2,35 milijardi evra je Srbija ubrizgala privredi u protekla tri meseca. Time ne mogu da se pohvale ni mnogo veće države. Iz garantne šeme smo dali 1,128 milijarde dinara, oko 105 milijardi na ime odloženih poreza i doprinosa smo se odrekli", rekao je Vučić.\nIstiče da ćemo na jesen morati da radimo mnogo više, jer "nas užasne stvari čekaju", ali ćemo zato "u svim rezultatima biti bolji od drugih".\nNajavio je da će Srbija uložiti dodatnih 100 miliona evra u Puteve Srbije.


BRNABIĆ U VALJEVU: Premijerka obilazi tehničku školu i dom zdravlja | Novosti.RS\nBRNABIĆ U VALJEVU: Premijerka obilazi tehničku školu i dom zdravlja\n25. 08. 2020. u 13:56\nPremijerka Srbije Ana Brnabić započela je posetu Valjevu sastankom sa gradonačelnikom tog grada Lazarom Gojkovićem, a sastanku prisustvuje i ministar poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva Branislav Nedimović.\nBrnabić i Nedimović će nakon sastanka u Gradskoj kući obići Tehničku školu Valjevo, koja se nalazi u okviru strateškog plana Vlade Srbije kojim je planirano uspostavljanje 12 Regionalnih trening centara, kao i rekonstruisani deo Doma zdravlja, gde će im se pridružiti i ministar zdravlja Zlatibor Lončar.\nStrateški plan, u okviru kojeg se nalazi i Tehnička škola Valjevo, Vlada je usvojila sa ciljem obezbeđivanja adekvatnih kadrova za privredu i dugoročno povezivanjeobrazovanja i tržišta rada, a njim će 12 srednjih stručnih škola sa najistaknutijim rezultatima u saradnji sa privredom i sprovođenju dualnih progragama unaprediti u Reginalne trening centre.\nU unapređenje infrastrukture i modernizaciju opreme u tim školama planirano je ulaganje od 17 miliona evra kako bi mogle dodatno da razvijaju redovne dualne programe, a takođe i da se u njima vrše i obuke prekvalifikacije i dokvalifikacije za privredu.\nTehnička škola Valjevo je već sama, uz podršku GIZ-a, adaptirala i opremila dve radionice, a planirano je opremanje i preostalih radionica.\nRadovima na rekonstrukciji Doma zdravlja obuhvaćena je kompletna rekonstrukcija objekta površine više od 5.000 metara kvadratnih, a ugovorena vrednost radova je 347 miliona 883.000 dinara.\nRadovi na Domu zdravlja počeli su 13. novembra 2019. godine, rok za završetak je do kraja ove godine, a trenutno sun a 60 odsto i odvijaju se predviđenom dinamikom.\nAna Brnabić Branislav Nedimović Valjevo Zlatibor Lončar


Sistem za upravljanje skladištem - paket sa kompletnom uslugom\nDobavljač IT usluga logistike Doll + Leiber nudi digitalni sistem upravljanja skladištem kao paket sa kompletnom uslugom. Ciljna grupa za sistem “Skladište+logistika” su prvenstveno mali i srednji špediteri i logistička skladišta za proizvodnju i trgovinu, posebno za e-trgovinu.\nIndividualni proces servisnih partnera umrežen je sa sistemom kako bi se digitalizirao čitav lanac snabdevanja nakon online transakcije: od skladištenja i preuzimanja robe do preuzimanja narudžbine i pakovanja do isporuke i vraćanja. Sistem upravljanja skladištem može se povezati sa postojećim ERP sistemima preko interfejsa prilagođenog korisniku.\n„Sve više internet trgovaca traži atraktivna rešenja za skladištenje i logistiku koja će rasti s njihovom kompanijom. To je moguće pomoću našeg modularnog sistema. Čak i ako se procesi partnera-učesnika često razlikuju tehnički i operativno, možemo stvoriti odgovarajuća end-to-end rešenja putem API interfejsa i duboke integracije veb platformi“, objasnio je Albert Doll, generalni direktor kompanije Doll + Leiber.\nIntegracija sistema za automatsku identifikaciju, poput skenera i RFID-a, znači da se skladišni procesi automatski snimaju. Prema dobavljaču IT usluga, ovo omogućava praćenje čitavog lanca snabdevanja – od preuzimanja robe do isporuke krajnjem kupcu. Na zahtev, Doll + Leiber povezuje modul sa svojom veb platformom E-Warehouse, tako da korisnik može pozvati zalihe na mreži, pratiti protok i fleksibilno prilagoditi nivo zaliha.\nfoto: Photo by Tiger Lily from Pexels


Marija Obradović: Srbija neće dozvoliti NASILJE I DIVLJANJE - Srpskainfo\nPotpredsjednica glavnog odbora Srpske napredne stranke Marija Obradović optužila je za demonstracije koje se dešavaju u Beogradu predsjednika Stranke slobode i pravde Dragana Đilasa i dodala da će javnost Srbije osuditi to, kako je navela, “bezrazložno divljanje”.\nOvo nije lice Srbije, nije spontan skup ljudi s djecom, ovo je očajnički pokušaj raspale opozicije da napravi dodatni haos u inače kompleksnoj situaciji u zemlji, izazvanoj epidemijom kovida. Nismo ni očekivali da pomognu, ponude rješenje građanima kako bismo zajedno prevazišli zdravstvenu krizu koja pogađa čitav svijet – navela je Obradovićeva u saopštenju.\nOna je dodala i da su Srbiji trenutno potrebni “razum, saradnja, odmjerenost”.\n– Srbija neće dozvoliti nasilje i divljanje. To nije naše lice, uprkos pokušajima Đilasovih medija da time noćas uplaše Srbiju – navodi ona.\nGrađani su se okupili u utorak uveče ispred Skupštine Srbije protestujući zbog najavljenog uvođenja policijskog časa. Grupa demonstranata je ušla u Skupštinu Srbije, intervenisala je policija, a sukobi i dalje traju na ulicama.\nPolitika Marija Obradović


Akcije Folskvagena i dalje padaju\nBeta 23. septembra 2015. 13:05\nAkcije Folksvagena nastavile su da padaju i danas, treći dan za redom, pošto je nemački proizvođač automobila priznao da je nameštao merenje izduvnih gasova u SAD.\nFolksvagenove akcije jutros su u Frankfurtu pale za četiri odsto, pošto su juče i preključe zabeležena katastrofalna poniranja od 17 i 20 odsto.\nKompanija je juče saopštila da je 11 miliona njenih dizel vozila širom sveta imalo softver koji može izbeći kontrolu emisije izduvnuih gasova, što je daleko manje od 482.000 problematičnih automobila za koje su vlasti SAD ustanovile da krše zakone. Folksvagen je najavio i da će odvojiti 6,5 milijardi evra za pokrivanje troškova skandala, ali je pitanje da li će to biti dovoljno, pošto bi samo kazna u SAD mogla biti skoro tri puta veća.\nDirektor Folksvagena Martin Vinterkorn rekao je da mu je „beskrajno žao“ i zamolio da se toj kompaniji ukaže povrerenje. Pitanje je, međutim, koliko će on ostati na čelu kompanije.\nAmerička Agencija za zaštitu okoline (EPA) saopštila je prošle nedelje da bi Folksvagen mogao biti kažnjen sa čak 18 milijardi dolara pošto je ustanovila da je skoro 500.000 dizel automobila Folksvagena i Audija proizvedenih u poslednjih sedam godina, opremljeno tako da pri tehničkoj kontroli lažno prikazuje sastav izduvnih gasova.\nU sporne automobile je bio ugrađen uređaj programiran tako da otkrije kada automobil prolazi kroz zvanično testiranje izduvnih gasova u SAD. Automobili samo tada uključuje kompjuterski sistem za punu kontrolu sastava izduvnih gasova, a ta kontrola je isključena tokom normalnih uslova vožnje, iako bi morala biti stalno uključena.


Press Online :: Politika :: "Sve je to falsifikovao onaj belosvetski prevarant, lopuža i hohštapler Voker": Vučić o slučaju bivšeg srpskog ministra osuđenog zbog izajve o Račku\nOn je poručio da i on sam ponavlja da je to fabrikovani zločin i upitao "da li će zbog toga sve da nas osude"?\n- To je zastrašujuće - rekao je Vučić.\nKako je kazao, "svi članovi Srpske liste ponoviće isto, i ja ponavljam sada - fabrikovani zločin u Račku, gde je sve falsifikovao onaj belosvetski prevarant, lopuža i hohštapler Voker".\nKako kaže, ponavljaće to svaki dan da vidi hoće li sve da nas osude i hoće li probati da izbrišu istinu, samo zato što se to njima (u Prištini) ne sviđa, i primetio da je im je to glavna vest.\n- Ko zna kakve su to manipulacije i šta su sve pokušali da urade oko ubistava Olivera Ivanovića. Proglasili je mrtvom, još govoreći kako su je naši lekari ubili. To su zastrašujuće stvari - istakao je Vučić.


Hrvatska i Srbija sprečavaju plasman proizvoda iz BiH\nSARAJEVO – Hrvatska i Srbija dodatnim propisima koji nisu u duhu sporazuma CEFTA, sprečavaju da proizvodi iz BiH idu na ova tržišta, izjavio je danas sekretar Asocijacije metalnog i elektro sektora industrije BiH u Spoljnotrgovinskoj komori Midhat Čehajić.\nU BiH zastoj u reformama, a stiže i ekonomska kriza\nSARAJEVO – Ministar finansija i trezora BiH Dragan Vrankić i šef Misije Svjetske banke u BiH Anabela Abreu izrazili su danas zabrinutost zbog zastoja reformi koje su kriterijumi za dalju podršku entitetskim budžetima, posebno u atmosferi nadolazeće ekonomske krize.\nBožić: Monetarna situacija u BiH stabilna\nSARAJEVO – Ocjena o stabilnoj monetarnoj situaciju u BiH zasnovana je na punoj konvertibilnosti domaće valute u skladu sa zakonom utvrđenim kursom, stabilnim deviznim rezervama koje tu konvertibilnost obezbjeđuju i na stabilnosti finansijskog sektora, koji je održan i tokom globalne finansijske krize, rekao je danas viceguverner Centralne banke BiH Radomir Božić.\nMašinovođe ŽRS neće u lokomotive\nDOBOJ/BANJALUKA – Vozovi “Željeznica RS” (ŽRS), čije je saobraćanje prekinuto u utorak u 18 časova, ni danas nisu pokrenuti zbog pobune mašinovođa dosljednih u namjeri da ne ulaze u lokomotive, dok im se ne ispune njihovi zahtjevi o poboljšanju kolektivnog ugovora.\nOporavak tržišta kapitala kroz nove investicije\nSARAJEVO – Uspješniji razvoj realnog i finansijskog sektora može podržati dugoročniji oporavak tržišta kapitala u BiH, ocijenio je direktor Sarajevske berze Zlatan Dedić.\nDanac otpustio 41 radnika Drvoarta iz Han Pijeska\nHAN PIJESAK – Rukovodstvo fabrike namještaja “Drvoart” iz Han Pijeska uručilo je danas otkaze 41 radniku koji su učestvovali u štrajku.\nRaste proizvodnja obuće, a dobit preduzeća ista\nBANJALUKA – Iako je oblast proizvodnje kože i obuće u RS, prema podacima Zavoda za statistiku RS, za osam mjeseci ove godine u odnosu na isti period prošle napravila rast od 30 odsto, činjenica je da najveći broj domaćih fabrika radi lon poslove, što domaće “kožare” u konačnici ostavlja “kratkih rukava”.\nKosovo ucjenjuje BiH za ukidanje carine\nBANJALUKA – Iako su institucije BiH još prije 20 dana donijele odluku o prihvatanju pečata Kosova, samoproglašena vlada Kosova još uvijek nije ukinula carine od deset odsto na robu iz BiH, zato što je dopis o prihvatanju pečata Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH bio naslovljen na UNMIK.\nFranšizno poslovanje u RS u povoju\nBANJALUKA – Donošenje hrane na kućnu adresu iz omiljenog restorana, zbrinjavanje djece, razmjena poklon-kartica za novac ili izrada naočara za svačiji džep, četiri su zanimljive franšize koje u svijetu dobro zarađuju. Iako franšizno poslovanje u svijetu predstavlja pokretačku snagu prodaje proizvoda i usluga na tržištu u Republici Srpskoj i BiH ovaj vid poslovanja je tek… Pročitaj više »


DSS - Jovanović za Politiku: Redovni izbori se teško mogu bojkotovati\n1. Vaša dva poslanika već duže vreme nisu viđeni u Parlamentu. Jeste li u bojkotu i do kada?\nJesmo, i sva je prilika da ćemo to biti do sledećeg skupštinskog saziva.\n2. Mislite li da dalji bojkot Skupštine dela opozicije i dalje ima smisla, naročito zbog predstojećih izbora?\nNaravno da ima, jer je bilo važno pokazati nezadovoljstvo zbog nepostojanja političkog pluralizma u javnoj sferi, kao i zbog neprimerenog funkcionisanja Narodne skupštine. I lično mislim da tu vrstu bojkota ne bi trebalo prekidati dok ne izađemo ponovo na birališta.\n3. Kada ćete doneti odluku da li ćete izaći na izbore i od čega konkretno to zavisi? Da li ćete se o eventualnom nastupu ili bojkotu izbora dogovarati sa opozicijom koja je trenutno u bojkotu?\nOdluku ćemo doneti onda kada izbori budu raspisani, jer nam statut stranke nalaže da se Glavni odboro o tome izjasni. Ali, prilično je jasno da se izbori teško mogu bojkotovati kada dolaze u redovnom terminu i za njih se spremamo. Naravno, do donošenja konačne odluke može mnogo toga da se desi i mi ćemo pomno pratiti političku situaciju.\n4. A. Šapić je bio gost na nedavnom koktelu u vašoj stranci, a vaši funkcioneri su viđeni na prijemu kod M. Stamatovića u Čajetini. Da li ste možda sada nešto bliže dogovoru o predizbornoj koaliciji vaše tri stranke, o kojoj se u javnosti spekuliše?\nBili smo na Danu opštine Čajetina jer smo tamo na vlasti u koaliciji sa Zdravom Srbijom Milana Stamatovića, a komunikacija postoji i nezavisno od toga jer imamo vrlo korektne odnose kako sa njim, tako i sa Aleksandrom Šapićem. Razmenjujemo ideje i razgovaramo o političkoj situaciji i na jesen će se znati da li će se ići samostalno ili pristupili nekoj vrsti ukrupnjavanja srodnih političkih stranaka.\n5. Kako komentarišete humanitarnu krizu u koju su dospeli Srbi s KiM?\nSituacija na Kosovu i Metohiji uopšte uzev, pa samim tim i na severu, nikako nije dobra za Srbe, ali je navedena situacija dobrim delom posledica politike predaje KiM albanskim secesionistima koja se suštinski u kontinuitetu vodi od 2008. godine. I nezavisno od povremenih tenzija poput ove koja je prouzrokovana taksama koje su uvele secesionističke vlasti, jedino pravo rešenje leži u promeni kosovske politike i nedvosmislenom afirmisanju stava da je Kosovo Srbija, kao i na konkretnom radu da se teritorija južne srpske pokrajine u potpunosti povrati u ustavnopravni poredak Republike Srbije. Kada god i kako god.\nPraznoslovlje i neistine predsednice Vlade\nDSS uputio telegram saučešća porodici Momira Bulatovića\nZa stanje na severu KiM odgovorni Priština i neodgovorna srpska politika\nMiloš Jovanović: Ponašanje Mila Đukanovića zaslužuje radikalan odgovor Srbije


Vučićevo obećanje o 610 evra ne dolazi iz rasta BDP-a, već izbora i zaduživanja\nBiznis Autor:Jelena Mirković28. avg. 202119:12 > 19:20107 komentara\nŽivot prosečnih građana Srbije već do kraja godine trebalo bi da bude dosta bolji. Bar se tako najavljuje. Iako je za dostizanje prosečne plate od 500 evra od najave do ispunjenja trebalo više od tri godine, sada se za već za četiri meseca obećava novi skok - prosečna plata od 610 evra.\nU očima predsednika Aleksandra Vučića Srbija je ekonomski tigar. Najbolja je u regionu, a po pitanju životnog standarda pojedine evropske zemlje, kako tvrdi, mogu samo da zavide. Predsednik sada ide korak dalje, i građanima obećava bolje plate.\n„Mi ćemo do kraja godine imati preko 610 evra prosečnu platu“, najavio je Vučič.\nVučić: Prosečna plata do kraja godine biće 610 evra\n23. avg. 2021 142\nVlada Srbije: Do kraja godine se očekuje prosečna plata veća od 600 evra\n11. jul. 2021 56\nA da li je najava predsednika realna? Pojedini ekonomski stručnjaci kažu – da ne isključuju tu mogućnost, ali iz samo jednog razloga.\n„Sve je moguće, zato što idu izbori“, smatra urednik NIN-a Milan Ćulibrk.\n„Ali ono što nije moguće jeste da se taj trend nastavi na duži rok. Ne mogu plate da rastu duplo brže od onoga što se stvara, i pri tom vlast uporno prenebregava činjenicu da više od 50 odsto zaposlenih u Srbiji trenutno radi za platu od 425 evra, jer je medijalna zarada manja od 50.000 dinara“, ukazuje on.\nDa se prosečna plata u naredna tri, četiri meseca poveća za 50 evra, nije normalno, ali je moguće, ocenjuje ekonomski novinar Mijat Lakićević.\n„S tim što je mehanizam za to u Srbiji jednostavan – država se zadužuje i iz toga isplaćuje plate, država će ove godine biti u minusu 3,5 milijarde evra“, upozorava on.\nU Srbiji plate rastu duplo brže od BDP-a\nSa najavama boljih plata, Aleksandar Vučić počeo je još kao premijer. Prvo obećanje o magičnoj granici od 500 evra dao je 2016. godine. Nakon toga, usledilo je pomeranje rokova. Iste godine, Vučić je najavio da će prosečna plata dostići 500 evra u 2017, a potom to odložio za početak, pa za kraj 2018. da bi se sa pričom o dostizanju pomenute cifre ušlo i u 2019.\n„2018. prosečna plata u Srbiji je bila 420. evra, sada je negde oko 545 – to je, znači, povećanje od skoro 30 odsto u odnosu na 2018. Ovo što sad imamo, u međuvremenu, čak i ako ove godine rast bruto domaćeg proizvoda bude 6,5 odsto kao što je planirano, ukupan rast u tom periodu biće 15 posto, što znači da plate u Srbiji realno rastu duplo brže od bruto domaćeg proizvoda“, ističe Ćulibrk.\nSrbija je na repu regiona, dugove ćemo vraćati 50 godina\nPredstavnici države neretko poručuju da je Srbija lider u regionu, kada je reč o platama i ekonomskoj stabilnosti. Međutim, ekonomski novinar Mijat Lakićević kaže da podaci pokazuju suprotno.\n„Srbija ne da nije lider, nego je na repu regiona, samo što Vučić stalno obmanjuje građane Srbije i javnost tim pričama koje nemaju nikakvo uporište u podacima – i da vidite koliko je njegova ekonomska politika loša, najbolje pokazuje podatak da se Srbija za vreme njegove vlasti zadužila 15 milijardi, taj dug neće vratiti Vučić, ni Mali, ni niko drugi iz vlasti, nego će to vraćati građani Srbije u narednih 10, 20, 50 godina“, podseća Lakićević.\nBez obzira na zaduživanja, kako upozoravaju stručnjaci, predsednik od svojih vizija ne odustaje. Još pre nekoliko meseci je najavio da će prosečna plata krajem 2025. u Srbiji biti 900 evra.\nAleksandar Vučićjavni dugMijat LakićevićMilan Ćulibrkprivredni rastprosečna plata\n27. nov. 2021 67


POTPISANI POJEDINAČNI KOLEKTIVNI UGOVORI ZA "TRANSNAFTU" I "SRBIJAGAS"\nMinistar rudarstva i energetike u Vladi Republike Srbije Aleksandar Antić potpisao je pojedinačne kolektivne ugovore sa poslovodstvom i sindikatima javnih preduzeća "Transnafta" i "Srbijagas".\nUgovor je u ime Sindikata radnika JP "Transnafta" potpisao predsednik sindikalne organizacije tog preduzeća Milojko Glavonjić, a u ime poslovodstva v.d. generalnog direktora pomenutog preduzeća Tomislav Basta.\nU ime poslovodstva JP "Srbijagas" pojedinačni kolektivni ugovor potpisao je generalni direktor Dušan Bajatović, dok je ispred sindikata zaposlenih potpisnik ovog dokumenta bio predsednik Jedinstvene sindikalne organizacije "Srbijagasa" Veljko Milošević.\nU zakonskom roku usaglašeni su stavovi Vlade Srbije, kao osnivača i vlasnika "Transnafte" i "Srbijagasa", i sindikata radnika ovih preduzeća.\nOvim ugovorom ispoštovane su preporuke Vlade o racionalizaciji svih vrsta troškova po zaposlenom, pri čemu se vodilo računa o tome da prava radnika budu zaštićena.\nPregovarački tim su, pored predstavnika resornog ministarstva, poslovodstva "Transnafte", "Srbijagasa" i sindikata tih preduzeća, činili i predstavnici Ministarstva finansija, Ministarstva privrede i Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, navodi se u saopštenju Ministarstva rudarstva i energetike.\nIzvor: Press služba Vlade Republike Srbije, 03.02.2015.


Kosovska policija zabranila ulazak glasačkog materijala za referendum | Standard\nKosovska policija zabranila ulazak glasačkog materijala za referendum\nNa Merdaru je zabranjeno unošenje materijala za referendum u Srbiji, oglasila se jutros Kosovska policija, a prenosi portal Kossev.\nDa su trojica vozača kamiona Pošte Srbije sa materijalom neophodnim za održavanje referenduma i koordinator Republičke izborne komisije Marko Janković, privedeni sinoć na Merdaru, a glasački materijal zaplijenjen, saopštio je iste večeri direktor Kancelarije za KiM Petar Petković.\nJutros je u Jutarnjem dnevniku RTS saopštio i da su koordinator i vozači pušteni nakon intervencije oficira za vezu Dejana Pavićevića, ali i da je materijal i dalje na Merdaru.\nPetković tvrdi da je OEBS trebalo da sačeka glasački materijal za referendum kao i ranijih puta kada se glasalo, ali kojem se kosovske vlasti sada protive. Međutim, naveo je da se OEBS „nije pojavio“, već umesto njih „10 različitih policijskih vozila Kosovske policije koji su zaplenili mobilne telefone lišili slobode naše ljude i zaplenili izborni materijal“.\nSada je svoju verziju događaja iznela i Kosovska policija, navodi Kossev.\n” Dana 14.01.2022.godine, u 21:40 časova, na granični prelaz Merdare koji povezuje Srbiju sa Republikom Kosovo (RKS), na ulaz u našu zemlju, došla su tri vozila (jedno vozilo i dva kamiona) srpskih registarskih oznaka, u kojima je bilo šest lica. Policijske jedinice su tokom sprovođenja zadataka i procedura-kontrola koje se primenjuju na graničnim prelazima, uočile da je kamion bio natovaren materijalom za koji se sumnjalo da će biti korišćen za ‘referendum’ koji se očekuje u Srbiji. Na osnovu službenih informacija, dužnosti i ovlašćenja policije, zabranjen je ulazak u RKS ovog materijala koji se prevozio bez odgovarajuće dozvole. U saradnji i koordinaciji sa pravosuđem, dva prevozna sredstva (kamiona) su upućena nadležnom carinskom organu, dok su se lica nakon obavljenog razgovora vratila u Srbiju svojim vozilom. Slučaj će se i dalje voditi u saradnji sa nadležnim institucijama i pravosudnim organima”, navela je Kosovska policija.\nDan pred održavanje referenduma za promenu Ustava Srbije i dalje je neizvesno da li će se on i kako održati i za srpske državljane na Kosovu.


DNP: Organizovati referendum o ulasku CG u NATO – DNP\nNa danas održanoj sjednici Glavni odbor Demokratske narodne partije je dao punu podršku rukovodstvu Partije i Demokratskom frontu da istraju u bojkotu rada Skupštine Crne Gore, kao i u rasvjetljavanju svih dešavanja vezanih za navodni državni udar od 16. oktobra.\nGO DNP je takođe podržao intenziviranje daljih aktivnosti na promociji kampanje Saveza vojno neutralnih država (B4), kao i neophodnost organizovanja referenduma po pitanju ulaska Crne Gore u NATO. Svako drugo isključivo rješenje dodatno bi polarizovalo i destabilizovalo ionako krhke društveno-političke prilike u Crnoj Gori.\nGlavni odbor DNP snažno je podržao teritorijalni integritet Srbije, i njenu spremnost da bude nosilac ideje Saveza vojno neutralnih država, posebno potencirajući stav iz izborne kampanje DF-a da Kosovo i Metohija čine sastavni dio Republike Srbije.\nGlavni odbor DNP je iskazao punu podršku naporima predsjednika DNP Kneževića na zalaganju za jedinstveni nastup opozicije početkom sljedeće godine na predstojećim lokalnim izborima u Nikšiću, kao i na državnom nivou za predsjedničke izbore 2018. godine.\nGlavni odbor DNP dao je saglasnost za usvajanje Finansijskog izvještaja o poslovanju Partije za 2016. kao i Finansijskog plana za nastupajuću 2017. godinu.


Srpska asocijacija menadžera (SAM) jubilarni 10. put pokreće nominacije za prestižne godišnje nagrade koje se dodeljuju menadžerima, poslodavcima, pojedincima i inicijativama koji ponašanjem, izuzetnošću, aktivnošću i odgovornim poslovanjem predstavljaju lidere promena i zaslužuju da budu istaknuti kao dobar primer u društvu.\nTradicionalnu titulu Menadžera godine u prethodnoj 2020. ponela je dr Jasmina Knežević, CEO, BelMedic, Poslodavac godine bila je kompanija Termovent, dok su u kategoriji Mladi menadžer bila dodeljena dva priznanja – Dragani Milanović, direktorki i osnivaču, Roberto Baressi, i Ivanu Pribićeviću, direktoru, Simplify.\nZa društveno odgovornu kompaniju proglašena je MK Group.\nČlanovi SAM-a su prošle godine uputili posebnu zahvalnost svim medicinskim radnicima koji su u prvim redovima borbe protiv COVID-19.\nFoto: Srpska asocijacija menadzera\ngodišnja nagrada/lideri promena/nominacije/Srpska asocijacija menadžera


Crédit Agricole i METRO Cash & Carry novogodišnjim paketićima obradovali 1000 mališana | Recepti i Kuvar online\nNaslovna Popularno Saopštenja Crédit Agricole i METRO Cash & Carry novogodišnjim paketićima obradovali 1000 mališana\nCrédit Agricole i METRO Cash & Carry novogodišnjim paketićima obradovali 1000 mališana\nBeograd, 11. decembar 2015. godine – Kompanija METRO Cash & Carry Srbija i Crédit Agricole Srbija organizovali su novogodišnju predstavu u Sava Centru namenjenu deci iz prirodnih porodica, a osetljivog materijalnog stanja. Više od 1000 mališana uživalo je u mini mjuziklu pod nazivom „Čarobni novogodišnji kolač“, koji je na najlepši način dočarao duh predstojećih novogodišnjih praznika i učinio da najmlađi i njihove porodice osete da nisu zaboravljeni. Nakon izvedenog mjuzikla deci su uručeni i novogodišnji paketići.\nDanašnja predstava održana je u sklopu tradicionalnog humanitarnog projekta Novogodišnja kutija koji METRO Cash & Carry Srbija i Crédit Agricole Srbija sprovode u saradnji sa Sekretarijatom za obrazovanje i dečju zaštitu Gradske uprave Grada Beograda i humanitarnom organizacijom Banka hrane. Od ove godine akcenat se stavlja na podršku prirodnim porodicama i na unapređenje kvaliteta života dece u njima.\nPored predstavnika dve kompanije, događaju su prisustvovati i gradonačelnik Beograda Siniša Mali, kao i gradska sekretarka za obrazovanje i dečju zaštitu Snežana Đurić.\n„Za decu novogodišnji praznici su najlepši deo godine, a naročito za ove mališane kojima na ovaj način želimo da se zahvalimo što su bili dobri cele godine. Osim deci iz Beograda mi ćemo po prvi put poklone poslati i drugim lokalnim samouprava. Određen broj paketa otići će i Udruženju osoba sa invaliditetom, zatim opštini Kuršumlija i Centru za socijalni rad Novi Bečej. U obavezi smo da se staramo da dečja prava budu ostvarena, ali i da pomažemo njihovim porodicama i barem malim znacima pažnje pokažemo da nisu prepuštene sebi, već da o njima ima ko da brine“, rekao je gradonačelnik Beograda Siniša Mali.\nDeca su sa oduševljenjem pratila predstavu i pored druženja sa Vilom Dobrilom i glumcima mjuzikla koji su najmlađima izmamili osmehe, obradovale su ih i prave novogodišnje kutije pune slatkiša, školskog i pribora za higijenu, koje su specijalno za njih pripremili zaposleni iz kompanija Crédit Agricole Srbija i METRO Cash & Carry Srbija.\nProjekat Novogodišnja kutija, uspešno se realizuje od 2009. godine, i do sada je više od 11.000 dece u Beogradu, Novom Sadu, Nišu i Kragujevcu primilo novogodišnje paketiće. Višegodišnje trajanje akcije Novogodišnja kutija dokaz je značaja koji ovaj projekat ima upravo u podršci porodicama koje se susreću sa socijalnim i drugim izazovima i podizanju svesti društva o potrebi uključivanja svih koji mogu da pomognu.\nPrethodni tekstŠta kuvam danas? Šta da kuvam sutra?\nSledeći tekstMacarons na moj način – Jadranka Blažić


Brnabićeva sa premijerom Bugarske: Želimo zajedničko energetsko tržište - Blitz RS - Vesti\nBrnabićeva sa premijerom Bugarske: Želimo zajedničko energetsko tržište\nAna Brnabić je, na zajedničkoj konferenciji za novinare sa bugarskim kolegom Kirilom Petkovom koji boravi u poseti Srbiji, rekla da bi saradnja Srbije i Bugarske, što se nje tiče, „išla i dalje“ – na zajedničko energetsko tržište koje bi donelo veću konkurentnost privrede obema zemljama.\nIstiče da bi to svima donelo benefite, te bi se moglo graditi više kapaciteta iz obnovljivih izvora energije.\n„Vidim da to možemo da uradimo vrlo brzo“, rekla je Brnabićeva, koja je sa Petkovom razgovarala i o podršci Srbiji na polju evrointegracija, otvaranja klasera, kao i o organizovanju specijalizovanog poslovnog foruma u septembru u Pirotu ili Dimitrovgradu na kojem bi bili predstavljeni potencijali za investiranje.\nBila bi, kako kaže, dobra i kvadrilaterala Srbije, Bugarske, Rumunije i Grčke, jer bi to doprinelo većoj energetskoj stabilnosti, što bi trebalo da bude jedna od važnih tema nakon izbora.\nPremijer Bugarske izrazio je uverenje da bi Balkan, gde živi 65 miliona ljudi, uz uklanjanje granica i zajedničko gasno i energetsko tržište, mogao da postane najbrže rastući region.\nTo je deo naše vizije, potencijal postoji, rekao je Petkov.\nBrnabićeva je bugarskom kolegi poželela mnogo sreće u poslu i naglasila da će imati punu podršku i Srbije i njenu lično kako bi radili zajedno i uspostavili snažnije i bolje odnose, kako političke tako i ekonomske.\nPrema njenim rečima, saradnja dve zemalje može biti još bolja, u pogledu trgovine, ekonomije i zajedničkih investicija.\nPredano ćemo raditi u tom cilju, naglasila je premijerka i zahvalila na tome što je Petkov za svoju drugu zvaničnu posetu izabrao Srbiju, dok je prva poseta bila Severnoj Makedoniji. To, kako je naglasila, pokazuje podršku regionu.\nO evropskoj perspektivi Zapadnog Balkana\nPremijerka je rekla i da je Srbiji zbog regionalne stablnosti Zapadnog Balkana važno da vidi napredak na evropskom putu i naših partnera u Severnoj Makedoniji, Albaniji i BiH.\nZahvalila je Bugarskoj što pokazuje posvećenost u rešavanju svih otvorenih pitanja kako bi svi imali jasnu evropsku perspektivu.\nBrnabićeva je naglasila da Petkovu ovo nije prva poseta Srbiji da je bio i za vreme mandata ministra – kada je posetio Dimitrovgrad, kada su počeli razgovore o unapređenju ekonomske i trgovinske saradnje.\n„Danas smo te razgovore nastavili o organizovanju specijalizovanog poslovnog foruma, koji bi se održao u septembru ili u Pirotu ili Dimitrovgradu sa učešćem visokih delegacija na kojima bi bili predstavljeni potencijali za investiranje“, kaže Brnabićeva.\nNavela je da Srbija ima plan proširenje gasnog skladišta u Banatskom Dvoru, a da se razgovara sa Bugarskom da proširimo i njihove skladišne kapacitete – kako bi tamo imali deo, što je, kako je naglasila, važno u vreme ovakvih kriza koje neće proći brzo.\nNaglasila je da je 2021. godina bila rekordna u ekonomskim odnosima dve zemlje, što je, ističe, pokazatelj onoga što možemo da uradimo ako budemo zajedno radili.\nPrema rečima Petkova, za Sofiju je važna regionalna povezanost, kao uslov za ekonomski razvoj, a sa akcentom na energetsku povezanost.\n„Zajedno smo mnogo jači i u pregovorima sa državama van regiona, naša grčka veza je prioritet za Bugarsku kako bismo imali direktan pristup tečnom gasu“, kaže Petkov.\nPrema njegovim rečima, postoji veliki potencijal za ujedinjeno tržište gasa.\n„Verujem da ćemo to uspeti“, rekao je bugarski premijer i dodao da to podrazumeva povezanost i sa Severnom Makedonijom, i Grčkom, i Srbijom, i Rumunijom.\n„Cilj nam je da svi budemo objedinjeni u jedno tržište“, rekao je Petkov i naglasio da je Bugarska ne samo prijatelj Srbije, već i partner na polju evrointegracija.\nPremijeri Srbije i Bugarske, kako je rečeno, dogovorili su se i da budu u direktnom ličnom kontaktu, kako bi se rešavala pitanja koja se tiču manjina, a čijem će boljem položaju doprineti i gasni interkonektor, i novi putevi i železnička pruga.


Dočekajte lepo vreme u najboljem izdanju uz liniju Avon works (FOTO)\nZbog toga je, naš verni saborac za žensku lepotu i savršen izgled, Avon, inspirisan krioterapijom, kreirao moćni anticelulit gel. Ovaj pravi šok tretman protiv celulita sa efektom hlađenja prodire do najdubljih slojeva kože, sagorevajući masne ćelije i vidljivo smanjujući celulit.\nGlatka, zategnuta koža i oblikovan struk, zadnjica i butine bez efekta "pomorandžine kore" su najbolji detalji za predstojeću letnju sezonu koji se postižu nanošenjem gela u kombinaciji sa specijalnim masažerom za telo na baterije. Inspirisan limfnom drenažom, ovaj masažer ubrzava cirkulaciju i izbacivanje tečnosti iz tela, što uz izbalansiranu ishranu i redovnu fizičku aktivnost, doprinosi boljim rezultatima.\nU okviru Avon Works linije za borbu protiv upornog celulita i nepravilnosti na telu, možete pronaći i Cell Break 5D anticelulit losion, Stretch Mark 24 Total losion protiv strija i Lift & Tone kremu sa kompleksom arginina za napredno zatezanje grudi.\nNovi proizvodi iz Avon Works linije premijerno su dostupni po ceni od 399 dinara, dok masažer možete poručiti već po ceni od 1.399 dinara u Avon brošuri koja važi od 22. marta do 11. aprila 2018. godine, kao i na sajtu www.avon.rs.\n(Telegraf.rs/ PR )\nPrethodni članakOd debeljuce do mršavice koja mami uzdahe: Kako je Ela izgubila 44 kilograma (FOTO)"\nSledeći članakGodine ipak nisu samo brojka! Sa OVOLIKO godina žena prestaje da izgleda mlado


[MEDIJSKO TRŽIŠTE 2018] BILJANA KOLAKOVIĆ, UM: "U 2019 naši klijenti će imati na raspolaganju nove sofisticirane alate, koji su na korist njihovih boljih poslovnih rezultata" - Advertiser Serbia\n[MEDIJSKO TRŽIŠTE 2018] BILJANA KOLAKOVIĆ, UM: „U 2019 naši klijenti će imati na raspolaganju nove sofisticirane alate, koji su na korist njihovih boljih poslovnih rezultata“\nS ovim u veziagencijeBiljana KolakovićfeaturedI&F GrupaI&F McCann GrupaIntervjumedia buyingmedia planiranjemedia planningmedijske agencijemedijski trendoviRegionUMzakup medijskog prostora\nRazgovarali smo sa direktorima medijskih agencija o njihovim uspesima u 2018, uticaju opštih tržišnih uslova na trgovinu medijskim prostorom, medijskim trendovima, očekivanjima za 2019…Razgovor vodio Nenad Danilović\nKako je, za vašu agenciju, protekla 2018. godina?\nKako ocenjujete 2018. godinu u oblasti trgovine medijskim prostorom?\nDajte svoje predloge za poboljšanje položaja i uslova poslovanja medijskih agencija u Srbiji\nKakva su vam očekivanja za 2019. godinu u pogledu poslovnih uslova rada vaše kompanije? Imate li nekih značajnijih planova za narednu godinu a koje možete predstaviti javnosti?\nKoji globalni medijski, informacioni i marketinški trendovi će obeležiti sezonu 2018/2019 u oblasti planiranja i zakupa medijskog prostora?\nBILJANA KOLAKOVIĆ, regionalna direktorka agencije UM:\n[KREATIVCI & KREATIVNOST 2018] IVANA ZEKOVIĆ, Saatchi & Saatchi Beograd: „Naša industrija mora da se menja da bi preživela, potrebno je da se humanizuje“\nZabranjena reklama za lanac restorana zbog izokretanja priče o kolonizaciji


Dan online - Ekonomija: Dupliran gubitak, smanjivaće plate - 2020-11-07\nEkonomija ODBOR DIREKTORA PLANTAŽA USVOJIO IZVJEŠTAJ O POSLOVANJU ZA DEVET MJESECI\nProizveli 16 miliona kg grožđa - Foto: NIKOLA SAVELJIC Dupliran gubitak, smanjivaće plate\nRezultat poslovanja Plantaža za devet mjeseci je negativan i gubitak je dva puta veći od prošlogodišnjeg, saopštili su iz te kompanije ne precizirajući iznos gubitka. Gubitak će se, kako su naveli juče nakon sjednice odbora direktora, do kraja poslovne godine znatno uvećati, što će dalje zaoštriti već izraženi problem likvidnosti, posebno u odnosu na dobavljače, jer predstoje krupne nabavke za sledeću proizvodnu godinu. Zbog pada prihoda, uz skoro iste troškove, koji se ne mogu dalje značajno smanjiti, doći će do drastičnog smanjenja plata u kompaniji, naveli su iz borda na čijem čelu je Božo Mihailović. Dodali su i da će imati velikih problema u izmirivanju obaveza prema dobavljačima i državi.\nOdbor je prihvatio informaciju menadžmenta o rezultatima u proizvodnji, koji su veoma dobri, u uslovima u kojima se odvijala.\n– U prethodnom devetomjesečnom periodu, proizvedeno je 14,4 miliona kilograma vinskog grožđa, 1,6 miliona kilogram stonog grožđa, 7,9 miliona flaširanih proizvoda vina i prirodnih rakija, 900 hiljada kilograma breskve, 107 hiljada kilograma ribe i riblje mlađi. Zaključeno je da su zaposleni i menadžment kompanije učinili izuzetne napore u organizaciji i vođenju specifične poljoprivredne proizvodnje, čime se obezbjeđuje tržišna perspektiva kompanije za narednu godinu – saopštili su iz borda direktora.\nUkazuju da su glavni problemi kompanije proizašli iz nemogućnosti plasmana osnovnih proizvoda vina i rakija, posebno na domaćem tržištu (smanjenje veće od 60 odsto), zbog pada turističke potrošnje.\n– Plantaže ne mogu same da riješe aktuelne probleme, pa se očekuje odgovarajuće razumijevanje vlasnika, prevashodno u rješavanju sve izraženijih problema likvidnosti, kako ne bi bili „državna kompanija” samo na papiru – istakli su iz borda direktora.


Kurc: S ovakvim reformskim tempom, Srbija će preteći druge kandidate\nM. D. 9. februara 2016. 13:24\n„Od kada je premijer Aleksandar Vučić preuzeo vođstvo, njegovi napori su se prepoznali i u Briselu i zato je bilo lako za nas da organizujemo sastanak Prijatelja Srbije u Briselu“, kazao je on na konferenciji za štampu sa srpskim premijerom.\nŠef austrijske diplomatije je istakao da su reforme i razvoj Srbije bile toliko uverljive da nije bilo teško organizovati taj satanak.\nPredsednik Austrije zapanjio naciju: Kurc je „iritantan…\n„Iako bi novinarski bilo zanimljivo imati datum za kraj pregovora, ne mogu da ga dam, jer pokušavam uvek da navodim datume i brojke samo za one stvari za koje sam siguran kada će biti. Uveren sam da put Srbije biti brz, a tako na to gledaju i u Evropi“, poručio je Kurc.\n„Reforme su izazovne i zbog toga se zahvaljujem građanima za podršku koju pružaju realizaciji reformama, koje su neophodne Srbiji kako da učine zemlju atraktivnijom za investitore, tako i za približavnje EU“, poručio je Kurc dodajući da je to pravi put za Srbiju, ali i ispravno za građane\nKurc se premijeru Srbije obraćao sa „ti“, naglašavajući bliskost i dobru saradnju:\n„U tebi vidimo ne samo nadu za Srbiju, već ceo region“, poručio je Kurc.\n„Postoji tesna veza između naših zemalja, kako na kulturnom tako i ljudskom nivou. U Austriji živi veliki broj Srba, a imamo tesnu saradnju i na ekonomskom planu, jer je Austrija, sa 500 preduzeća, i investicijama u visini od oko 2,8 miliajrdi evra, najveći investitor“, kazao je Kurc.\nPo pitanju izbegličke krize Kurc je kazao da Austriju posebno pogađa ovaj problem, jer nije samo tranzitna, već i zemlja destinacije, koja je prošle godine primila 90.000 tražilaca azila.\n„Ove godine ne možemo da primimo toliki broj, i zato je naša vlada ograničila prihvat izbeglica. To je odluka koju moramo doneti, ali smo svesni da može imati posledice po zemlje duž balkanske rute. Zato mi je bilo važno juče u BiH, ali i danas u Srbiji da informišem vlade da je moguće da dođe do promene situacije, ali i da smo spremni da podržimo vlade u cilju smanejnja talasa“, podvukao je Kurs.\n„Moramo preduzimati ancionalne mere, jer smo na to prinuđeni. Naš cilj nije da preduzimamo samo nacionalne mere već i da sarađujemo sa drugim zemljama. To bi rado činili sa Grčkom, ali ne možemo čekati da dođe do promene u toj zemlji i spremnosti da joj se pomogne od strane EU kako treba“, podvukao je on.


UNS :: UNS vesti :: Račun Kanala 9 odblokiran, OFPS ne vraća novac, Pavlović nastavlja štrajk / print=true\nNaslovna | Aktuelno | UNS vesti | Račun Kanala 9 odblokiran, OFPS ne vraća novac, Pavlović nastavlja štrajk\nRačun Kanala 9 odblokiran, OFPS ne vraća novac, Pavlović nastavlja štrajk\nVlasnica Kanala 9 danas je odgovorila direktoru Organizacije proizvođača fonograma Srbije (OFPS) Nikoli Vilotiću da ne može da prihvati njihov predlog da se jedino odblokira računa Kanala 9, već da treba da se povuku sva izvršenja i da im vrate novac koji su skinuli sa njihovog računa.\nMaja Pavlović, koja je ušla u 22 dan štrajka glađu, rekla je UNS-u da je odblokiran račun Kanala 9, kako joj je obećano.\nVilotić je pisanim putem obavestio Pavlović da je iz medija saznao da štrajkuje glađu i da joj je zdravlje ugroženo, da je Kanal 9 u teškoj finansijskoj situaciji, kao i da mu je račun blokiran.\n„OFPS je obavestio advokata koji ga zastupa u postupcima protiv Kanala 9 da naloži deblokadu računa. Ujedno Vas pozivamo da u roku od 30 dana održimo zajednički sastanak u prostorijama OFPS-a radi utvrđivanja načina regulisanja naknade za emitovanje fonograma i na njima zabeleženih interpretacija od strane Kanala 9“, napisao je Vilotić Pavlović.\nOn ju je na kraju obavestio i da se u medijima navode informacije da Ustavni sud Srbije nije doneo odluke po njenim inicijativama i dostavio joj je dva dopisa koja je Ustavni sud poslao organizaciji OFPS na izjašnjenje po inicijativama Kanala 9, kao i dva zaključka Ustavnog suda kojima su odbačene inicijative Kanala 9.\nOsim što je račun Kanala 9 odblokiran, ova televizija danas treba da bude vraćena i u mrežu IPTV-a Telekoma Srbije.\nVilotić UNS-u: Povraćaj novca pravno nije moguć\nDirektor OFPS-a Nikola Vilotić danas je odgovorio UNS-u da „povraćaj sredstava po pravosnažnoj i izvršnoj sudskoj odluci pravno nije moguć s obzirom da su sredstva naplaćena na osnovu odluke suda koja je doneta na osnovu tarife OFPS i PI“. Dodao je da OFPS uvek poštuje odluke svih pravosudnih organa.\n„OFPS danas iz humanih razloga, loše finansijske situacije i zbog blokade računa Kanala 9, pokrenuo je deblokadu računa koja je nastala po pravosnažnoj i izvršnoj sudskoj presudi i pozvao Maju Pavlović na sastanak u prostorijama OFPS“, rekao je UNS-u Vilotić.\nNa pitanje UNS-a da li će OFPS naložiti svojim advokatima zastoj u postupcima koji se vode protiv Kanala 9, Vilotić kaže da u narednom periodu OFPS „neće pokretati izvršne postupke na osnovu pravosnažnih i izvršnih presuda i pokušaće sa Pavlović da pronađu rešenje oko načina regulisanja naknade za emitovanje fonograma i na njima zabeleženih interpretacija“.\n„Napominjem da je Kanal 9 inicijativu za ocenu ustavnosti i zakonitosti Sporazuma o tarifi (zaključen između organizacija OFPS i PI s jedne strane i Asocijacije nezavisnih elektronskih medija - ANEM s druge strane i stupio na snagu 9. marta 2014. godine) pokrenuo pred Ustavnim sudom Srbije prvi put 2015. godine i da je 02.12.2016. godine Ustavni sud Srbije odbacio tu inicijativu. Drugi put istu inicijativu Kanal 9 iz Novog Sada pokrenuo 2016. godine, da bi Ustavni sud Srbije i tu inicijativu odbacio“, odgovorio je UNS-u Vilotić.\nSutra u podne razgovor sa Anom Brnabić\nPremijerka Ana Brnabić treba sutra u podne da se sastane sa Majom Pavlović. Inače, Brnabić se sa Pavlović do sad nije sastajala zato što joj je bilo potrebno vreme da napismeno dobije odgovor iz svih institucija kojima se Pavlović obraćala.\nKako je UNS-u rekla Pavlović sa Brnabić će razgovarati o preostalih pet zahteva, ukoliko do sutra budu ispunjeni prva četiri.\nZahtevi se odnose na 20 sporova koje Maja Pavlović od 2015. godine vodi sa REM-om, Sokojem, OFPS-om…


Skandalozan penal, preokret i „udaranje u glavu“ – Čelsi održao lekciju „Građanima“ /video/ - Sputnjik Srbija\n04:57 24 Jun 2021\nSkandalozan penal, preokret i „udaranje u glavu“ – Čelsi održao lekciju „Građanima“ /video/\n20:45 08.05.2021 Preuzmite kraći link\nFudbaleri Čelsija su sa 2:1 savladali Mančester siti u 35. kolu Premijer lige, odnosno duelu timova koji će igrati u finalu Lige šampiona.\nTreneri su u meč ušli sa velikim oprezom, imajući u vidu da će se uskoro sastati u mnogo značajnijem duelu, a na kraju je klub čiji je vlasnik ruski milijarder Roman Abramovič preokretom uspeo da stigne do pobede.\nPrvi gol na utakmici bio je delo Rahima Sterlinga, kapitena Mančester sitija, koji je mrežu Čelsija zatresao u 44. minutu posle nehotične asistencije Serhija Aguera.\nPraktično jedini napadač u timu trenera Pepa Gvardiole je dobio priliku da nastupi od starta utakmice, ali se propisno obrukao u trećem minutu nadoknade vremena.\nAguero je dobio priliku da izvede penal, pokušao je da golmana Eduarda Mendija prevari šutem „panjenkom“, ali je sjajni čuvar mreže ostao na liniji, sačekao šut i rutinski odbranio neozbiljan udarac Argentinca.\nOd tog momenta i posle pauze između poluvremena, stvari su se promenile na terenu, a izjednačenje je u 63. minutu doneo Hakim Zajeh, na asistenciju Sesara Aspilikuete, nakon loše reakcije Ajmerika Laporta koji je tražio od sudija prekršaj na sredini terena.\nDva gola Čelsija su u nastavku poništena zbog ofsajda, ali ne i onaj u drugom minutu nadoknade vremena, kada je mrežu domaće ekipe zatresao levi bek Čelsija Markus Alonso, posle čega je trener Sitija Gvardiola burno reagovao udarajući se u glavu.\nOvom pobedom Čelsi se približio Mančester junajtedu na tri boda razlike, zauzima treće mesto sa 64 poena, ali tim sa Old Traforda ima dve utakmice manje.\nVažnije od toga, londonski klub sada ima bod više u odnosu na četvrtoplasirani Lester, a do kraja sezone odigraće još tri utakmice.\n► Romanova četa skinula „kralju“ krunu – Čelsi u finalu Lige šampiona!


ArcelorMittal: Pušten u rad 12 miliona KM vrijedan filter za visoku peć - Klix.ba\nPrivreda ArcelorMittal: Pušten u rad 12 miliona KM vrijedan filter za visoku peć\n1/13 Foto: Elmedin Mehić/Klix.ba\n2/13 Foto: Elmedin Mehić/Klix.ba\n3/13 Foto: Elmedin Mehić/Klix.ba\n4/13 Foto: Elmedin Mehić/Klix.ba\n5/13 Foto: Elmedin Mehić/Klix.ba\n6/13 Foto: Elmedin Mehić/Klix.ba\n7/13 Foto: Elmedin Mehić/Klix.ba\n8/13 Foto: Elmedin Mehić/Klix.ba\n9/13 Foto: Elmedin Mehić/Klix.ba\n10/13 Foto: Elmedin Mehić/Klix.ba\n11/13 Foto: Elmedin Mehić/Klix.ba\n12/13 Foto: Elmedin Mehić/Klix.ba\nArcelorMittal Zenica danas je obilježio važan događaj u okviru svog kontinuiranog programa zaštite okoliša - početak rada značajnog, novog sistema filtera u okviru pogona visoka peć.\nOvim projektom, kako je istaknuto na prigodnoj svečanosti, sve emisije koje dolaze iz visoke peći bit će u okviru zakonskih predviđenih normi.\nNovi sistem za otprašivanje livne platforme visoke peći pustili su u rad presijecanjem vrpce premijer Federacije BiH Nermin Nikšić, generalni direktor ArcelorMittala za Evropu Augustine Kochuparampil, generalni direktor za ArcelorMittal jedinice istočne Evrope Bertrand Jacqier i načelnik Općine Zenice Husejin Smajlović.\nPremijer Nikšić uputio je čestitke rukovodstvu ove kompanije za realizaciju ovog projekta.\n"Zadovoljstvo mi je vidjeti da se realizira ono što smo dogovarali s rukovodstvom kompanije i lokalnom zajednicom i sindikatom a to je da se očuvaju radna mjesta i realiziraju ovakvi projekti".\nGeneralni direktor kompanije ArcelorMittal Zenica Mukund Kulkami je kazao da su ponosni danas što zvanično puštaju u rad ovaj veliki okolišni projekt koji predstavlja važnu prekretnicu na njihovom putu ka smanjenju utjecaja na okoliš u Zenici. Istakao je da je ovo bio kompleksan i zahtjevan projekt u smislu vremena tehničkih izazova i investicija. Montaža filtera, opreme vrhunskog kvaliteta po njegovim riječima rađena je tokom proizvodnog procesa što je predstavljalo veoma težak zadatak.\n"Već radimo na realizaciji drugih projekata kojima ćemo nastaviti da radimo na poboljšanju našeg utjecaja na okoliš i ostajemo posvećeni realizaciji tih projekata", rekao je Kulkami.\nGeneralni direktor ArcelorMittala za Evropu Augustine Kochuparampil je kazao da je ovaj projekt bio dio njihove kontinuirane inicijative da proizvode čelik na način koji je u skladu s okolišnim standardima te da će prednost ovog projekta osjetiti svi stanovnici Zenice.\nNačelnik Općine Zenica Husejin Smajlović kazao je da ovaj projekt predstavlja dio aktivnosti potrebnih da se osigura kvalitetan zrak u Zenici te da ukazuje na opredjeljenje ArcelorMittala da realizira složene ekološke projekte.\n"Svjesni smo da je to složen i zahtjevan projekt i očekujemo od federalnih, kantonalnih, općinskih vlasti, ArcelorMittala da svi zajedno daju doprinos da se te aktivnosti ubrzaju", rekao je Smajlović.\nProjekt “Sekundarno otprašivanje livne platforme visoke peći” u departmentu visoke peći predstavlja jedan od najvećih okolišnih projekata koji implementira ArcelorMittal.\nZenica je dio dugoročnog okolišnog programa u koji se kontinuirano investira od realizacije Feniks projekta- ponovnog pokretanja integralne proizvodnje u 2008. godini.\nOvaj projekt je vrijedan oko 12 miliona maraka i značajno će utjecati na smanjenje emisija iz pogona visoke peći te stvoriti bolje uvjete za rad za oko 160 radnika koji obavljaju poslove u ovom pogonu i za šire područje Zenice. Implementacija projekta počela je potpisivanjem ugovora 15. decembra 2011., a građevinski radovi su počeli 1. oktobra 2012. godine. Završni radovi finalizirani su tokom obavljanja godišnjeg remonta visoke peći krajem septembra 2013., nakon čega su izvršene i “tople” probe kompletnog sistema otprašivanja, odnosno filtera.\nSistem otprašivanja uključuje dizajn i instalaciju zrakovoda na mjestima gdje je prisutna najveća emisija štetnih čestica i cijeli sistem će biti automatiziran. Kako bi se ilustrirala veličina gabarita filterskih postrojenja, može se reći da je riječ o visini petospratnice, koja radi na principu odsisavanja dimnih plinova s dva radna kola, odnosno ventilatora, teških po šest tona. Slijedeći standarde okolinske dozvole za pogon visoke peći, cilj ovog projekta jest da reducira emisije čvrstih čestica i ostalih polutanata. Kao rezultat, s ugradnjom sistema za otprašivanje livne platforme visoke peći, osigurat će se otprašivanje više od 90 posto čvrstih čestica tokom livanja sirovog gvožđa i troske.\nNakon ugradnje filterskog postrojenja vidljive emisije crvene prašine s livne platforme će se u potpunosti eliminirati, a emisije na dimnjaku filterskog postrojenja će zadovoljiti granične vrijednosti emisija.\nSistem sekundarnog otprašivanja livne platforme visoke peći dizajnirala je i instalirala renomirana turska kompanija “CVS MAKINA INSAAT VeTIC, A.S. koristeći najmoderniju opremu u Evropi.\nSvečanosti su prisustvovali federalna ministrica za okoliš i turizam Branka Đurić, kantonalni premijer ZDK-a Munib Husejnagić te predstavnici kantonalnih i lokalnih vlati.\nŠtrajk u Mittalu Prijedor zbog najave otpuštanja 300 radnika\n24.06.2019. u 12:46\nArcelorMittal Prijedor smanjuje proizvodnju i otpušta 300 radnika\n07.05.2019. u 13:04\nObustavljena proizvodnja ArcelorMitalla u Prijedoru zbog Željeznica RS-a\n01.03.2019. u 15:22\nNaselje Pofalići 172\nU sklopu SFF-a 431\nprije 15h 51m 110


Jeremić sve bliže odluci da se kandiduje\nPredsednik Centra za međunarodnu saradnju i održivi razvoj (CIRSD) i srpski kandidat u trci za generalnog sekretara UN Vuk Jeremić, kako „Politika“ saznaje, nije još doneo konačnu odluku da se kandiduje na predsedničkim izborima. Međutim, poslednja istraživanja koja pokazuju da ima najveću podršku birača posle Aleksandra Vučića razlog su, kako nam je rečeno, „da se o toj stvari ozbiljno razmisli”. Iako se o njegovoj eventualnoj kandidaturi odavno spekulisalo, a posle izbora u UN i sve učestalije, on sam nikada nije želeo da konkretno odgovori na to pitanje. Sada, međutim, prvi put nezvanično može da se čuje da bi i Jeremić mogao biti jedan od takmaca za fotelju na Andrićevom vencu.\n19.10.2016 u 11:04\nMože li Jeremić na Andrićev venac kao „sin nacije“\n„Mislim da se politička neslaganja, čak i netrpeljivost, mogu iskazati i drugačijim rečnikom”, mirno je, u maniru uglađenog iskusnog diplomate, odgovorio Vuk Jeremić na etiketu „babe gatare“ koju mu je prilepio premijer Vučić. Iako je najpre rekao da nema komentar i da je trenutno van zemlje, Jeremić je ipak poslao „Politici“ svoj kratak odgovor povodom izjave Aleksandara Vučića da je „postao još jedna baba gatara u Srbiji”. „Imamo ih već mnogo, dobro je da smo dobili još jednog, nek nastavi time da se bavi”, rekao je Vučić prekjuče u Vranjskoj Banji, kao reakciju na Jeremićev intervju u kome je ovaj istakao da je „besmislica“ da će biti „Vučićev kandidat“ na predsedničkim izborima, kako se priča u nekim krugovima\n07.10.2016 u 14:19\nJeremić nije prošao zato što je srpski patriota\nBERLIN– Švajcarski list „Noje cirher cajtung” ocenjuje da je u kandidaturi za generalnog sekretara UN bivši ministar spoljnih poslova Srbije Vuk Jeremić „prevideo da je morao da se kandiduje kao međunarodna figura integracije, a ne kao srpski patriota - na tome je i pao”, prenosi „Dojče vele" „Zapravo je pretenzija istočnih Evropljana na mesto generalnog sekretara UN bila nesporna - kao jedina od pet grupa zemalja koje još nikada nisu držali ovu najvišu funkciju”, piše ugledni list nakon izbora Portugalca Antonija Guteresa za naslednika Bana Ki Muna. Švajcarski dnevnik dodaje da istočnoj Evropi „nije manjkalo ni sposobnih kandidata ni međunarodne podrške”. „Ali od toga nije bilo ništa. Sedam od deset kandidata koji su početkom oktobra još bili u trci potiče zaista iz istočne\n05.10.2016 u 09:50\nAFP: Jeremića verovatno čeka veto zapadnih sila\nNjUJORK - Kandidat Srbije Vuk Jeremić verovatno će se suočiti sa vetom zapadnih sila na današnjoj šestoj rundi glasanja za novog generalnog sekretara svetske organizacije, zbog svog anti-NATO stava i protivljenja nezavisnosti Kosova, javila je agencija AFP. AFP napominje da „obeshrabrujući” glas članice koja ima pravo veta ne znači neminovno i kraj za nekog kandidata i da bi mogao, umesto toga, da otvori vrata za pregovore.\n05.10.2016 u 09:55\nGeorgijeva adut Merkelove\nUlazak Bugarke Kristaline Georgijeve u trku i glasanje pet stalnih članica Saveta bezbednosti „crvenim papirićima” koji će pokazati kandidatima da li im preti veto – učiniće sutrašnji, šesti krug glasanja za novog generalnog sekretara UN presudnim za izbor naslednika Ban Ki Muna. Iako se još pre nekoliko meseci spekulisalo da bi šezdesettrogodišnja bugarska ekonomistkinja, potpredsednica Evropske komisije, mogla biti jedan od najozbiljnijih takmaca u ovoj utrci, ona je juče rekla da je bila iznenađena kada ju je premijer Bojko Borisov zamolio da uđe u trku umesto direktorke Uneska Irine Bokove, koja je posle petog glasanja u Savetu bezbednosti bila šesta.\n01.10.2016 u 22:00\nProbijajući se kroz nesnošljive gužve na njujorškim avenijama, gde policajci propuštaju kadilake sa zatamnjenim staklima, u kojima diplomate hitaju ka Ist Riveru, praćene sočnim psovkama nervoznih taksista, od jamajkanskih vudu kletvi do rumunskog lelekanja, Vuk Jeremić se sprema za veliki pokeraški obračun. U centrali svetske moći srpski kauboj će morati da odigra partiju života, jer šesti krug izbora za generalnog sekretara Ujedinjenih nacija neće biti filigranski, zaverenički performans velike petorke Saveta bezbednosti. Biće to salunska, žestoka kartaroška igra sa dva štiha: crvenim karticama velikih sila, koje znače izbacivanje sa stola. Ili, u krajnjem slučaju, davanje veta. Drugi štih su bele kartice nestalnih članica, koje znače prolaz u naredni krug. Partija je zakazana za sredu i Vuk\n27.09.2016 u 13:53\nVuk Jeremić - vreme je za drugačijeg Generalnog sekretara\nVAŠINGTON– U trenutku kada se Ujedinjene nacije ponovo suočavaju sa ideološkim podelama između Istoka i Zapada koje parališu sistem, vreme je za „drugačijeg” generalnog sekratara, a kandidat Srbije Vuk Jeremić je jedini koji nudi konkretne predloge, piše američki časopis „Nešenel interest”. „Po prvi put u istoriji UN jedan kandidat za to mesto predstavio je obuhvatnu platformu svoje kampanje”, navodi u autorskom tekstu analitičar Nikolas Gvozdev, podsećajući na Jeremićev program za „Jačanje UN u 21. veku” od 53 tačke. On smatra da Jeremićev plan nudi put kako da UN prevaziđu rascep na koji su ukazali govori američkog predsednika Braka Obame i ruskog šefa diplomaije Sergeja Lavrova, tokom ovogodišnje generalne debate u Generalnoj skupštini UN.\n26.09.2016 u 17:39\nVuk Jeremić se probio na drugo mesto\nAmerički „Volstrit džornal” je izgleda bio dalekovid kada je za Vuka Jeremića rekao da je jedini hvale vredan kandidat za novog generalnog sekretara svetske organizacije. Jeremić se popeo sa trećeg na drugo mesto u trci za najvišu funkciju na Ist riveru. To pokazuju rezultati današnji, petog kruga glasanja u SB UN, posle kojeg je srpski kandidat uhvatio zalet za narednu rundu, koja će najverovatnije uslediti 3. oktobra. Tada će mu glavni takmac biti Portugalac Antonio Gutereš, koji sve vreme uživa najveće poverenje država glasača.\n25.09.2016 u 17:39\nJeremić: Dosadašnji rezultati daju razloga za optimizam\nNjUJORK - Kandidat Srbije za generalnog sekretara UN Vuk Jeremić izjavio je uoči sutrašnje, pete runde glasanja u Savetu bezbednosti da dosadašnji rezultati daju razloga za optimizam ocenivši da je kandidatura Srbije dobila široku podršku zahvaljujući transparentnom pristupu i konkretnim predlozima za reformu UN. „Cilj za ponedeljak je da ostanemo pri vrhu spremni za osudni segment ovih izbora koji počinje u oktobru”, rekao je Jeremić u intervjuu Glasu Amerike. Prema njegovim rečima, dosadašnji rezultati daju razloga za nastavak optimizma. „Nalazimo se od početka pri samom vrhu, srpska kandidatura je dobila značajan broj glasova - ukupno drugi najveći broj glasova kada se saberu svi rezultati,„ rekao je Jeremić. Komentarišući podršku uglednih medija poput Vol strit žurnala i\n23.09.2016 u 12:56\nVuk Jeremić drugi nakon četvrte runde glasanja\nKandidat Srbije za generalnog sekretara Ujedinjenih nacija Vuk Jeremić nalazi se na drugom mestu prema preseku glasova posle četvrte runde glasanja u Savetu bezbednosti UN, navodi list „Danas”. List navodi, pozivajući se na neformalni dokument UN, da Jeremić ima 33 pozitivna, 18 negativnih i devet neutralnih glasova. Prvoplasirani je Portugalac Antonio Gutereš, koji ima 46 pozitivnih, sedam negativnih i sedam neutralnih glasova, dok je trećeplasirani Slovak Miroslav Lajčak, sa 28 pozitivnih, 18 negativnih i 14 neutralnih glasova. UN su napravile tabelu koja predstavlja presek svih glasova, što je urađeno pred pred predstojeću, petu rundu glasanja u Savetu bezbednosti. „Plasman Jeremića se može smatrati velikim uspehom, koji nije bio očekivan, imajući u vidu da on dolazi iz države\n25.05.2022 u 19:54\n25.05.2022 u 19:53\nTeritorijani integritet Srbije neupitan za Maroko\n25.05.2022 u 19:45


Najavljen susret reisa Nasufovića sa predsjednikom Uprave za vjerske poslove Turske -Dijaneta, reisom Mehmetom Gormezom | Bedem.rs\nNajavljen susret reisa Nasufovića sa predsjednikom Uprave za vjerske poslove Turske -Dijaneta, reisom Mehmetom Gormezom\nReisu-l-ulema Islamske zajednice Srbije Sead ef. Nasufović tokom susreta sa delegacijom ambasade Republike Turske u Beogradu razgovarao je oko što skorijeg susreta Uprave za vjerske poslove Turske, predsjednikom Dijaneta reisom Mehmetom Gormezom.\nTokom razgovora sa turskim ambasadorom Mehmetom Kemalom Bozayem, kao i predstavnicima Turske agencije za razvoj i sraradnju (TIKA), izražena je opredjeljenost turskog naroda, a posebno Uprava za vjerske poslove Turske - Dijanet-a za što čvršćom i konkretnijom saradnjom, saopšteno je iz Rijaseta Islasmke zajednice Srbije (IZS).\n"O tome najbolje svedoče aktivnosti oko što skorijeg susreta Reisu-l-uleme Nasufovića sa Reisom Mehmedom Gormezom a čiju realizaciju je delimično poremetila vanredna situacija u Turskoj", isitiče se iz IZS.\nTokom susreta analizirani su projekti koji su u toku realizacije na području sandžačkog Mešihata te je razgovarano o svim novim potrebama Islamske zajednice u narednom periodu.


Dobra knjiga - Istorija novinarstva - Istorija, mitologija -\nHalabuka u voćnjaku guava je prvi roman mlade indijske književnice Kiran Desai koji odlikuje veoma neobičan zaplet.\nUspavani gradić Šakot iznenada oživljava kada se njegov žitelj Sampat Čavla penje na drvo guave rešen da tamo nastavi život. Okolina ga zbog toga, sasvim očekivano, prihvata kao mudraca i voćnjak guava tako postaje epicentar svih dešavanja.\nAutor: Đovani Gocini\nBr. strana: 452\nPrevodilac: Mila Samardžić\nUz kratak pregled razvitka dinastije Karađorđević u srpskoj modernoj istoriji, ova knjiga je koncizna predstava biografije prestolonaslednika Aleksandra II od njegovog rođenja, 17. jula 1945. godine u ...\nDvojezično srpsko-englesko izdanje! Mali pitoreskni grad Sremski Karlovci nastao je i rastao u podnožju Fruške gore u Vojvodini, autonomnoj pokrajini Republike Srbije. Geografski pripada Sremu i ...\nIzlažući sudu čitaoca zbornik životopisa naših istaknutih sunarodnika, autor je, namerno izbegavši opširne predgovore, hteo samo da da jedno upozorenje; glavna misao ove knjige vrlo je jednostavna – ...\nU dve knjige ove edicije predstavljeni su srpski vladari XIX i prve polovine XX veka – Obrenovići i Karađorđevići. Srpsku revoluciju povela su dvojica velikana: vožd karađorđe Petrović i knez Miloš ...\nIlustrovana istorija Srba u dijaspori je nacionalni album iseljenog srpskog naroda koji u tuđini bije vekovne bitke za svoj nacionalni identitet i opstanak... Naroda čija je istorija obeležena ...\nPriču o Prvom svetskom ratu, jednom od ključnih događaja burnog 20-og veka, prate neslaganja istoričara o njegovim uzrocima; stotine knjiga i članaka objavljeno je ovoj temi tokom proteklih decenija, ...\nLafkadio Hern je svakako jedan od retkih Evropljana koji je upijao mirise, predele i običaje starog Japana i jedan od onih koje su Japanci zaista prihvatili kao svog prijatelja. Njegova pronicljivost, ...\nDa li je knez i kralj Milan Obrenović IV, prvi moderni srpski državnik, koji je izborio slobodu od turskog vazalstva, obezbedio nezavisnost i uveo svoju zemlju među uređene evropske države, zasluženo ...\nKad je ausrijski car Josif zabranio pozorišta na francuskom jeziku (kraj 18. stikeča(m Besenije je postao pristalica uklanjanja latinskog jezika iz službene upotrebe u Mađarskoj. Počeo je da piše ...\nOsnovni podstrek za nastanak ove knjige leži u činjenici višedecenijskog postojanja nekritičkog odnosa u našoj javnosti, ali i u značajnom delu naše istoriografije, o ulozi koju je imala Nedićeva ...


Nikola Jokić - Sputnjik Srbija\nBogdanović govorio Amerikancima o Jokiću, Brajantu, Indijanapolisu... /video/\nSrpski košarkaš Bogdan Bogdanović je za američke medije govorio o uspehu Nikole Jokića i uporedio ga sa uspesima reprezentacije Srbije.\nJokićev otac: Ljudi da shvate – čovek treba da dobije dete /video/\nNikola Jokić, najbolji košarkaš planete, šokirao je srpsku javnost odlukom da odbije poziv u reprezentaciju Srbije, a o tome je govorio njegov otac Branislav, koji je istakao da svi treba da imaju razumevanja za Nikolu.\n„Jokić je rekao da želi da igra sve utakmice“\nNikola Jokić, najbolji košarkaš planete, iznenadio je odlukom da odbije poziv reprezentacije Srbije, obrazloženjem da treba da odmori, po savetu kluba, Denvera, za koji nije propustio utakmicu od 1. avgusta.\nJokić otkazao sopstvenu svečanost\nSvečanost koja je trebalo da se održi u čast Nikole Jokića u Somboru otkazao je sam košarkaš.\nAmerikanci se ogrešili o Jokića – novinari „podigli prašinu“ /video/\nIsključenje Nikole Jokića podiglo je dosta prašine u NBA krugovima, a strasti se ne smiruju ni tri dana kasnije iz razloga što je Ben Simons, košarkaša Filadelfije 76ers, žestoko udario Džona Kolina iz Atlante, međutim, arbitri su procenili da intenzitet faula nije bio dovoljan za isključenje. Postavlja se pitanje, da li se radi o dvostrukim arišinima?\nJokić stigao u Srbiju – Sombor mu sprema svečani doček\nNikola Jokić, košarkaš Denver Nagetsa, sleteo je u Srbiju i stigao je u rodni grad Sombor. Srpski košarkaš ranije u toku da objavio je da neće igrati na predstojećim Olimpijskim igrama na koje naši Orlovi tek treba da se plasiraju.\nKokoškov govorio o odluci Jokića da odbije poziv Srbije\nIgor Kokoškov, selektor košarkaške reprezentacije Srbije, prokomentarisao je odluku Nikole Jokića da se ne stavi na raspolaganje srpskom timu za predstojeće kvalifikacije za Olimpijske igre i potencijalno Olimpijske igre.\nNikola Jokić je po drugi put u karijeri odustao od nastupa za reprezentaciju Srbije, drugi put za četiri godine, sa istim razlogom – preporuka američkog kluba za koji nastupa, Denver Nagetsa, je da bi najbolji igrač NBA lige trebalo da odmori.\nJokić dobio još jedno priznanje – uz njega i Dončić\nNikola Jokić, srpski reprezentativac, dobio je još jedno priznanje u NBA ligi pošto je izabran u najbolju petorku takmičenja.\nU Denveru se priča o Jokiću i Srbiji – uz „zabrinutost“\nNikola Jokić, zvanično najbolji košarkaš NBA lige, našao se na spisku reprezentativaca Srbije za kvalifikacije za Olimpijske igre, ali i samo završno takmičenje, međutim pitanje je da li će njega biti u dresu Srbije, bar prema pisanjima medija u Denveru.\nNikola Jokić, najbolji košarkaš sveta, neslavno je završio svoju spektakularnu sezonu NBA ligi, sukobom koji je inicirala prestroga odluka sudija, a na koju su burno reagovala i njegova braća sa tribina.\nNikola Jokić, najbolji igrač NBA lige, na neslavan način je završio spektakularnu sezonu – sve zbog preoštre odluke sudija u četvrtoj utakmici polufinalne serije plej-ofa Zapadne konferencije.\nJokića izbacile sudije posle haosa – bio je to kraj za Denver /video/\nAu, kakav kraj za Nikolu Jokića i Denver Nagetse u polufinalu plej-ofa Zapadne konferencije. U četvrtom meču u kojem su Finiks Sansi slavili - 125:118, Srbin je isključen zbog jakog faula, posle čeka je usledio haos na parketu, a njegov Denver nije ima snage da parira rivalu i završio je seriju bez pobede - 0:4.\nSvetska javnost je prethodnih dana bila u šoku zbog ponašanja Amerikanaca tokom utakmica NBA lige nakon što je dozvoljeno prisustvo publike, a poseban osvrt na sve dao je trener Denvera Majk Meloun.\nŠta bi tek bilo da se Jokić ne preziva tako...\nNikola Jokić, košarkaš Denver Nagetsa, odigrao je fenomenalno u regularnom delu sezone i zasluženo je osvojio MVP nagradu, međutim pojedini američki novinari, analitičari i bivši košarkaši ne daju mu dovoljno priznanja za partije koje je imao.


Vlasnik Termovent komerca, preduzetnik godine | Energetski portal Srbije\nVlasnik Termovent komerca, preduzetnik godine\n25.02. 2016 Srbija\nPredsednik Privredne komore Srbije Marko Čadež uručio je večeras priznanje EY Preduzetnik godine Dušanu Peroviću, vlasniku firme Termovent komerc iz Beograda, koja se bavi proizvodnjom sistema za hlađenje i grejanje i „čistim sobama“ farmaceutskih kompanija. Na svečanosti kojoj je prisustovao veliki broj uspešnih privrednika u hotelu „Hajat“, ta najprestižnija nagrada za dostignuća u preduzetništvu, koju dodeljuje međunarodna revizorsko-konsultantska kompanija EY (Ernst & Young), uručena je četvrti put u Srbiji.\nGospodin Perović će u junu, kao najbolji preduzetnik iz Srbije, učestovovati na svetskom takmičenju preduzetnika u Monte Karlu. On je zahvalio svima na podršci, a posebno svojim sinovima koji su sada preuzeli porodični posao i proizvodne pogone u Kladovu. Za to priznanje takmičilo se 28 kandidata iz 27 kompanija, koje posluju u devet industrija u 18 gradova Srbije.\nPerović je kazao da njegova firma posluje skoro u celom svetu, na tržištima Rusije, Emirata, Holandije, Belgije i drugima zemljama. On je istakao da je za njega velika čast što će se takmičiti u Monte Karlu na izboru za svetskog preduzetnika.\nNagrada EY Preduzetnik godine postoji već 29 godina, a u Srbiji je prvi put ustanovljena 2012. godine. Kao prva i jedina globalna nagrada ovog tipa, EY Preduzetnik godine promoviše preduzetnicki duh i inicijativu i odaje priznanje ljudima koji su postigli uspeh svojom upornošću, vizijom i inovativnošću.


Press Online :: Festivali :: Beograd tri dana u zagrljaju tanga\nBeograd tri dana u zagrljaju tanga\nBeograd će tri dana biti u zagrljaju tanga. Internacionalni festival argentinskog tanga "Tangira me", posvećen stvaralaštvu dece i mladih, počinje danas u Beogradu i trajaće do 18. oktobra.\nKako su najavili organizatori, festival je namenjen ljudima svih generacija koji žele da se kroz muziku, ples i predavanja upoznaju sa kulturom tanga, starom više od 130 godina.\nZa njih će na otvaranju festivala biti organizovana multimedijalna prezentacija argentinskog tanga, u petak od 19.30 časova u velikoj sali Studentskog kulturnog centra.\n"Tango je globalni fenomen svetski jezik tela. Postajemo jedno sa svetom oko nas. Počinjemo da delimo, da saosećamo. Tangira nas", rekao je agenciji Beta predsednik Instituta Tango Natural u Beogradu Darko Dožić.\nKao verovatno najveća tango organizacija van Buenos Ajresa, Institut Tango Natural organizovao je veliki broj programa koji su tu kulturu približili hiljadama ljudi u Srbiji i regionu.\n"Argentinski tango ima mnogo stilova možete da plešete u otvorenom, skroz zatvorenom zagrljaju, svaki ples sa raličitom osobom je nešto novo, u zavsnosti kako vas muzika povede i partner inspiriše, budi se više ili manje strasti, tužna osećanja, nekad ste slobodni, duhoviti, nekad zavodljivi", rekla je agenciji Beta instruktorka tanga Irena Božović.\nPo broju osnovaca, srednjoškolaca i studenata uključenih u te programe, ova organizacija je lider u Evropi, što Beograd stavlja na mesto jedne od najprivlačnijih svetskih tango destinacija.\n"U Beogradu mnogo mladih ljudi pleše tango, imamo uz veliki broj srednjoškolaca i studenata i veliki broj osnovaca. Beograd je zvanično u Evropi grad sa najmlađim prosekom godina tangerosa i tangera. Tango je veoma važan za mladu generaciju, jer spaja ljude i bori se protiv otuđenosti koju donose savremene tehnologije i virtuelni svet Interneta i mobilnih telefona“, izjavio je agenciji Beta tangeros Mirko Stanić.\nFestival "Tangira me" organizuje Institut Tango Naural pod pokroviteljstvom Ministarstva kulture i informisanja Srbije, u saradnji sa Studentskim kulturnim centrom i Teatrom 78."Institut Tango natural već nekolioko godina organizuje projekte poput projekta besplatne škole za srednjoškolce Započnimo upoznavanje zagrljaje", tu su i besplatne škole za osnovce. Imamo preko 300 polaznika", rekla je agenciji Beta Milena Jokanović iz Instituta Tango natural.


Predinvestiranje u poticajnu stanogradnju. Sutra objava Javnog poziva za prijavu investitora - Akta.ba\n14.07.2021. 14:24 / Izvor: Akta.ba\n"Ministarstvo komunalne privrede, infrastrukture, prostornog uređenja, građenja i zaštite okoliša Kantona Sarajevo objavit će sutra u dnevnim novinama i na web stranici ministarstva tekst Javnog poziva za prijavu investitora koji su zainteresovani da obezbijede sredstava za predinvestiranje u poticajnu stanogradnju", najavio je danas resorni ministar Enver Hadžiahmetović.\nPredmet javnog poziva je prikupljanje prijava investitora koji su zainteresovani da, uz obezbjeđenje sredstava za predinvestiranje u poticajnu stanogradnju, ponude određen broj stambenih jedinica na području Kantona Sarajevo, po cijeni nižoj od tržišne zainteresiranim mladima sa područja Kantona Sarajevo.\nKako naglašavaju u ovom pozivu, investitor je obavezan izgrađenu stambenu jedinicu na ovaj način prodati licu koje ostvari pravo kupovine stana po osnovu predinvestiranja u poticajnu stanogradnju, a na osnovu utvrđene rang liste.\nPomenuta lista bi se formirala uz primjenu i uvažavanje Odluke o uslovima, kriterijima i postupku utvrđivanja reda prvenstva mladih za kupovinu stana po osnovu predinvestiranja u poticajnu stanogradnju.\nKonačnu listu bi donijela Vlada Kantona Sarajevo, na prijedlog Ministarstvo komunalne privrede, infrastrukture, prostornog uređenja, građenja i zaštite okoliša Kantona Sarajevo.\nOvim pozivom se definiše i da investitor može ponuditi putem javnog poziva stanove koji su useljivi ili koji će biti useljivi do 30. juna 2022.godine.\nTakođer se navodi i kako će Ministarstvo sa izabranim investitorom u roku od 60 dana, od okončanju Javnog poziva za mlade, u zavisnosti od broja zainteresiranih mladih za ponuđene stanove, zaključiti sporazum kojim se definišu prava i obaveze učesnika u realizaciji, a posebno obaveze investitora po osnovu primljenih sredstava za predinvestiranje u poticajnu stanogradnju, broja stanova, veličine stanova i cijene po m² stana. I na ovaj sporazum zaključen između Ministarstva i investitora saglasnost će dati Vlada KS.\n"Ministarstvo će na ime predinvestiranja u poticajnu stanogradnju obezbijediti sredstva u Budžetu Kantona Sarajevo u iznosu od 3.000.000 KM. Također će ponuđena cijena stana potencijalnog investitora biti suinvestirana od strane Ministarstva iznosom do 25.000 KM, po jednom stanu, u zavisnosti od broja stanova koje investitori ponude po ovom javnom pozivu", obrazložio je na kraju ministar Hadžiahmetović finansijsku stranu provedbe projekta poticajne stanogradnje za mlade.


Vučić: Ruske vakcine stigle u Srbiju, ispitivanje na Torlaku | Direkt.rs\nPočetna Politika Vučić: Ruske vakcine stigle u Srbiju, ispitivanje na Torlaku\nVučić: Ruske vakcine stigle u Srbiju, ispitivanje na Torlaku\nApsolutno sam siguran da ćemo pobediti koronu, iako su užasni dani za nama, a nekoliko užasnih dana i nedelja pred nama, izjavio je večeras za RTS predsednik Srbije Aleksandar Vučić, koji optimizam nalazi u vakcinama, uveren da Srbija neće biti u drugoj polovini zemalja koje će ih dobiti.\nOn je rekao da je ruska vakcina protiv koronavirusa stigla u Srbiju i da će stručnjaci njihovu ispravnost narednih dana u beogradskom Institutu za virusologiju, vakcine i serume „Torlak“.\nVučić je za Radio-televiziju Srbije rekao da se nada da će Fajzerove vakcine stići do kraja godine, kao i 350.000 vakcina do marta 2021. godine.\nPo njegovim rečima, vakcine će biti besplatne za sve građane i ponovio da vakcinisanje neće biti obavezno.\nGovoreći o ispravnosti vakcina, predsednik je rekao da su proizvođači iz „važnih svetskih zemalja“ i da „niko nije lud da truje narod“.\nVučić je istakao da je ponosan na sve koji su učestvovali u izgradnji kovid bolnice u Batajnici, koja će biti otvorena u petak ujutru i početi da prima pacijente, ukazujući da bi se trebalo zapitati šta je u nečijoj glavi „kad pomisli da se neko ugrađivao u cenu bolnice“.\nPrema njegovim rečima, to će biti najveća bolnica u kovid sistemu, sa 930 ležajeva, od toga 250 u najmodernijoj intenzivnoj nezi.\nVučić je najavio i da će 10. decembra biti nastavljen tehnički dijalog Beograda i Prištine uz posredstvo EU i da će tema biti pitanje imovine i finansijskih potraživanja.\nRekao je da je specijalni predstavnik EU za dijalog Beograda i Prištine Miroslav Lajčak „odlično definisao“ pregovore Srbije i Kosova o normalizaciji odnosa kada je rekao da je to „dug i krivudav put“.\nOn je kazao da pozicija Beograda prema rešavanju kosovskog pitanja ostaje nepromenjena, ali da će „u taktičkom smislu da vidi kako da određene stvari pomera da bi obezbedio povoljniju poziciju“ za Srbiju.\n– Nemoguće je da mi prihvatimo neka važna rešenja dok oni ne primene sporazum o Zajednici srpskih opština, naveo je Vučić.\nTrudićemo se da gradimo bolje odnose sa Crnom Gorom\nVučić je rekao i da će se Beograd truditi da gradi bolje odnose sa novom Vladom Crne Gore, ali da će biti veoma pažljiv i obazriv.\n– Bićemo veoma pažljivi i obazrivi jer vidim u kom to smeru ide, vidim kako se spolja nameće ta antisrpska kampanja i kako pojedini politički faktori u Crnoj Gori moraju da dokažu svoje crnogorstvo. A ono se uvek dokazuje negativnim odnosom prema Srbiji, rekao je on.\nVučić je kazao da je vlast Srbije „dovoljno odgovorna i sposobna da bude iznad toga“ i da „ne učestvuje ni u kakvoj anticrnogorskoj kampanji“.\n– Ja zameram medijima u Srbiji koji su učestvovali u anticrnogorskoj kampanji, nema potrebe za tim, naveo je Vučić.\nOn je rekao da odluka odlazeće Vlade Crne Gore da protera ambasadora Srbije u Podgorici Vladimira Božovića „nije bio prijatan čin“ i da „nije primetio da su razlozi za taj čin bili uverljivi na bilo koji način“.\n– Mi smo postupili na odgovoran način, prva odluka našeg Ministarstva spoljnih poslova (da protera crnogorskog ambasadora u Beogradu Tarzana Miloševića) bila je logična i rutinska, u skladu s Bečkom konvencijom, ali smo onda doneli mudru, pametnu političku odluku jer naša politika treba da bude usmerena i prema Srbima i prema svim drugim narodima u Crnoj Gori, kazao je Vučić.\nNaveo je da Srbija i Crna Gora „moraju da budu najbliže“, ali da Beograd „nikoga neće da tera ni u šta“.\nDodao je da je „užasnut kampanjom protiv Srba u Crnoj Gori“.\n– Užasnut sam time da su Srbi postali okupatori i da se iznose lažni citati kralja Nikole, a da je Sekula Drljević junak slobodne Crne Gore, rekao je predsednik Srbije.\nOn je ponovio da je zadatak Srbije da brine o svom narodu u drugim državama, u skladu s evropskim standardima, i da „ne traži ništa više od onog što imaju neki narodi u drugim zemljama“.\nVučić je kazao i da bi pristupanje Crne Gore inicijativi „Mini-Šengen“ bilo dobro za tu zemlju, ali i za Srbiju.\nIZVORRTS / FoNet / N1


Sutra u Sarajevu sastanak ministara vanjskih poslova regije – Haber.ba\nMinistarstvo vanjskih poslova Bosne i Hercegovine bit će domaćin sastanka ministara vanjskih poslova Zapadnog Balkana (WB6) i Ministarske konferencije Fonda za Zapadni Balkan (WBF), koji će se održati sutra u Sarajevu.\nSarajevo, BiH - Faktor.ba\nTeme ministarskog sastanka su Strategija za “vjerodostojnu perspektivu proširenja i jačanje angažmana Evropske unije sa Zapadnim Balkanom”, Implementacija rezultata Samita u Trstu i priprema za Samit o Zapadnom Balkanu u Londonu, prenosi “Anadolu Agency”.\nUvodno izlaganje sastanka, na kojem će nazočiti ministri vanjskih poslova WB6, zamjenica premijera i ministrica vanjskih poslova Republike Bugarske Ekatarina Zaharieva, glavni direktor direkcije Evropske komisije za susjedstvo i pregovore o proširenju Christian Danielsson, državi ministar za Evropu i Ameriku u Ministarstvu vanjskih poslova Velike Britanije Alan Duncan, zamjenica izvršnog direktora za Evropu i Centralnu Aziju i direktorica za Zapadnu Evropu, Zapadni Balkan i Tursku u Europskoj službi za vanjske poslove (EEAS) Angelina Eichhorst i glavni tajnik Vijeća za regionalnu suradnju Goran Svilanović, održat će ministar vanjskih poslova BiH Igor Crnadak s početkom u 11.15 sati.\nNakon sastanka će biti održana konferencija za medije na kojoj će se medijima obratiti ministar vanjskih poslova BiH Igor Crnadak, zamjenica premijera i ministrica vanjskih poslova Republike Bugarske Ekatarina Zaharieva i glavni direktor direkcije Evropske komisije za susjedstvo i pregovore o proširenju Christian Danielsson.\nU popodnevnim satima Ministarstvo vanjskih poslova BiH bit će domaćin i Ministarske konferencije Fonda za Zapadni Balkan. Na konferenciji Fonda za Zapadni Balkan sudjelovat će izvršni direktor Fonda za Zapadni Balkan Gjergj Murra.\nNakon uvodne riječi ministra vanjskih poslova BiH Igora Crnadka, bit će predstavljen izvještaj o aktivnostima Fonda za Zapadni Balkan koje će predstaviti izvršni direktor Gjergj Murra s posebnim naglaskom na završeni prvi krug evaluacije na predložene projekte te će biti razmjena mišljenja o mogućem povećanju godišnjih doprinosa.\nTeme:Ministarstvo vanjskih poslova BiH, ministri vanjskih poslova Zapadnog Balkana, Sarajevo, sastanak\n“Prevelika je ta zarada naftaša”: Benzin plaćaju 1,55 KM, prodaju preko 2 KM\nOvih dana nabavna cijena benzina 95, sa svim obavezama državi, ukupno iznosi 1,55 KM...


Sudbina CEFTA kao dokaz zašto je gotovo nemoguć ekonomski napredak na Balkanu\nNeki bi radije da propadnu samo da Srbija nema ikakvu korist\nRegion zapadnog Balkana posustao je u daljoj ekonomskoj integraciji, jer je CEFTA u sadašnjem obliku postala prevaziđena. To je ocenjeno i na Kopaonik biznis forumu, koji je održan od 3. do 6. marta ove godine, na panelu „Zapadni Balkan - regionalno ekonomsko područje“.\nPo mišljenju predsednika PK Makedonije Branka Azeskog „CEFTA se pokazala kao promašaj. Jedan kamion kad kreće iz Ljubljane prolazi kroz četiri različita sistema, onaj koji nema te prepreke stići će jedan dan ranije, što je velika stvar u biznisu. Brzina je najvažnija u biznisu za razliku od strpljenja koji zahteva politika“. Azeski dodaje da su u Makedoniji uveli carinske operatere koji sami kontrolišu kamione, pa mu nije jasno zašto postoji toliko provera na carinama, te da je potrebno da se to pitanje reši.\nOvo je samo jedan od komentara koji iznose nelagodu i zabrinutost kada se radi o CEFTA sporazumu koji je zamišljen sa ciljem da olakša trgovinu i ekonomsku integraciju regiona. Ma koliko se nekima moglo činiti da je ova tema suvoparna ili nebitna u svetlu drugih dešavanja u zemlji i regionu, takvo viđenje je daleko od istine.\nPosle 2000. godine – ma ko da je bio na vlasti – nastojao je da Srbiju ojača ekonomski i napravi otklon od čisto političkih tema koje su, kada je o regionu reč, uglavnom negativne po Srbiju i Srbe. U tom smislu, CEFTA sporazum ima izuzetan značaj jer je mogao da posluži kao motor za okupljane i napredak regiona na potpuno drugim, nepolitičkim osnovama. Ipak, aktuelna dešavanja na tom pitanju pokazuju da, očito, kada je o regionu reč – neki (kosovski Albanci, druge zemlje, ali i oni koji ih podržavaju) bi radije da region stagnira, čak i na njihovu štetu, samo da Srbija nema nikakvu korist. Kako drugačije objasniti granične blokade koje je uvodila Hrvatska, makedonsku blokadu uvoza srpskog brašna, necarinske barijere koje centralne vlasti u Sarajevu nastojale da nametnu za srpske proizvode, prištinske takse… Neko bi rekao da ovo zvuči kao teorija zavere, ali dešavanja u vezi sa CEFTA sporazumom pokazuju suprotno. Uostalom, ludost, pre svega prema sebi samom, je jedna od dominantnih odlika svih političkih elita ali i društava u regionu, pa i u Srbiji.\nCEFTA – od dobre ideje do mrtvog sporazuma\nSrbija je 19. decembra 2006. godine sa još osam zemalja (Albanija, Bosna i Hercegovina, Bugarska, Hrvatska, Makedonija, Moldavija, Crna Gora, i Rumunija), kao i UNMIK/Kosovo (kao carinska teritorija u skladu sa Rezolucijom SB OUN br.1244.) postala članica CEFTA 2006 (što je skraćenica za - Central European Free Trade Agreement), prvog jedinstvenog multilateralnog Sporazuma o slobodnoj trgovini u jugoistočnoj Evropi. Bugarska i Rumunija su od 1. januara 2007. godine postale članice Evropske Unije i izašle iz CEFTA, takođe i Hrvatska 1. jula 2013. godine. Sve članice Sporazuma otpočele su njegovu primenu 22. novembra 2007. godine. Taj CEFTA sporazum zamenio je mrežu od 32 bilateralna sporazuma o slobodnoj trgovini u regionu Jugoistočne Evrope, koji su bili u primeni od 2001. godine. On predstavlja izmenjenu i modernizovanu verziju ranijeg CEFTA sporazuma, koji su primenjivale zemlje centralne Evrope. Međutim, kao što je to čest slučaj u našem delu sveta, stvari ne idu po planu i dogovoru. Može se reći da je CEFTA sporazum, kao zona slobodne trgovine, sada u velikoj krizi, a ideja o ekonomskom povezivanju regiona zapadnog Balkana na klimavim nogama zbog čestih jednostranih, provokativnih odluka pojedinih vlada i uvođenja vancarinskih barijera, posebno u trgovini sa Srbijom.\nKao što je „Svedok“ više puta istakao u tekstovima na ovu temu, necarinske barijere i način odlučivanja u CEFTA, glavni su problemi u funkcionisanju ovog sporazuma, zbog čega je region još daleko od jedinstvenog tržišta. CEFTA sekretarijat zvanično je evidentirao preko 100 različitih barijera, kojima se ometa slobodna trgovina, a u slučaju kršenja propisa sistem zaštite prava nije dovoljno efikasan.\nNecarinske barijere u trgovini podrazumevaju sve one mere koje se ne vezuju za uvoz ili izvoz robe, tj. za carine. Njihova karakteristika je da su netransparentne, teško se otkrivaju u mreži nacionalnih propisa donetih sa potpuno opravdanim ciljevima, efekat im je često razorniji od visokih carinskih stopa, a uvode se najčešće kao pokušaj da se uravnoteži nivo zaštite nastao smanjenjem carina.\nIako su manje vidljive i na taj način ih je teže izmeriti nego prepreku kroz carinsku tarifu, one nisu manje značajne. Necarinske prepreke su u suprotnosti sa principima i pravilima međunarodne trgovine, pod okriljem Svetske trgovinske organizacije. Njihov broj je izuzetno veliki, preko dve hiljade, te se njihov broj vremenom ne umanjuje, nego naprotiv stalno uvećava.\nNajnoviji primer necarinskih barijera su prištinske diskriminatorske takse od 100 odsto na robu iz centralne Srbije i BiH, i nemogućnost CEFTA da reši problem. Kosovska poslovna zajednica pozvala je na preispitivanje CEFTA i na ponovno razmatranje pravne pozicije Prištine unutar tog sporazuma. Ona smatra da „Kosovo“ ne bi trebalo da bude predstavljeno kroz UNMIK, nego kroz sopstvena prava, i da čitav sporazum o slobodnoj trgovini ne ide u korist proizvođačima sa te teritorije. Istovremeno je direktor kosovske trgovinske komore kazao da Kosovo treba da se „ponovo pozicionira“ budući da je „sada prekasno povući se iz CEFTA pošto je ona deo Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju“ te da bi umesto toga, Priština trebalo da insistira na političkoj odluci koja bi trebalo da joj omogući „priznanje od Srbije kao punopravnog člana CEFTA“.\nDominacija politike nad ekonomijom\nDanas u okviru CEFTA postoji više vancarinskih barijera nego sa bilo kojom trećom zemljom. Na primer, prosečno vreme za izvoz na graničnim prelazima u zemljama regiona iznosi 20 sati i košta 158 dolara i zbog čestih zastoja na prelazima, logistički troškovi iznose 16 odsto Bruto društvenog proizvoda (BDP), što je duplo više u odnosu na prosečnih osam odsto u EU. Samo jedan dan zastoja smanjuje izvoznu vrednost robe za jedan odsto, a kada su u pitanju poljoprivredni proizvodi sedam odsto.\nVremenom je politika počela sve više da se meša u ekonomsko funkcionisanje CEFTA. Naročito u izbornom periodu političari pod obrazloženjem da štite ekonomske interese svojih proizvođača, a iz želje da ostvare političke poene kod glasača, povlače poteze poput vancarinskih barijera kojima se otežava uvoz robe iz Srbije.\nU članice CEFTA Srbija izvozi 30 odsto prehrambenih proizvoda i to je najveće tržište za njene proizvođače hrane posle EU (gde se izvozi 60 odsto ovih proizvoda). Vancarinske barijere u izvozu veoma pogađaju Srbiju i baš zbog toga što je veliki izvoznik, nije joj u interesu da po svaku cenu preduzima kontramere.\nKonsenzus kao prepreka\nMešoviti komitet na ministarskom nivou, kao centralni organ CEFTA, ne može da nađe rešenje za sporne slučajeve u vezi ovih barijera, i da se potpišu obavezujući sporazumi koji bi to regulisali. Pošto se odluke donose konsenzusom, do sada, nijedan vancarinski problem nije rešen multilateralno na nivou CEFTA, već isključivo bilateralno između strana u sporu.\nSrbija je zato predlagala da se u glasanja primeni model „konsenzus minus jedan“. Cilj predloga je da se izbegne dosadašnja praksa da jedna članica blokira drugu, prilikom glasanja o važnim pitanjima. Ovim modelom bi se isključila iz odlučivanja strana u sporu, izbegla blokada i omogućilo nesmetano donošenje odluka. Sve članice CEFTA su načelno podržale stav Srbije, ali je ostao mrtvo slovo na papiru.\nZbog neusaglašenih raznih procedura i dokumenata, sertifikata, propisa i praksi, slobodnih tumačenja carinika i inspektora, neusklađenih radnih vremena graničnih službi, raznih tehničkih prepreka ili politički motivisanih odluka, štetu ne trpi samo jedna ekonomija, već ceo region zapadnog Balkana. Važno je da se sinhronizuje dokumentacija koja prati robu u regionu, poput veterinarskih i fitosanitarnih sertifikata, carinske procedure i praksu, jer njihova neusaglašenost mnogo košta kompanije.\nStvaranje jedinstvenog ekonomskog prostora bez barijera, prema nekim ocenama, privuklo bi mnogo više stranih investitora, a čvršće povezivanje poslovnih zajednica donelo više međusobne trgovine i investicija.\nPrivrednici žele uspešan region bez barijera i sa manje troškova u međusobnom poslovanju, koji će imati dobru infrastrukturu, podsticajno poslovno okruženje, propise usklađene sa evropskim, veći privredni rast, više investicija i zaposlenih, produktivnije i konkurentnije kompanije sposobne da više proizvode i izvoze. Izgradnja jedinstvenog ekonomskog prostora i regionalne integracije je način da se ekonomije zapadnog Balkana bolje pripreme i spremnije uđu na zajedničko evropsko tržište, čini se, u regionu neguje gotovo jedino Beograd.\nEkonomija u klopci politike\nCEFTA se svela na klasični sporazum o slobodnoj trgovini, iako je za 12 godina funkcionisanja dala vrlo važne rezultate za trgovinu među zemljama na ovom prostoru. Ali došla je u fazu stagnacije, pa su potrebne nove forme saradnje u pravcu daljih ekonomskih integracija. CEFTA je dostigla svoj maksimum i mora da se menja da bi se olakšala regionalna trgovina, i to tako da bude funkcionalna i da ima mehanizam, koji rešava sporove u regionu.\nPojedini zvaničnici regiona inicijativu Srbije za ekonomsko povezivanje, gledaju sa skepsom i kroz prizmu politike, iako je reč o ekonomskom spajanju svih regionalnih kapaciteta kako bi se stvorilo veće jedinstveno tržište što je značajno za dolazak velikih investitora.\nPrema tome, dokle god bude bilo političkog upliva u funkcionisanje CEFTA sporazuma, ne može se očekivati efikasno sprovođenje ideje o ekonomskom povezivanju regiona zapadnog Balkana, što posebno šteti interesima Srbije, kao zemlje koja je veliki izvoznik u regionu.\nKao jedan od glavnih razloga za nastavak ekonomskih integracija, je i to što su članice CEFTA regiona jedne drugima, posle EU najveći spoljnotrgovinski partneri.\nStvarna saradnja umesto „dobrosusedskih odnosa“\nInsistiranje EU na „dobrosusedskim odnosima“ u regionu se najčešće tumači kao drugačijim rečima iznet pritisak da Srbija prizna državu albanskih separatista na Kosovu.\nU strategiji EU za zapadni Balkan koju je usvojila Evropska komisija, regionalna saradnja i dobrosusedski odnosi su još jednom navedeni kao glavni elementi napretka ekonomija zapadnog Balkana na njihovom evropskom putu. Ocenjeno je da je regionalna saradnja na zapadnom Balkanu treba da dobije novi podsticaj kroz Berlinski proces, da region zajednički prevaziđe glavne ekonomske izazove i odgovori na zahteve evropskog i svetskog tržišta.\nKomorski investicioni forum zapadnobalkanske šestorke je u Podgorici u februaru ove godine otvorio kancelariju generalnog sekretara. KIF svakodnevno i fokusirano radi na zastupanju interesa poslovne zajednice regiona – 350.000 kompanija koje okupljaju komore članice KIF u jačanju ekonomske saradnje na zapadnom Balkanu. Ukazuje se na probleme, prepreke i troškove koje treba otkloniti, kako bi se obezbedili uslovi za uspešnije poslovanje i region postao poželjnija poslovna i investiciona destinacija za srpske i kompanije iz sveta.\nKIF želi da doprinese promociji regiona i da pomogne vladama kako bi se identifikovali problemi i ubrzala rešenja. Zajednička investiciona platforma Foruma treba da promoviše privredu regiona, pravne regulative i pruža sve relevantne informacije potencijalnim investitorima, zainteresovanim da ulažu u region zapadnog Balkana. Očekuje se da će vlade u dijalogu sa privredom pronaći bolja rešenja, povećati konkurentnost privreda i unaprediti investiciono okruženje regiona.\nU Privrednoj komori Srbije je ocenjeno da u stvaranju arhitekture jedinstvenog ekonomskog regionalnog područja na komore okupljene u KIF, kao najvećoj biznis platformi u regionu, mogu da računaju i vlade i privrednici. Institucije – na pomoć kako bi što bolje identifikovale probleme i ubrzale rešenja, uklonile prepreke, usaglasile sertifikate i propise međusobno i sa evropskim, obrazovne sisteme prilagodile potrebama privrede. Privrednici – na podršku da se tehnološki i digitalno osavremene, da se što uspešnije uključuju u dobavljačke lance velikih domaćih i multinacionalnih kompanija, da se udružuju, da formiraju zajedničke kompanije, zajednički investiraju i proizvode zajedničke proizvode i zajedno ih, kao regionalnu ponudu, plasiraju na međunarodnom tržištu.\nOd izvoza u zemlje CEFTA Srbiji prihod 2,2 milijarde dolara\nPrema podacima Republičkog zavoda za statistiku, spoljnotrgovinska robna razmena Srbije u 2018. godini bila je najveća sa zemljama sa kojima imamo potpisane sporazume o slobodnoj trgovini.\nZemlje članice Evropske unije čine 63,2 odsto ukupne razmene. Naš drugi po važnosti partner jesu zemlje CEFTA, sa kojima imamo suficit u razmeni od 2.247,7 miliona dolara, koji je rezultat uglavnom izvoza poljoprivrednih proizvoda (žitarice i proizvodi od njih i razne vrste pića), nafte i naftnih derivata, gvožđa i čelika i proizvoda od metala.\nIzvoz Srbije iznosi 3.344,9, a uvoz 1.097,2 miliona dolara za posmatrani period. Pokrivenost uvoza izvozom je 304,9 odsto! Možda upravo u ovome leži i razlog zašto neki u regionu ne žele dalje ekonomsko povezivanje i jačanje regionalne saradnje.


Zbog trke “Advent run”, jednoiposatna obustava saobraćaja i parkiranja u ulici Franje Račkog – TVSA.BA\nSrijeda, 26 Januara, 2022 11:32\nNaslovna/Vijesti/Sarajevo/Zbog trke “Advent run”, jednoiposatna obustava saobraćaja i parkiranja u ulici Franje Račkog\nZbog trke “Advent run”, jednoiposatna obustava saobraćaja i parkiranja u ulici Franje Račkog\nU okviru ove privremene izmjene, u ulici Franje Račkog naložena je obustava saobraćaja i zabrana parkiranja u terminu od 18:30 do 20:00 sati.\nU ulici Vilsonovo šetalište na snazi će biti izmjena režima pješačkog saobraćaja na način da se prednost daje učesnicima manifestacije, uz asistenciju organizatora događaja.\nNa dijelu raskrsnice Hamdije Čemerlić – Vilsonovo šetalište i raskrsnice Topal Osman paše – Vilsonovo šetalište, u vremenu prolaska učesnika. Prednost će se dati učesnicima manifestacije u odnosu na pješački i motorni saobraćaj, a sve u saglasnost i asistenciju pripadnika MUP-a KS.\nU terminu izmjene saobraćaja zabranjeno je skretanje vozila sa saobraćajnice Zmaja od Bosne u ulicu Franje Račkog.\nSutra će se u terminu od 17:00 do 20:00 sati parking ispred Zemaljskog muzeja Bosne i Hercegovine koristiti za potrebe pripreme događaja i okupljanja učesnika manifestacije.