Crvena Zvezda - Alba Berlin: Analize utakmice | Sportske Kladionice\nHome Sportsko klađenje Prognoze utakmica Crvena Zvezda – Alba Berlin: Analize utakmice\nCrvena Zvezda – Alba Berlin: Analize utakmice\nU okviru 20. kola Evrolige, u beogradskoj „Štark Areni“, snage će odmeriti Crvena zvezda i Alba Berlin. Zvezda ovaj meč dočekuje nakon poraza od Žalgirisa kojim je prekinut niz od četiri uzastopne pobede u najelitnijem klupskom košarkaškom takmičenju u Evropi. Zvezda nije imala odgovor na sjajnog Lukasa Lekavičiusa u tom meču, a pomoglo joj nije ni skromnih 25% šuta za tri poena. Crveno-beli sada žele da se vrate na put pobeda, a rival na tom putu će biti ekipa koja ih je glatko savladala u Berlinu u prvom delu sezone. Ipak u odnosu na taj meč, Zvezda je promenila trenera, potpisala tri nova igrača i drastično unapredila igru.\nKada je u pitanju Alba, oni gaje svoj prepoznatljiv stil košarke koji podrazumeva dosta trčanja, brzih rešenja u napadu, što automatski znači i veliki broj poseda na utakmici. Za razliku od Zvezde koja je pred svojim navijačima poražena pre dva dana, berlinski klub je slavio u Pireju protiv Olimpijakosa i u jako dobroj atmosferi stiže u Beograd. Iako Alba nema ni ambiciju, a ni realne šanse da zaigra u plej-ofu Evrolige ove sezone, oni svakako žele u svakom meču da ostave što bolji utisak i da opravdaju svoje učešće u ovom takmičenju, pa i u Beogradu treba očekivati maksimalno zalaganje i borbu do poslednje sekunde.\nKada je u pitanju Crvena zvezda, trener Dragan Šakota neće moći računati na povređene Dejana Davidovca, Filipa Čovića i Marka Jagodića-Kuridžu. Izostanak Davidovca i Kuridže se itekako osetio protiv Žalgirisa, pa iskusni Šakota mora pronaći način da nadomesti njihov izostanak. Povreda nije pošteđena ni Alba ove sezone, Johanes Timan i Stefan Peno su odavno van stroja, a ni Makai Mejson nije igrao protiv Olimpijakosa i upitan je za ovaj susret. Ipak, Aita Garsiju Renesesa veseli činjenica da se Pejton Siva oporavio i da se polako vraća u prepoznatljivu formu, a igra Albe je svakako na većoj razini kada Siva diriguje napadom berlinskom kluba.\nOsim duela u prvom delu sezone, Crvena zvezda i Alba su se još susreli u Evroligi u top16 fazi 2015. godine, a oba meča je dobila domaća ekipa, isto kao i prvi duel u ovoj sezoni. Na svom parketu u ovosezonskoj Evroligi, Zvezda je na omjeru 5-5, a ono što je interesantno, u svim mečevima ekipa koja je pobeđivala u Beogradu, pobede je ostvarivala i u hendikepu. To znači da je Zvezda u svih pet pobeda pobedila većom razlikom od projektovane, a isto tako i kada je gubila, gubila je ubedljivo. Kada je u pitanju Alba, oni na gostovanjima imaju skor 2-8, a interesantno je da su obe pobede ostvarili protiv grčkih klubova. Od osam poraza, šest puta su gubili ubedljivo, a samo su protiv Anadolu Efesa i Fenerbahčea bili u igri do poslednjeg trenutka.\nPredlog za ovaj susret je Crvena zvezda -4 (pobeda Zvezde sa pet ili više poena razlike, ako bude tačno četiri, vraća se ulog), a kladionica 1XBet nudi kvotu 1.70 za ovu opkladu. Ambicije klubova se razlikuju, Zvezda želi ove sezone da zaigra u četvrtfinalu Evrolige, a da bi zadržali realne šanse za tako nešto, oni danas moraju savladati Albu. Kao što je već rečeno, berlinski klub nema tu vrstu pritiska i oni rasterećeno ulaze u sve utakmice, pogotovo na gostujućem parketu. Ta rasterećenost nekada može doneti dobre stvari, ali nekada dovede do toga da ne shvatite svaki meč na identičan način. Takođe, Zvezda će igrati pred više od 10,000 navijača što je uvek bitan faktor u Beogradu. Poslednja, ali ne manje bitna stvar, teško je poverovati da je Alba u stanju da pobedi u Evroligi dva puta na gostovanju u samo tri dana, a isto tako se ne dešava često da Zvezda izgubi dva puta uzastopno na svom terenu, tako da i to ide u prilog ovoj opkladi.


Back Servisi Vesti Poslednje vesti Pokrenuto Takmičenje za najbolju studentsku ideju 2019\nčetvrtak, 24 januar 2019 14:33\nUniverzitet u Kragujevcu je već četvrti put za redom pokrenuo godišnje Nacionalno takmičenje za najbolju studentsku ideju, a u okviru IF4TM projekta, koji finansira Evropska Unija u okviru Erazmus plus programa.\nTakmičenje se realizuje kroz sedam lokalnih takmičenja na univerzitetima u Kragujevcu, Beogradu, Novom Sadu, Nišu i Novom Pazaru, kao i na Metropolitan univerzitetu u Beogradu i Nišu, i Visokoj tehničkoj školi u Zrenjaninu i kroz organizaciju finalnog takmičenja.\nSvoje ideje i timove (2 do 4 člana), studenti fakulteta Univerziteta u Kragujevcu prijavljuju od 10. januara do 28. februara 2019, a pravo učešća na takmičenju imaju studenti osnovnih, master i doktorskih studija sa pomenutih institucija.\nStudentski timovi se prijavljuju za takmičenje:\n• Kreativnom centru Univerziteta u Kragujevcu\npopunjavanjem njihovog on-line formulara koji se nalazi na adresi>>>\n• Kancelariji za poslovnu podršku Univerziteta u Kragujevcu\nslanjem prijavnog formulara koji možete preuzeti ovde>>>\nZa pomoć u pripremi ideja za Takmičenje i dodatne informacije studenti mogu posetiti Kreativni centar Univerziteta u Kragujevcu, na Fakultetu inženjerskih nauka, Sestre Janjić 6, Objekat A, prvi sprat, A-I-18, svakog radnog dana od 13 do 15 časova (petkom od 11 do 13 časova).\nIdeje i timovi koji budu prošli prvu fazu selekcije će imati priliku da kroz set preduzetničkih obuka koje se realizuju u Kreativnom centru (u toku marta i aprila) u saradnji sa Biznis inovacionim centrom u Kragujevcu i mentorsku podršku detaljno razrade svoje ideje, razviju poslovne modele primenom CANVAS metode i pripreme ih za lokalne prezentacije pred žirijem koje će se održati tokom maja meseca ove godine.\nDva prvoplasirana tima sa svakog lokalnog takmičenja učestvovaće na nacionalnom finalnom takmičenju koje će biti održano u junu mesecu ove godine u Naučno tehnološkom parku Beograd.\nDodatne informacije o takmičenju\n• Flajer koji se nalazi stranici takmičenja>>>\n• Veb sajt>>>\n• Fejsbook stranica www.facebook.com/takmicenje\n• Veb sajt projekta>>>\nPrezentacije studentskih ideja sa prethodnih takmičenja\nPoslednje ažurirano četvrtak, 24 januar 2019 14:47


Ove godine 30.000 'srpskih Fijata'\nSerijska proizvodnja novog Fijatovog modela "500L" u Kragujevcu počela je 4. jula, kaže generalni direktor Fijat automobila Srbije (FAS) Antonio Ćezare Ferara i najavljuje proizvodnju oko 30.000 tih automobila do kraja godine.\n- Taj dan - 4. jul je simobiličan datum za Fijat i upravo tada smo počeli serijski da proizvodimo novi model 500L - rekao je Ferara, povodom špekulacija oko datuma početka serijske proizvodnje novog kragujevačkog "velikog Fiće", s obzirom da je bilo dosta nezvaničnih informacija u medijima proteklih dana.\nOn je podsetio da je 2007. na isti dan, 4. jula, započeta proizvodnja FIAT-a "500", a pre dve godine i modela "500 abart".\nNa italijanskom tržištu "500L", kako je rekao Ferara, prodavaće se po ceni od 15.500 evra, a što se tiče Srbije - FAS je još u fazi formiranja cene.\n- Do kraja godine predviđamo da ćemo proizvesti oko 30.000 automobila '500L', a što se tiče sledeće godine sve će zavisiti od tržišta - naveo je generalni direktor FAS-a.\nFerara je naveo da sledeće godine FAS planira da proizvode od 120.000 do 180.000 automobila, a ukoliko budu odgovarajući tržišni uslovi do 200.000 automobila.\nNovi "500L" biće plasiran na više od 100 tržišta u svetu uključujući i SAD, kao i region Azije i Pacifika. FAS očekuje da će najbolja prodaja biti na evropskom tržištu, a jedna trećina prodaje trebalo bi da ode na tržište SAD.\n- Predviđamo da ćemo oko 99 odsto proizvodnje prodavati van Srbije, ali smo spremni da uvećamo procenat prodaje u Srbiji ako bude veće zainteresovanosti, na primer, ukoliko državne institucije, kompanije... budu hteli da u svom voznom parku imaju taj automobil - istakao je on.\nFerara je kazao da je Fijat u FAS do sada uložio oko milijardu i 50 miliona evra, od čega više od 350 miliona u rekonstrukciju fabrike i ostalo u opremu.\nOn je rekao da je u kragujevačkom FAS-u trenutno zaposleno oko 1.700 radnika i da se prosečno svakog meseca prima oko 200 novih radnika, kao i da bi FAS do kraja godine ukupno trebalo da ima najmanje 2.500 radnika što je predviđeno i ugovorom.


Vesti online / Vesti / Društvo / "Vesti" u Nemačkoj: Savez dobio dva predsednika!\n"Vesti" u Nemačkoj: Savez dobio dva predsednika!\nU pravom smislu reči, maratonska Vanredna izborna skupština Saveza srpskih udruženja Nemačke (SSUN), zasedalo se više od sedam sati, koja je u subotu održana u prostorijama Srpskog kulturnog centra Ofenbah, na kraju je donela pomalo iznenađujuću odluku: SSUN je dobio ne jednog, nego dva nova predsednika!\nRukovanje posle dogovora: Danilo Đokić i Dragan Ivašković\nNaime, dvojica kandidata za čelnu poziciju Saveza, Dragan Ivašković (Srbija - Dortmund) i Danilo Đokić (Srpski centar Štutgart), posle tajnog glasanja dobili su po 13 glasova. Pat poziciju rešili su internim dogovorom: budući da mandat predsednika po Statutu Saveza traje četiri godine, odlučeno je da će prvu godinu predsednik biti Ivašković, dok će Đokić obavljati funkciju potpredsednika. Posle godinu dana, zameniće pozicije i tako se će se rotirati do kraja četvorogodišnjeg mandata. Kompromis je posle duge, žestoke, na momente i mučne diskusije, ipak pozdravljen aplauzom svih okupljenih predstavnika srpskih klubova iz cele Nemačke.\nU kasi 2.679 evra\nBoško Marić je izvestio članove Saveza da u kasi trenutno ima 2.679 evra, što je dobit sa dve prethodne dve velike priredbe Saveza: folklornih smotri za sever i jug nemačke, a Savezna ove godine nije ni održana.\n- Hteo bih da znam, a verujem da moje mišljenje dele i mnogi drugi, kako su trošena zarađena sredstava Saveza prethodnih godina a ne samo u ovoj godini jer o tome ne postoji nikavi zapisnici, računi ili dokumenti - istakao je Miodrag Simić, predsednik KUD Kolo - Esen, a njegove reči podržali su i mnogi drugi.\nVanrednu skupštinu otvorio je sada već bivši predsednik Mićo Ćetković, koji je tu funkciju obavljao više od 20 godina, praktično od osnivanja Saveza. Varnice su počele na početku skupa kada mu je Miodrag Simić, predsednik KUD Kolo iz Esena, osporio pravo da vodi sednicu "jer je već dao službenu izjavu da ne želi da bude predsednik niti se kandidovao za tu funkciju". Prevladalo je, međutim, mišljenje da je Ćetković predsednik sve dok se ne stigne do tačke reda o njegovom razrešenju, pa je on nastavio izlaganje rekavši da je prethodnih nekoliko meseci, tačnije od Skupštine Saveza održane pre oko četiri meseca u Hohajmu, gde je i najavio povlačenje sa svih funkcija u Savezu, bio izložen velikim pritiscima.\nNećemo se mešati u rad CSSN\n- Pristao sam na kompromis jer su prihvaćeni neki od uslova koje sam izneo u svom programu rada Saveza. Od sada će SSUN raditi potpuno transparetno, a svi klubovi će već nekoliko sati posle smotri i priredbi imati izveštaj o prihodima i rashodima - kazao je Danilo Đokić, potpredsenik Srpskog centra iz Štutgarta, sa čim se saglasio Ivašković.\nĐokić se, sada u svojstvu potpredsednika Saveza, osvrnuo i na Centralni savet Srba Nemačke.\n- Oni imaju svoju organizaciju, a mi svoju, mi se nećemo mešati u njihov rad i odluke, ali ni njima nećemo dozvoliti da se mešaju u naš rad, posebno ne nekoj Tini Kvintero Marone, koja Centralni savet Srba Nemačke predstavlja u Hesenu - kazao je Đokić.\nRazočaran: Mićo Ćetković\n- To što sam doživeo i čuo da se o meni priča ne bih poželeo ni najgorem dušmaninu. Posle toliko godina društvenog rada, a priznajem bilo je tu i grešaka s moje strane, takve osude i ružne reči mislim da ipak nisam zaslužio. Zato se više i neću kandidovati za bilo koju funkciju u Savezu - rezignirano je konstatovao Ćetković.\nSavez je ovoga puta potvrdio termine za održavanje predstojećih priredbi: 11. 11. 2017. - Dečja savezna smotra, domaćin je Sloga - Štutgart, 24. 2. 2018. - Smotra za sever Nemačke, domaćin SKC Ofenbah. Za Smotru za jug Nemačke termin će biti poznat do kraja oktobra, a domaćin je "Karađorđević" - Rojtlingen, Savezna smotra Nemačke biće održana 21. 4. 2018. domaćin KUD Kolo - Frankfurt.\nDragan Jovičić iz Manhajma, sekretar Saveza u ostavci (mesecima ranije podneo ostavku na funkciju, ali je pristao da je obavlja do izbora nove uprave) podneo je izveštaj o radu Saveza i priredbama koje su u međuvremenu održane, te pripremama za narednu Evropsku smotru srpskog folklora dijaspore koja dogodine treba da se održi u Banjaluci.\nNajviše rasprave o blagajni\nŽustre rasprave: Učesnici Vanredne skupštine Saveza\nNajviše rasprave, žustrih komentara i replika, izazvala je, očekivano, tačka dnevnog reda "izveštaj blagajnika" . Izveštaj je podneo Boško Marić iz Štutgarta. Naime, Ćetkoviću se najviše zamerala netransparentnost u trošenju novca koje su klubovi, članovi Saveza, zaradili na zajedničkim manifestacijama (prihod od ulaznica) pa je izveštaj Marića dočekan bukvalno na nož. Svađa oko blagajne potrajala je satima da bi na kraju izveštaj bio usvojen, sa jednim glasom protiv (Radosav Marinković, "Sveti Sava" - Štutgart), ali uz zaključak da se izveštaj o blagajni u narednih šest nedelja mora dopuniti za šta je zadužena posebna tročlana komisija.\nPosle izbora predsednika u nastavku sastanka za blagajnike Saveza izabrani su Miodrag Simić iz Esena i Gojko Baralić iz Minhena. Za sekretara Saveza mandat je produžen dosadašnjem sekretaru Draganu Jovičiću iz Manhajma. U Nadzorni odbor izabrani su: Miloš Vlahović iz Gepingena, Siniša Đokić iz Noj Izenburga, Mika Milovanović iz Šorndorfa, Krsto Prtljaga iz Hohajma i Nebojša Antić iz Štutgarta.\nPosle toga, Skupština je razrešila "stari" Upravni odbor Saveza, a umesto Ćetkovića, skup je nastavila da vodi Žaklina Marić, portparol KUD Dunav iz Hohajma. Ona je konstatovala da za čelnu poziciju u Savezu postoje dva kandidata, Dragan Ivaškovć i Danilo Đokić koji su, potom, predstavili svoje programe, a onda i odgovarali na konkretna pitanja članova kako misle da reše neke od gorućih problema sa kojima se Savez suočava poslednjih godina, zbog čega je došlo i do "osipanja" krovne organizacije Srba u Nemačkoj.\nNa skup u Ofenbahu došli su predstavnici sledećih klubova: Jugos - Minhen, Kolo - Esen, Sloga Manhajm, Srpski centar Štutgart, Srbija - Dortmund, Kozara - Štutgart, Republika Srpska E. V.\n- Štutgart, Srpski kulturni centar Ofenbah, "Sveti Sava"- Gepingen, Sloga - Kirhajm Tek, Srpski centar Zindelfingen, Srbija - Noj Izenburg, "Sveti Sava" - Štutgart, Sloga - Štutgart, Dunav - Hohajm, Srpski kulturno-sportski centar - Hajlbron, Kolo - Frankfurt, Oro - Frankfurt, Nova generacija - Šorndorf, Morava - Štutgart i Republika Srpska - Štutgart.\nNapokon se stiglo i do glasanja za novog predsednika, a većinom glasova prisutnih odlučeno je da glasanje bude tajno. Na skupštini je bio 21 predstavnik klubova članova Saveza, a još pet klubova iz Nemačke je opunomućilo neke od članova Saveza da glasaju u njihovo ime. To je izazvalo dosta svađa i prepucavanja da bi ipak bilo konstatovano da je u "igri" 26 važećih glasova koji treba da odluče o novom čelniku Saveza. S obzirom na nerešen rezulat, pronađeno je rešenje koje smo pomenuli na početku izveštaja.\nSavez srpskih udruženja Nemačke


Spartak ispustio pobedu u Kazanju, Zenit u sredu igra za titulu\nFudbaleri Spartaka iz Moskve odigrali su nerešeno 1:1 u Kazanju protiv Rubina u poslednjoj utakmici 27. kola ruske Premijer lige čime su otežali svoje šanse da se domognu Lige šampiona.\nEkipa Valerija Karpina prva je došla u vođstvo nakon što je pet minuta pre kraja prvog dela Veliton pogodio za 1:0, ali se zvanični šampion vratio u život u 90. minutu kada je Korniljenko bio precizan za konačnih 1:1.\nTri kola pre kraja prvenstva Rubin ima osam bodova više od četvrtoplasiranog Spartaka, a sa bodom iz današnjeg susreta izbio je na drugo mesto gde uz meč više ima bod više od ekipe CSKA.\nMoskovljane u sredu očekuje zaostali susret 18. kola protiv Zenita koji bi u slučaju pobede stekao 12 bodova viška u odnosu na tim Zorana Tošića što bi bilo dovoljno da se i matematički obezbedi druga titula prvaka u nezavisnoj Rusiji.\nKako je prilično izvesno da će Zenit bez obzira na rezultat meča sa CSKA osvojiti prvenstvo, ostaje jako zanimljiva borba Rubina i CSKA za drugu poziciju koja direktno vodi u Ligu šampiona.


Izvor: NoviMagazin.rs, 31.Okt.2019, 23:00\nAmerički predsednik Donald Tramp kritikovao je danas sporazum sa EU o Bregzitu koji je postigao britanski premijer Boris Džonson smatrajući da taj sporazum neće omogućiti budući trgovinski dogovor sa SAD.\nTramp, koji je obećao Velikoj Britaniji "veličanstven dogovor" SAD kad London napusti članstvo u Evropskoj uniji (EU), dao je izjavu evroskeptiku Najdželu Faražu na britanskom radiju >> Pročitaj celu vest na sajtu NoviMagazin.rs << LBC, usred pokretanja kampanje za britanske vanredne parlamentarne izbore 12. decembra.\n"Da budem iskren, s tim dogovorom (sa EU) u određenim aspektima, ne možete da se bavite trgovinom. Ne možemo da imamo trgovinski dogovor sa Velikom Britanijom", rekao je Tramp.\nAmerički predsednik je pozvao Džonsona da se ujedini sa "prijateljem" Faražom na predstojećim izborima. Faraž smatra da Džonsonov dogovor sa Briselom "zadržava Veliku Britaniju isuviše blizu sa EU".\n"Mislim da vas dvojica treba da budete zajedno (za izbore)", rekao je Tramp koji će, zbog sastanka NATO, biti u Londonu ;nedelju dana pred izbore.\nBeta: Tramp kritikovao Džonsonov dogovor o Bregzitu\nTramp: Trgovinski sporazum sa Velikom Britanijom je NEMOGUĆ\nIzvor: Blic, 31.Okt.2019\nAmerički predsednik Donald Tramp kritikovao je dogovor koji je britanski premijer Boris Džonson postigao sa EU, navodeći da je zbog toga nemoguće postići neki trgovinski sporazum sa SAD.


Istraživanje: Direktan kontakt sa drogom u proseku imalo oko 27 odsto mladih | CEMAFORUM.rs\nIstraživanje: Direktan kontakt sa drogom u proseku imalo oko 27 odsto mladih\nDirektan kontakt sa drogom u proseku je imalo oko 27 odsto mladih od 15 do 30 godina, pokazalo je istraživanje koje je sprovela Specijalna bolnica "Vita".\nIstraživanje je pokazalo da je 27 odsto mladih probalo neku od droga, a čak 90 odsto onih koji su imali kontakt konzumirali su marihuanu ili drugu drogu iz grupe stimulansa poput kokaina, amfetamina, ekstazija i drugih.\nRezultati tog istraživanja, koje je sprovedeno u susret Međunarodnom danu borbe protiv zloupotrebe droga, koji se obeležava 26. juna, ukazali su na trend češće zloupotrebe kokaina, koji se nalazi na drugom mestu, iza marihuane, dok je ranijih godina bio ređe zloupotrebljavan i u odnosu na amfetamin, čija je zastupljenost konzumiranja sada 12,8 odsto, kao i od ekstazija sa 11,8 odsto.\nKako se navodi u saopštenju „Vite“ čak 60,7 odsto mladih poznaje nekoga u svom neposrednom okruženju ko koristi droge, a da je 52,3 odsto njih bilo direktno ponuđeno nekom drogom.\nMladi su skloni rizičnim stavovima da je drogu moguće kontrolisano uzimati bez težih i dugoročnijih posledica, da se ona može uzimati kontrolisano i povremeno u "posebnim prilikama" ili da opravdavaju podele droga na "lake i teške" u čak 68,8 odsto slučajeva u tom istraživanju.\nProcenat mladih koji poznaju nekoga ko konzumira narkotike, koji je 2019. godine bio 74 odsto, ove godine pao je na 60,7 odsto, što stručnjaci iz "Vite" dovode u vezu sa pandemijom virusa korona i perioda smanjenih socijalnih kontakata i prilika za izlaske i druženje mladih u prethodne dve godine.


Članci poređani po datumu: utorak, 10 jul 2018\nUređen sportski teren u naselju Intergaj /VIDEO/\nAmaterskim turnirom u basketu danas je u bijeljinskom naselju Intergaj otvoren sportski teren koji je uređen zahvaljujući donacijama članova Gradskog odbora SNSD-a.\nU Bijeljini čak 35 odsto trgovinskih radnji /VIDEO/\nNakon šest godina uzastopnog pozitivnog trenda na kraju prošle godine u Bijeljini je zabilježena negativna statistika u preduzetništvu.\nJanjić: Mladi odlaze, stanovništvo sve starije /VIDEO/\nPotpredsjednik Savjeta mladih PDP-a Bijeljina Stanojka Janjić istakla je da sve više mladih odlazi iz Republike Srpske i Bosne i Hercegovine, da stanovništvo postaje sve starije, ali da država ne želi ili nema način na koji bi riješila ove probleme.\n"Srbi i Albanci - kojim putem dalje" /VIDEO/\nOdnosi između Srba i Albanaca opterećeni su temom Kosova, zbog toga je ova tema teška, i kada se o njoj razgovara treba postupiti što je moguće racionalnije i tražiti trajna resesnja - kako bi se stavila tačka na sukob Srba i Alabanaca, rekao je ministar spoljnih poslova Ivica Dačić na konferenciji "Srbi i Albanci - kojim putem dalje?"\nLopare: Podrška za poslovne ideje mladih preduzetnika /VIDEO/\nU Loparama je danas predstavljeno 11 najboljih poslovnih ideja koje su razvili preduzetnici sa područja opština Ugljevik i Lopare kroz Inkubator poslovnih ideja u okviru Projekta zapošljavanja mladih.\nUgljevik: Odluka o cijeni komunalnih usluga na usaglašavanju\nOdluka o cijeni komunalnih usluga u Ugljeviku povučena je sa dnevnog reda današnjeg zasjedanja Skupštine opštine na usaglašavanje do narednog zasjedanja.\nInformacija o vodosnabdijevanju – utorak 10. jul


ZAKON O STANOVANJU I ODRŽAVANJU ZGRADA: Do kraja 2017. godine svaka zgrada mora imati upravnika, jer u suprotnom opština, odnosno grad uvode prinudnu upravu. Na stanarima je da se odluče da li će o njihovoj zgradi voditi računa profesionalni upravnik, koji im po Zakonu mora biti na raspolaganju 24 sata, ili neko od stanara iz zgrade, koje mogu ali ne moraju da plaćaju. Upravnik iz redova stanara ima obavezu samo da organizuje neophodne radove, a profesionalni upravnik da obezbedi i sprovođenje radova dok se problem u zgradi ne otkloni\nStanari stambenih zgrada u Srbiji do 1. januara moraju da imaju upravnike, a ukoliko to ne učine, onda će im opština, odnosno grad uvesti prinudnu upravu.\nTo praktično znači da, ko ne izabere komšiju za upravnika zgrade, platiće profesionalca od 250 do 300 dinara mesečno po stanu. Stanari koji izaberu komšiju ne moraju da ga plate, već samo skupljaju novac za održavanje zgrade kao i dosad. S druge strane, profesionalni upravnik će imati platu i njegov glavni posao je da podrobno vodi računa o zgradi i brzo otkloni probleme.\nPrema Zakonu o stanovanju i održavanju zgrada ("Sl. glasnik RS", br. 104/2016 - dalje: Zakon), jedan profesionalni upravnik može obavlja ovaj posao u više zgrada.\nMarko Arsenijević, član UO "Inicijative za kvalitetnije stanovanje" udruženja svih profesionalnih upravnika, objašnjava kako bi to sve bilo u praksi.\n- Svaka zgrada mora da se registruje u lokalnoj samoupravi i kao svako preduzeće dobiće svoj matični broj, PIB, pečat i tekući račun preko koga će obavljati sva plaćanja. Prema ovom Zakonu, stanari su u obavezi da svakog meseca na račun zgrade uplaćuje novac za održavanje. Minimalnu cenu koliko će izdvajati za održavanje zgrade odrediće lokalne samouprave do kraja 2017. godine. Za platu profesionalnog upravnika dogovoreno je da se, u zavisnosti od grada do grada, izdvaja od 250 do 350 dinara mesečno po stanu – kaže Arsenijević.\nArsenijević naglašava da je na stanarima da se odluče da li će o njihovoj zgradi voditi računa profesionalni upravnik, koji im po Zakonu mora biti na raspolaganju 24 sata, ili neko od stanara iz zgrade, koje mogu ali ne moraju da plaćaju.\n- Upravnik iz redova stanara ima obavezu samo da organizuje neophodne radove, a profesionalni upravnik da obezbedi i sprovođenje radova dok se problem u zgradi ne otkloni. Na primer, ako stanari odluče da se kreči zgrada profesionalni upravnik je u obavezi da Skupštini stanara dostavi tri ponude za te radove, da ih od početka do kraja nadgleda, vodi računa o rokovima, dok stanari to samo posmatraju. U drugom slučaju, sve se radi zajednički, kao što se, primera radi, to sad radi sa predsednikom kućnog saveta - rekao je Arsenijević.\nŠta sve radi upravnik:\n- zastupa i predstavlja zgradu\n- podnosi prijavu za upis zgrade u Registar stambenih jedinica\n- popisuje sve stanove i imovinu zgrade\n- izvršava odluke stambene zajednice\n- vodi evidenciju o vlasnicima stanova i podstanarima\n- raspolaže novcem sa tekućeg računa\n- stara se o održavanju zgrade\n- organizuje izvođenje dogovorenih radova\n- organizuje radove hitnih intervencija (popravka lifta, curenje vode..)\nIzvor: Vebsajt Srbija Danas, 30.10.2017.


Savet za štampu: Za šest meseci 5.715 tekstova u kojima je prekršen Kodeks novinara - Javni servis\nSavet za štampu: Za šest meseci 5.715 tekstova u kojima je prekršen Kodeks novinara\nDeset dnevnih novina objavilo je za šest meseci prošle godine ukupno 5.715 tekstova u kojima je prekršena bar jedna tačka Kodeksa novinara Srbije, pokazuju rezultati najnovijeg monitoringa Saveta za štampu.\nSavet za štampu je od početka jula do kraja decembra 2021. pratio, kao i prethodnih šest godina, dnevne novine: Alo, Blic, Danas, Večernje novosti, Informer, Kurir, Politika i Srpski telegraf, a prvi put i novine Objektiv i Nova.\nNakon pada broja prekršaja u 2020. godini, prošle godine je ponovo zabeležen znatan porast, a i ovoga puta su najčešče kršene odredbe koje se odnose na poglavlje Odgovornost novinara i to, pre svega, na kršenje prava na pretpostavku nevinosti i obavezu poštovanja kulture i etike javne reči, kao i poglavlje Poštovanje privatnosti, naveo je Savet za štampu.\nU odnosu na prethodni monitoring, zabeležen je značajan rast broja prekršaja u poglavlju Istinitost izveštavanja, uglavnom kad je reč o izveštavanju o političkim temama, zbog objavljivanja neistinitih informacije, nagadjanja i pretpostavki, koje se predstavljaju kao činjenice, kao i zbog toga što često nema više izvora informacija.\nČlanica Saveta za štampu Tamara Skroza izjavila je da su u monitoring ušli samo nesporni prekršaji, a da su Kodeks najviše kršili dnevni listovi Alo (1.278), Srpski telegraf (968) i Informer (949), a najmanje Politika (61) i Danas (45).\nNa predstavljanju monitoringa, Skroza je kazala da je Kodeks u poglavlju Istinitost izveštavanja verovatno kršen više zbog predstojećih izbora, a da je zabeleženo znatno kršenje Kodeksa u delu koji se tiče pretpostavke nevinosti, naročito u slučaju ubijene tročlane porodice Djokić.\nČlanica Saveta za štampu Vera Didanović izjavila je da je u odnosu na prethodne monitoringe primećeno povećanje broja tekstova za koje se sumnja da su kreirani “u istom centru”.\nOna je kazala da su u više medija, u istom danu, objavljivani identični naslovi, a da sve češće naslov i ne odgovara sadržaju teksta.\nDidanović je rekla da su u oktobru prošle godine odjednom nestali “antivakserski” tekstovi iz štampe, a u više listova se u istom danu pojavili spiskovi poznatih protivnika vakcinacije protiv korona virusa.


Deficit Fonda PIO 70,6 miliona eura - PV Informer Deficit Fonda PIO 70,6 miliona eura - PV Informer\n12 mjeseci pre 220 pregleda\nDeficit Fonda penzijskog i invalidskog osiguranja (PIO) iznosio je za šest mjeseci ove godine 70,6 miliona eura ili 33,3 odsto, kazao je direktor te institucije Dušan Perović.\n“U odnosu na isti period prošle godine, deficit Fonda PIO je manji 1,45 odsto. Fond se dominantno finansira iz izvornih, odnosno namjenskih prihoda, koje čine prihodi od doprinosa za penzijsko i invalidsko osiguranje i ostali izvorni prihodi, dok se nedostajuća sredstva obezbjeđuju iz opštih prihoda budžeta”, rekao je Perović.\nOn je rekao da je prosječna penzija isplaćena za mjesec jun iznosi 288,67 eura i da je u odnosu na decembar prošle godine veća 1,72 odsto ili 4,87 eura.\nNajniža penzija u Crnoj Gori od 1. januara tekuće godine iznosi 128,14 eura.\nIznos najniže penzije za jun, koja je isplaćena u julu ove godine, primilo je 11,35 hiljada korisnika, od čega 11,32 hiljade u Crnoj Gori, a 34 korisnika van države.\nU odnosu na decembar prošle godine, broj korisnika prava iz penzijskog i invalidskog osiguranja je povećan za 304 i trenutno iznosi 130,54 hiljade.\nNa pitanje koliko je u junu korisnika imalo penziju preko 510 eura, onoliko koliko iznosi prosječna plata u državi, Perović je odgovorio da je njih 10,66 hiljada.\nU junu je penziju u iznosu preko hiljadu eura primilo 410 korisnika.\nBroj korisnika penzije kojima je za jun isplaćena penzija ispod 200 eura je 38,66 hiljada, dok je broj korisnika kojima je penzija isplaćena ispod prosječne 65,3 hiljade.\n“U ovaj broj nijesu uključeni korisnici srazmjerne penzije koji su pravo na penziju ostvarili samo za dio staža ostvaren u Crnoj Gori, dok za dio staža ostvaren u drugoj državi penziju primaju iz te države”, zaključio je Perović.


Otvoreni pozivi – Erasmus+ Srbija\nKonkursi za mobilnost u okviru Erazmus+ programa su javni, objavljuju se na sajtovima onih visokoškolskih institucija u Srbiji koje učestvuju u programu (imaju potpisane Erazmus+ ugovore sa partnerskim institucijama u inostranstvu) i namenjeni su isključivo studentima i zaposlenima na datoj instituciji.\nUkoliko želite da proverite da li Vaša visokoškolska institucija učestvuje u programu i da li trenutno ima otvorene konkurse za Erazmus+ mobilnosti, savetujemo Vam da se obratite Erazmus+ koordinatoru na Vašoj ustanovi/osobi zaduženoj za međunarodnu saradnju ili kancelariji za međunarodnu saradnju Vašeg univerziteta, akademije strukovnih studija ili visoke škole.\nUniverzitet u Beogradu objavljuje i sprovodi sve konkurse za Erazmus+ mobilnosti putem onlajn platforme MobiON. Preko ove platforme, studenti i zaposleni na ovom univerzitetu mogu se informisati o trenutno otvorenim konkursima kroz Erazmus+ program i prijaviti na njih.\nNa internet stranici Univerziteta u Novom Sadu možete pronaći bliže informacije o konkursima za stipendirane mobilnosti studenata i nastavnog i administrativnog osoblja sa ovog Univerziteta.\nUniverzitet u Nišu takođe na svom veb-sajtu objavljuje konkurse za učestvovanje u Erazmus+ studentskim razmenama i praksama, kao i konkurse za mobilnost nastavnog i administrativnog osoblja.\nZa bliže informacije o mogućnostima za mobilnost studenata i nastavnog i administrativnog osoblja Univerziteta u Kragujevcu posetite zvaničnu internet stranicu ovog Univerziteta posvećenu Erazmus+ programu.\nAdrese internet stranica svih državnih i privatnih visokoškolskih ustanova iz Republike Srbije koje učestvuju u Erazmus+ projektima mobilnosti u visokom obrazovanju, na kojima se objavljuju konkursi za Erazmus+ stipendirane razmene studenata i mobilnost osoblja, dostupne su na stranicama 40-41 brošure Stipendije.\nU narednom periodu se očekuje još mnoštvo konkursa za ovu vrstu mobilnosti kroz Erazmus+ program koji će se objavljivati na gorepomenutim stranicama, te pozivamo sve zainteresovane da na njima redovno prate sve informacije.\nTakođe, za konkretna pitanja i nedoumice u vezi sa konkursima u okviru Erazmus+ programa, treba se obratiti Erazmus+ koordinatoru ili osobi zaduženoj za međunarodnu saradnju na matičnom fakultetu ili visokoj školi, kao i kancelariji za međunarodnu saradnju visokoškolske ustanove sa koje kandidat dolazi. Za sva opšta pitanja vezana za Erazmus+ stipendirane razmene i mobilnosti, Informativni centar Fondacije Tempus Vam stoji na raspolaganju.\nAžuriranje liste dostupnih zajedničkih master programa očekuje se na jesen 2021. godine, u periodu od septembra do oktobra, kada će biti objavljeni novi rokovi za prijave i podnošenje prijavne dokumentacije. Kao i svake godine, očekuje se delimična promena liste dostupnih programa u odnosu na prethodni konkursni rok, tako što će manji broj starih programa ustupiti mesto odgovarajućem broju novih, dok će većina programa iz prethodnog roka ostati dostupna i u narednom.\nPotrebno je imati u vidu da svaki zajednički master program ima sopstveni rok za podnošenje dokumentacije, koji je neophodno proveriti na sajtu samog programa.\nSpisak Erazmus Mundus zajedničkih master programa dostupnih za apliciranje u prethodnom konkursnom roku, za upis u akademsku 2021/2022. godinu, možete pogledati u katalogu Erazmus Mundus zajedničkih master programa. Katalog sadrži i linkove ka veb-sajtu svakog pojedinačnog master programa do koga se dolazi klikom na akronim pored naziva programa.\nZa konkretna pitanja i nedoumice u vezi sa konkursima za pojedinačne Erazmus Mundus zajedničke master programe, potrebno je obratiti se kontakt osobi navedenoj na sajtu datog programa. Za sva opšta pitanja u vezi sa ovim programima, možete se obratiti Informativnom centru Fondacije Tempus.


Повољности за инвеститоре шанса развојаBenefits for investors the chance of development\nPovoljnosti za investitore šansa razvojaBenefits for investors the chance of development\nOpštine Braničevskog okruga i grad Požarevac imali su na beogradskom sajmištu jedinstvenu priliku da svoje mogućnosti za ukupan razvoj prezentiraju potencijalnim investitorima. Naime, povezivanje lokalnih vlasti i privrednika bio je glavni je cilj jedanestog Međunarodnog sajma preduzetništva „Biznis baza 2012“ i četvrtog Sajma lokalnih samouprava koji je protekle nedelje održan na Beogradskom sajmu. Sajam koji je ove godine imao jasan slogan „Poveži se“, otvorila je ministarska Regionalnog razvoja i lokalne samouprave Verica Kalanović istakavši da je održavanje ovakvih sajmova veoma važno, budući da njima opštine i gradovi, kao i preduzeća, predstavljaju svoje potencijale i sve što mogu da ponude u cilju unapređenja ekonomskog i lokalnog razvoja.\nSvoj štand na Sajmu imao je i Grad Požarevac a predstavljanju lokalne samouprave prisustvovao je i gradonačelnik Miomir Ilić sa saradnicima. Ilić je prisutne podsetio na potencijalne i prirodno bogastvo Požarevca i naglasio da bi to u narednom periodu trebalo prezentovati potencijalnim domaćim i stranim investitorima. -Razvoj požarevačkog područija naročito se, podvukao je Ilić, oslanja na Prostorni plan Grada koji je u septembru usvojen na sednici gradske Skupštine. U ovom planskom dokumentu razvoj područija vidi se pre svega kroz eksploataciju uglja, proizvodnju struje, zaštitu životne sredine, turizam, infrastrukturu ali i zaštitu poljoprivredne. U Prostorni plan Grada Požarevca ugradili smo i plodne površine u doline reke Mlave, Morave i jednim delom, reke Dunav, gde imamo velike kapacitete za dalju proizvodnju svih grana poljoprivrede kao i stočarstva, rekao je gradonačelnik Požarevca prilikom prezentacije Grada na Sajmu lokalnih samouprava.\nPrivlačenje investitora verovatno je najvažniji motiv predstavljanja lokalnih samouprava na sajmovima ovog tipa. Gradonačelnik Ilić je istakao da grad Požarevac investitorima nudi novu Industrijsku zonu. Prva faza izgradnje Industrijske zone je u potpunosti završena a potencijalni investitori će moći da se odazovu na javni poziv. Razvija se i koncept druge faze Industrijske zone, na površini od dvadeset hektara.\n– Koncipiramo i revitalizaciju stare industrijske zone a suštinska razmišljanja odnose se na to da vratimo poljoprivredu tamo gde joj je mesto i na taj način da zadržimo stanovništvo u selima. Naš razvoj se ne zasniva samo na industriji i energetici već i na poljoprivredi koja je uvek bila stožer razvoja našeg kraja i čitave zemlje, rekao je Ilić.\nNa Sajmu se, u sklopu prezentacije grada, predstavila i kancelarija za Lokalni ekonomski razvoj grada Požarevca koja sprovodi aktivnosti iz Strategije održivog razvoja preko osmišljavanja, izrade i realizaciju strateških dokumenata i razvojnih projekata. Kancelarija održava stalne kontakte sa lokalnom poslovnom zajednicom, pruža joj pravnu i tehničku podršku, daje savete i informacije. Na sajmu je kancelarija za LER predstavila investicione potencijale iz oblasti industrije i turizma, pre svega Industrijsku zonu ali i informacioni memorandum. Reč je o dokumentu koji sadrži podatke o pogodnostima i mogučnostima ulaganja. – Spremni smo za emitovanje obveznica ukoliko Grad odluči da se zaduži za finansiranje većih infrastrukturnih objekata kao što su opremanje Industrijske zone, vredno 254 miliona dinara, ili deo izvorišta „Ključ“, u vrednosti od 286 miliona, najavio je kordinator za lokanlni ekonomski razvoj Siniša Marjanović predstavivši i turističke potencijale. Požarevac nastupa sa idejom da se napravi okruženje koje poguduje investitorima i poboljšava kvalitet života građana.\nNa „Biznis bazi 2012“ i Sajmu lokalnih samouprava, osim Grada Požarevca, predstavile su se i ostale lokalne samouprave Braničevskog okruga.Opštine Braničevskog okruga i grad Požarevac imali su na beogradskom sajmištu jedinstvenu priliku da svoje mogućnosti za ukupan razvoj prezentiraju potencijalnim investitorima. Naime, povezivanje lokalnih vlasti i privrednika bio je glavni je cilj jedanestog Međunarodnog sajma preduzetništva „Biznis baza 2012“ i četvrtog Sajma lokalnih samouprava koji je protekle nedelje održan na Beogradskom sajmu. Sajam koji je ove godine imao jasan slogan „Poveži se“, otvorila je ministarska Regionalnog razvoja i lokalne samouprave Verica Kalanović istakavši da je održavanje ovakvih sajmova veoma važno, budući da njima opštine i gradovi, kao i preduzeća, predstavljaju svoje potencijale i sve što mogu da ponude u cilju unapređenja ekonomskog i lokalnog razvoja.\nNa „Biznis bazi 2012“ i Sajmu lokalnih samouprava, osim Grada Požarevca, predstavile su se i ostale lokalne samouprave Braničevskog okruga.


Propusti na sve tri kote\nNUNS je zabeležio 28 verbalnih pretnji, osam fizičkih napada, jedan napad na imovinu, dva slučaja nadzora (praćenja) i jedan slučaj diskriminacije novinara, navodi se u izveštaju „Srbija, indikatori za nivo slobode medija i bezbednosti novinara u 2017. godini“, koji je na konferenciji predstavila pravnica i istraživačica NUNS-a Marija Vukasović.\nFoto: NUNS, preuzeto sa danas.rs\nTokom izrade ovog izveštaja korišćena su tri indikatora: pravna zaštita medija i novinarska sloboda, položaj novinara u redakciji, profesionalna etika i nivo cenzure kao i bezbednost novinara.\nVukasovićeva je istakla da se smanjuje broj fizičkih napada, ali da raste broj verbalnih napada, pretnji putem interneta i društvenih mreža, a posebno broj pritisaka na novinare i druge medijske aktere.\nKako se navodi, 2016. godine evidentirana su 33 slučaja pritisaka na novinare i medije, što je za 16 više nego u 2015, dok je u prvih osam meseci 2017. godine zabeleženo 29 slučajeva: „Jedan od veoma opasnih pritisaka koje možemo okarakterisati kao etiketiranje novinara jeste slučaj kada je šef poslaničke grupe Srpske napredne stranke Aleksandar Martinović, najpre u Skupštini Srbije a potom i u emisiji ʼUpitnikʽ na Radio-televiziji Srbije, javno pokazao fotografije više građana koji su učestvovali na uličnim protestima ʼProtiv diktatureʽ, među kojima i novinare Nedima Sejdinovića, Antonelu Rihu, Dragoljuba Petrovića, Zorana Kesića i Dinka Gruhonjića“, kazala je Marija Vukasović navodeći nalaze ovog izveštaja.\nNUNS je podsetio i da je tokom polaganja zakletve predsednika Srbije Aleksandra Vučića ispred Skupštine Srbije napadnuto šest novinara, kao i da su u Srbiji i dalje nerešena ubistva troje novinara – Radislave Dade Vujasinović (1994. godine), Slavka Ćuruvije (1999) i Milana Pantića (2001).\nTUŽBE, PROTOKOLI, NAPADI: U izveštaju se navodi da je broj tužbi podnetih protiv novinara u vezi sa objavljivanjem informacija veliki i da je u posmatranom periodu podneto 508 tužbi, a u prvih osam meseci 2017. Podnete su 352 tužbe, a najviše su tuženi dnevni listovi Blic, Kurir i Informer. Dodaje se i da se stiče utisak da su sudovi u nekim slučajevima protiv novinara i medija postupali pod političkim uticajem i navodi se primer da je ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović, kao građanin, podneo tužbu protiv nedeljnika NIN zbog teksta „Glavni fantom iz Savamale“ i da veliki problem predstavljaju neujednačena sudska praksa i visoki iznosi naknade štete za medije, koji nisu u skladu sa praksom Evropskog suda za ljudska prava.\n„U Srbiji nije razvijena posebna politika koja bi podržala zaštitu novinara iako postoje određeni iskoraci“,ocenila je Vukasovićeva i podsetila da je u decembru 2016. godine potpisan Sporazum o saradnji i merama za podizanje nivoa bezbednosti između MUP, Republičkog javnog tužilaštva i sedam novinarskih i medijskih udruženja, kojim je predviđeno osnivanje Stalne radne grupe.\n„I dok, sa jedne strane, novinari i medijski stručnjaci smatraju da to jeste dobar korak u saradnji, ali su nezadovoljni načinom sprovođenja, predstavnik Republičkog javnog tužilaštva smatra da je potpisivanje Sporazuma veoma pozitivna stvar, da je implementacija počela dobro, doduše, uz određene poteškoće“, ukazala je Vukasovićeva.\nPosebno je naglasila da, uprkos zvaničnoj saradnji sa državnim organima i uspostavljenim određenim mehanizmima, postoji veliki broj nerešenih slučajeva.“ U posmatranom periodu, od ukupno 39 incidenata zabeleženih u bazi NUNS-a, 26 je još u postupku pred tužilaštvom, u 8 slučajeva je utvrđeno da nema elemenata krivičnog dela za koja se postupa po službenoj dužnosti, odnosno nema mesta za gonjenje, dok je u tri slučaja odbačena krivična prijava. U jednom slučaju doneta je prvostepena presuda, a u jednom je podnet optužni predlog“, navelala je ona.\nKao primere drastičnih slučajeva napada koji još nisu rešeni navela je pokušaj ubistva Dejana Anastasijevića 2007. godine, fizičke napade na Davora Pašalića 2014. i na Ivana Ninića 2015. godine.\n„U Srbiji ne postoje posebne institucije ili jedinice posvećene istrazi, gonjenju, zaštiti i sigurnosti novinara i pitanju nekažnjivosti. Jedini izuzetak predstavlja Komisija za razmatranje činjenica do kojih se došlo u istragama koje su vođene povodom ubistava novinara. Država i dalje ne obezbeđuje dovoljne resurse za istrage pretnji novinarima i nasilja nad njima, a to se pre svega odnosi na kadrovske kapacitete“, ocenila je Vukasovićeva i dodala da su anketirani eksperti saglasni da se istrage zločina nad novinarima ne sprovode brzo i efikasno, što pokazuje veliki broj nerešenih slučajeva napada na novinare i tri nerasvetljena ubistva novinara.\nKao veliki problem Marija Vukasović je navela i to što pojedini novinari žive i rade pod stalnom policijskom pratnjom kao merom zaštite njihove sigurnosti, a posebno zato što takva zaštita ponekad traje i više godina, kao što je to slučaj sa Vladimirom Mitrićem, novinarom Večernjih novosti iz Loznice.\nPRAVNA ZAŠTITA MEDIJA: Kada je reč o pravnoj zaštiti medija i novinarskih sloboda, Vukasovićeva je istakla da je u Srbiji sloboda medija zagarantovana Ustavom Republike Srbije i medijskim zakonodavstvom.\n„Novinari i medijski eksperti su saglasni u oceni da je sloboda novinara na niskom nivou i da već u dužem periodu imamo konstantan pad medijskih sloboda. To potvrđuju i razni međunarodni izveštaji. Najveći problem je u tome što postoji znatna kontrola medija i što oni rade pod velikim pritiskom. Ove godine je formirana Radna grupa za izradu nove strategije razvoja sistema javnog informisanja u Republici Srbiji do 2023 (u daljem tekstu Medijska strategija) i najavljene su izmene medijskih zakona“, ukazala je Vukasovićeva.\nProces donošenja medijskih zakona 2014. godine je, dodaje ona, po mišljenju eksperata, bio donekle transparentan i sami zakoni nisu loši, međutim, problem i dalje prestavlja njihova neadekvatna i ponekad zlonamerna primena.\n„U prethodnih godinu dana bilo je šest slučajeva blokiranja ili ograničavanja sadržaja na internetu, a u većini slučajeva razlozi za ukidanje su bila autorska prava. Jedan od slučajeva je uklanjanje sa jutjuba izjave ministra Aleksandra Vulina u kojoj iznosi neistine o novinarima Slobodanu Georgievu i Dušanu Mašiću“, naglasila je ona. Kao jedan od najvećih problema u medijskom prostoru Vukasovićeva je navela (ne)rad Regulatornog tela za elektronske medije (REM).\n„Regulatorno telo za elektronske medije (REM) ne koristi sve zakonom predviđene mogućnosti da sankcioniše postupanje suprotno zakonu, ne objavljuje sve dokumente koje je dužno da objavljuje po zakonu, ne sprovodi monitoring, a proces izbora novih članova Saveta (organa upravljanja REM-a) pratile su brojne kontroverze. Sve to, uz nepostojanje formalnih (zakonskih) garancija nezavisnosti, budi opravdanu sumnju da to telo nije nezavisno od političkih, ekonomskih i drugih centara moći, u čemu se u velikoj meri slažu i intervjuisani stručnjaci. REM je u 2016. izrekao četiri mere opomene i pet mera upozorenja“, objasila je Vukasovićeva.\nOna je navela i da je u intervjuu koji je radila sa Gordanom Sušom, medijskim stručnjakom i bivšom članicom Saveta REM-a, Sušaukazala na to da su medijski zakoni rađeni po meri vlasnika velikih televizijskih kuća a ne u interesu javnosti, kao i na to da postoje dva ključna parametra koji pokazuju da to telo nije nezavisno. „Da bi jedno telo bilo nezavisno ono mora da samostalno donosi odluke i da bude finansijski nezavisno. Međutim, REM za svaku svoju finansijsku odluku mora da traži saglasnost Vlade. Pa se dešavalo da Vlada usvoji finansijski plan za narednu godinu tek na isteku te godine. Novim zakonom monitoring službe koje su sastavni deo rada REM-a svrstane su u državnu administraciju, što je potpuno nelogično jer se ne finansiraju iz budžeta. REM kao nezavisno telo finansira se od nadoknada koje plaćaju elektronski mediji. Primera radi, Savet REM-a je još pre tri godine predlagao da se smanje te nadoknade, ali Vlada na to nije pristala. Takođe, izbor članova Saveta REM-a od strane Skupštine utiče na njegovu nezavisnost, jer naravno da će vladajuća većina u Narodnoj skupštini izabrati koga ona hoće. Primer za to je kako su prošli nezavisni kandidati od ovlašćenih predlagača – Milan Antonijević iz YUCOM-a i Snežana Stojanović-Plavšić. Nadležni odbor za kulturu i informisanje Skupštine Srbije poništio je ceo konkurs da bi u ponovljenom izboru ʼpobedioʽ Goran Peković koga je forsirala vladajuća koalicija. Jedan od načina koji bi smanjio politički uticaj vladajućih partija jeste promena zakona i da, na primer, članove Saveta REM-a biraju sami ovlašćeni predlagači, a ne Skupština“, rekla je Suša u tom intervjuu.\nVukasovićeva je navela i da postoji mišljenje da je jedan od najvažnijih vidova i mehanizama pritiska na nezavisne medije i držanje pod kontrolom ostalih medija pritisak preko oglašivača, odnosno da „imamo situaciju da se privatne i državne firme reklamiraju samo u takozvanim podobnim medijima“.\n„To je veoma opasan mehanizam jer dovodi u pitanje ekonomsku egzistenciju novinara i medija. Pored toga, kada radite u takvim okolnostima, odnosno kada ste svesni da prisustvo oglašivača u vašem mediju ne zavisi od kvaliteta informisanja, tiraža, gledanosti ili slušanosti nego od toga da li u svojoj uređivačkoj politici zastupate određene političke stavove, onda je tu na delu i autocenzura. Urednici i vlasnici medija znaju da će ostati bez oglašivača i značajnog prihoda ukoliko njihova uređivačka politika nije u skladu sa onim što je politički program vlasti“, rekao je Vukašin Obradović, urednik nedeljnika Vranjske u intervjuu koji je sa njim radila Vukasovićeva.\nPROJEKTI MIMO ZAKONA: Prema oceni Vukasovićeve, sufinansiranje projekata u oblasti javnog informisanja radi ostvarivanja javnog interesa prati, kao i prethodnih godina, dosta problema u praksi.\n„Početkom 2017. godine napravljene su izmene Pravilnika o sufinansiranju projekata za ostvarivanje javnog interesa, čime nisu rešeni postojeći problemi. Problemi počinju od samog raspisivanja konkursa, nema evaluacije projekata koji su prethodno dobili finansijsku podršku, nema sankcija za kršenje zakona i nije jasno precizirana obaveznost poštovanja predloga stručne komisije o tome koji će se projekti podržati budžetskim novcem. Prema evidenciji NUNS-a, najčešće nepravilnosti su se odnosile na to da nisu predviđeni najviši i najmanji iznos sredstava koji može biti dodeljen za pojedinačni projekat. Sporno je i to što se za članove stručnih komisija sve češće imenuju kandidati nereprezentativnih, javnosti nepoznatih novinarskih i medijskih udruženja, dok se ignorišu kandidati najvećih udruženja kao što su NUNS, UNS, ANEM, NDNV i Lokal pres“, rekla je Vukasovićeva.\nPo mišljenju pojedinih stručnjaka, sve je počelo od loše sprovedene privatizacije medija i pokušaja da država izađe iz medijskog vlasništva:\n„Došlo je do toga da mi imamo problem da to formalno-pravno funkcioniše – raspisuju se konkursi, raspodeljuju se velike pare ali faktički kontrola tog novca ide u dva pravca; služi kao pomoć medijima da opstanu, što nije smisao zakona, i služi za kontrolu medija ili zahvalnosti određenim medijima koji podržavaju vlast ili druge centre moći. Ima dosta i drugih problema jer nema evaluacije odobrenih projekata i nema sankcije za kršenje zakona. Ovde postoji i velika odgovornost struke jer je ona pristala na kompromise u zakonu zbog toga što postoji ocena da su mediji u Srbiji siromašni pa im kroz ovaj proces treba dati para da opstanu. Takođe, struka nije uspela da se usaglasi koji su kriterijumi da neko odlučuje o tome da se nekome da određena količina novca.“\nProblem predstavljaju i tužbe u upravnom sporu protiv odluke kojom organ javne vlasti dodeljuje sredstva na javnom konkursu, jer su se pokazale kao neadekvatno pravno sredstvo budući da sami upravni sporovi dugo traju, a čak i povoljne odluke po tužioca ne pružaju adekvatnu satisfakciju. Naime, kada sud utvrdi da je osporeno rešenje nezakonito, on ga poništi i vrati organu koji je raspisao konkurs na ponovno odlučivanje, zbog čega se to pokazalo kao neefikasno. Pored toga, u svom ukupnom delokrugu upravni sudovi su zatrpani velikim brojem predmeta i zato postupci dugo traju. Vukasovićeva je ukazala i na to da Miloš Stojković, advokat koga je intervjuisala, navodi kao glavni problem to što upravni spor gotovo nikad ne ulazi u spor pune jurisdikcije, ne uzima ovlašćenje da sam reši određeni spor nego ga vraća na ponovno odlučivanje organu koji je u prvom stepenu doneo rešenje.\n„I tada dolazimo do situacije da ukoliko bi bila ukinuta odluka o raspodeli sredstava iz 2015. Godine, to bi značilo da bi organ lokalne samouprave morao da raspiše novi konkurs za dodelu sredstava iz 2015. godine u 2017. Godini, a taj projekat je već realizovan, data su sredstva, došli smo u fazu evaluacije projekta, dostavljeni su finansijski izveštaji, raspisan je novi konkurs“, naveo je Stojković.\nKLEVETA: Kada je reč o kleveti, Vukasovićeva je naglasila da je ona u Srbiji dekriminalizovana, dok je uvreda i dalje krivično delo po Krivičnom zakoniku.\n„U poslednjih nekoliko godina, pa i u posmatranom periodu, prilično je veliki broj tužbi koje su protiv novinara podnete u vezi sa objavljivanjem informacija u medijima. Jedno istraživanje je pokazalo da je u postupku za prvostepenu presudu sudu trebalo u proseku godinu dana i četiri meseca, a čak u 25 odsto slučajeva postupak traje duže od dve godine. Snažan je utisak da su sudovi u nekim slučajevima protiv novinara i medija postupali pod političkim uticajem“, ukazala je Vukasovićeva.\nKao primer navela je tužbu i sudski postupak u slučaju Nebojše Stefanovića, ministra policije, protiv nedeljnika NIN. Dodala je da veliki problem predstavljaju neujednačena sudska praksa, kao i visoke naknade nematerijalne štete koje se dosuđuju u parničnom postupku, neadekvatne za medije koji ionako teško posluju, a koje nisu ni u skladu sa praksom Evropskog suda za ljudska prava.\nDISKRIMINACIJA: Politički pluralizam u medijima je generalno zagarantovan Zakonom o javnim medijskim servisima, propisana je obaveza javnog medijskog servisa da poštuje i podstiče pluralizam političkih, verskih i drugih ideja. REM vrši nadzor nad radom emitera u Republici Srbiji i dužan je da zaštiti medijski pluralizam u vreme izbora. Ali…\n„Iako je REM obavezan da vrši nadzor nad radom RTV emitera, to ne pokazuje radom, što se može zaključiti na osnovu njihove odluke da neće obaviti monitoring predizborne kampanje za predsedničke izbore 2017. godine, već da će raditi samo po prijavama. Kao i prethodne godine i ove godine je jedan od pokazatelja ʼuspešnogʽ rada REM-a to što, prema mišljenju većine anketiranih novinara i stručnjaka, političke partije i kandidati za predsedničke izbore nisu imali fer i ravnopravan pristup medijima ni za vreme predizborne kampanje niti mimo predizborne kampanje“, naglasila je Vukasovićeva.\nDodala je da u Srbiji nema licenciranja novinara, kao i da je u poslednjih godinu dana posebno izraženo to da se novinarima praktično zabranjuje da izveštavaju sa određenih mesta, kao i da se pojedini novinari, odnosno mediji ne pozivaju na određene događaje.\n„Radi ostvarivanja prava na pristup informacijama od javnog značaja zakonom je propisana institucija Poverenika za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti. To je jedna od retkih oblasti gde je primena zakona na boljem nivou. Međutim, i dalje najveći problem predstavljaju javna preduzeća koja svesno ne daju informacije i onda plaćaju kazne novcem koji delom dobijaju iz budžeta, što zapravo znači da kazne plaćaju sami građani. Kao i u prethodnom periodu problem predstavlja i to što se ceo postupak odugovlači, pa se Povereniku podnosi veliki broj žalbi. Sve to zapravo pokazuje da državni organi ni dalje nisu transparentni, sa čime se saglasila većina intervjuisanih novinara“, ocenila je ona.\nProfesionalna etika i nivo cenzure\nVukasovićeva je navela i da veoma malo medija u Srbiji poseduje interna pravila o uređivačkoj nezavisnosti od vlasnika i upravnih organa, u kojima je odnos između vlasnika, menadžera i redakcija jasno odvojen pravnim aktom.\n„Jedan takav redak medij je internet-portal Južne vesti“, ističe se u izveštaju. Napomenuto je i da većina medija priznaje Kodeks novinara Srbije, ali nema svoj interni kodeks, odnosno da čak ni javni medijski servisi nemaju posebne etičke kodekse. Ona je navela i da autocenzura i dalje predstavlja jedan od ključnih problema novinarstva u Srbiji.\nNasilje nad novinarima NUNS Pretnje novinarima REM\n← Čiji je naziv “Šta radite bre?”\nMogu li lažne vesti biti zabranjene →


GRAOVAC - Pravne usluge - Advokatska kancelarija Graovac\nMi smo advokatska kancelarija specijalizovana za zaštitu intelektualne svojine sa ogromnim iskustvom u registrovanju, licenciranju i ostvarivanju patenata, žigova, autorskih prava i drugih oblika intelektualne svojine.\nNudimo i pružamo savetodavne i konsultantske usluge u vezi sa svim pitanjima intelektualne svojine.\nNudimo i pružamo zastupanje pred lokalnim organom za zaštitu intelektualne svojine i drugim državnim organima u svim postupcima za registrovanje, zaštitu, ostvarivanje i odbranu prava intelektualne svojine, naročito:\nPružamo usluge usmerene na sticanje patenta, uključujući savetovanje, izradu, pripremanje, podnošenje i vođenje postupka povodom nacionalnih i međunarodnih prijava patenata.\nPružamo i druge usluge u vezi sa patentima, uključujući prenos prava, licenciranje, održavanje prava, pretrage baza, praćenje pronalaska.\nVodimo postupak u nacionalnoj fazi PCT prijave patenta kao i priznanje EP evropskih patenata.\nDajemo mišljenja i savete u vezi pitanja da li je predloženi žig podoban za registrovanje kao i o postupku registrovanja.\nVršimo pretrage raspoloživih žigova u nameri da utvrdimo da li postoji mogućnost konflikta sa ranijim prijavama/registracijama žigova.\nPodnosimo prijave i vodimo postupak sve do sticanja registracije.\nOstvarujemo i branimo prava iz žiga.\nSavetujemo i preduzimamo mere u slučajevima povrede žiga.\nDajemo savete o pitanjima da li je predloženi dizajn podoban za registrovanje kao i o postupku registrovanja.\nREŠAVANJE SPOROVA I SUDSKI POSTUPCI\nIza nas je veliko iskustvo i uspeh u rešavanju sporova i postupcima pred sudovima.\nPosedujemo sopstvenu bazu podataka sa kompletnom dokumentacijom koja nam omogućava da pratimo sve rokove za održavanje prava intelektualne svojine naših klijenata, uključujući rokove za plaćanje anuiteta kod patenata/dizajna, obnavljanje važnosti žigova i drugih periodičnih plaćanja.\nNaš sektor za održavanje važnosti prava u stanju je da pruži usluge održavanja portfolija prava intelektualne svojine\nPRETRAGE I PRAĆENJE\nIzvršavamo brzo i efikasno različite vrste pretraživanja u vezi sa patentima, žigovima i dizajnom.\nTakođe vršimo usluge praćenja i nadzora u cilju otkrivanja mogućih sukobljavanja sa stečenim pravima intelektualne svojine naših klijenata.\nObezbeđujemo registrovanje i praćenje internet domena uključujući zastupanje u rešavanju sporova.\nSavetujemo, pripremamo i podnosimo prijave za zaštitu biljnih sorti i prava oplemenjivača pred organima za zaštitu.\nObezbeđujemo visoko kvalitetno prevođenje patentnih prijava i drugih pratećih dokumenata na lokalne jezike. Naši patentni prevodioci su specijalizovani za određene tehničke oblasti i stvaraju verne prevode koji slede duh samog pronalaska i lokalnog jezika.\nCARINSKI NADZOR PRAVA INTELEKTUALNE SVOJINE\nPostupamo pred Upravom Carina u postupcima koji se odnose na carinske mere predviđene za sprečavanje prelaska krivotvorene robe preko granice. U tu svrhu podnosimo prijave za carinski nadzor i u slučajevima otkrivanja krivotvorene robe hitno postupamo i preduzimamo sva pravna sredstva u clju zaplenjivanja i konačnog uništavanja takve robe.\nAdvokatska kancelarija specijalizovana isključivo za zaštitu intelektualne svojine.


RTS :: Borisov odbio da se sastane sa Ivanovom u Sofiji\nRegion Borisov odbio da se sastane sa Ivanovom u Sofiji\nčetvrtak, 14. jun 2018, 11:55 -> 19:46\nBorisov odbio da se sastane sa Ivanovom u Sofiji\nPremijer Bugarske Bojko Borisov odbio je susret sa makedonskim predsednikom Đorđem Ivanovom, koji je planiran za sutra, zbog odnosa šefa makedonske države prema dogovorenom sporazumu o novom imenu te bivše jugoslovenske republike.\nPredsednik Đorđe Ivanov savršeno dobro zna da Bugarska najviše želi da se Makedonija pridruži EU i NATO-u i da doživi prosperitet, rekao je Borisov u jednoj od mnogobrojnih današnjih izjava, nakon što je odlučio da odbije da razgovara sa makedonskim predsednikom.\nDodao je da se prema Ivanovu uvek ponašao sa velikim poštovanjem, ali da sada ne želi da se meša u rad makedonskih institucija kada je reč o sporu sa Grčkom.\nBorisov je dodao da je ovaj spor blokirao Makedoniju decenijama.\nSusret Đorđa Ivanova sa Bojkom Borisovom bio je deo zvaničnog programa posete makedonskog predsednika Sofiji.\nBugarski portal 24 sata je naveo da je Borisov navodno naložio i ministarki inostranih poslova Bugarske, Ekaterini Zaharijevoj, da takođe ne prihvati susret sa Ivanovom.\nPodseća se da je poseta zamenice premijera i ministarke Zaharijeve Skoplju planirana za 15. i 16. jun.\nNa pitanje da li će doći do susreta Borisova i Zaharijeve sa Ivanovom, iz Ministarstva spoljnih poslova u Sofiji je saopšteno:\n"Naš stav je principijelan i jasan, kao i cele međunarodne zajednice. Integracija u EU i NATO je ključna za budući razvoj naše susedne države, i to ne treba dovoditi u pitanje."\nPrema programu posete bilo je planirano da se sa premijerom i ministrom inostranih poslova, razgovara i o sporazumu o sporu sa Grčkom oko imena.\nIvanov: Zakleo sam se da će poštovati Ustav\nĐorđe Ivanov je na konferenciji za novinare nakon razgovora sa bugarskim kolegom Rumenom Radevom rekao da je Borisov odabrao stranu, a da nije shvatio glavni cilj svog predsedavanja Unijom.\nMakedonski predsednik ocenio je da su bugarski novinari pali pod uticaj stranih faktora i dela bugarske vlasti kada su za njega rekli da svojim odlukama destabilizuje Makedoniju.\n"To su spekulacije. Ja ne destabilizujem Makedoniju i ne prihvatam takve kvalifikacije. Ja nisam prepreka stabilnosti regiona. Znam ko je odgovoran za stanje u Makedoniji, znam ko ugrožava njenu budućnost, znam kome smeta pravo prosperiteta jedne nacije. Dakle, budite umereni u svojim kvalifikacijama i ne podležite stranim uticajima", rekao je Ivanov.\nIvanov je naglasio da se zakleo da će poštovati Ustav.\n"Ne mogu prihvatiti čin koji je u suprotnosti sa zakonima i ustavom Makedonije. Tak sporazum je lični čin, po mom mišljenju, premijera koji pritom nije uzeo u obzir sve posledice jednog takvog sporazuma", rekao je Ivanov.\nIstakao je da postignuti dogovor Ciprasa i Zaeva o novom imenu Makedonije ne zatvara spor koji traje duže od četvrt veka, već da naprotiv otvara mnoga druga pitanja, stvarajući, kako je rekao, veliku neizvesnost i nesigurnost za Makedoniju i za region.\nIvanov je objasnio da je prvi put upoznat sa dokumentom u njegovom kabinetu i da nijednog trenutka nije bio uključen u dogovor.\nOn je izjavio da je Borisov preuzeo odgovornost za odbijanje susreta i dodao da bugarski premijer ne razume šta je glavni cilj EU.\n"Premijer Bojko Borisov je preuzeo odgovornost zbog odbijanja da se sastane sa mnom, ali on ne razume glavni cilj EU", rekao je Ivanov nakon susreta sa bugarskim predsednikom Rumenom Radevim.\nRadev je rekao da Bugarska treba da razgovara ne samo sa vladom, već i sa predsednikom države, parlamentom i predstavnicima opozicije u Makedoniji.\nIvanov je juče odbio da prihvati dogovoreni sporazum sa Grčkom, prema kojem bi se, između ostalog, ta bivša jugoslovenska republika ubuduće zvala Republika Severna Makedonija.\nVlada Austrije na tankom ledu – sukob Kurca i Kikla\nCipras: Gruevski nikada nije želeo da pregovara\n"Lijepa li si" zasenila Merkelovu\nPripadnici oružanih snaga Albanije i tzv. Kosova stigli u Zadar


Kurs i obuka za primenu matematičkih izračunavanja u biznisu\nPrimena matematičkih izračunavanja u biznisu - Audio verzija\nIzneta je najiskrenija preporuka da svi direktori kompanija, kako u privatnom, tako i u državnom vlasništvu pohađaju predavanja koja obuhvata stručni kurs i obuka za primenu matematičkih izračunavanja u biznisu. Pomenuta edukacija biće bez ikakve sumnje veoma korisna i za osobe koje upravljaju pojedinim sektorima u odgovarajućim firmama, kao i za takozvane main branch menadžere, koji rukovode radom odeljenja velikih korporacija ili banaka. Bilo bi veoma dobro da se sa temama koje će se obrađivati tokom naznačenog programa upoznaju i zaposleni i menadžeri sektora za razvoj proizvoda, te tako u velikoj meri doprinesu uspehu poslovanja svoje kompanije.\nSvi koji žele da pohađaju ovu obuku imaju obavezu da se najpre za to prijave na neki od predviđenih načina, te da tom prilikom nadležnom službeniku daju svoje lične podatke, tačnije ime i prezime, datum rođenja i broj mobilnog ili fiksnog telefona na koji mogu biti kontaktirani u cilju pružanja daljih informacija. Navedeni postupak moguće je izvršiti u svakom predstavništvu Obrazovnog centra Akademije Oxford, koja se nalaze u više od 20 gradova na području naše zemlje, preko telefona ili slanjem poruke odgovarajućeg sadržaja na mejl adresu organizatora. Nakon toga, svi prijavljeni su dužni da prisustvuju upisnoj proceduri, koja će se sprovesti u određenoj poslovnici pomenute institucije, a biće potrebno i da tada ovlašćenom licu predaju tražena dokumenta. Na vreme će, svakako dobiti sva obaveštenja o zvaničnim spisima koje valja da u tu svrhu pribave, a takođe će saznati sve i o tačnom mestu i terminu održavanja upisa.\nU slučaju da su polaznici na edukaciju prijavljeni pojedinačno, biće u prilici da rade na klasični način, a tada će imati časove u najbližem predstavništvu organizatora, odnosno u tamošnjim prostorijama koje su opremljene u skladu sa svim standardima savremenog obrazovanja, gde će dolaziti prema utvrđenoj satnici. Oni, takođe mogu da pohađaju i online seminar za primenu matematičkih izračunavanja u biznisu, kada će nastavu pratiti preko interneta, a uz pomoć svojih kompjutera. Upravo je zbog toga potrebno da pre početka kursa na njih instaliraju namenski softver, pomoću koga će moći da se edukuju na ovakav način. To je prilično jednostavan postupak, te se smatra da će većina prijavljenih uspeti da ga obavi bez ikakvih problema. Ipak, svi kojima bude potrebna neka pomoć, svakako mogu da se obrate članovima tima tehničke podrške, koji funkcioniše u svakoj poslovnici pomenute obrazovne institucije.\nPošto se opredele za online ili standardnu nastavu, ovi kandidati treba i da naznače da li žele da rade pojedinačno, u grupi ili sa još jednim polaznikom, kao partneri. Ukoliko njihov izbor bude individualna edukacija, biće jedini koje će nadležni profesor da podučava, pa će tako moći da očekivane rezultate ostvaruju tempom koji im odgovara i da usvajaju znanja na način koji je lično njima prihvatljiv, s obzirom na to da neće morati nikome da se prilagođavaju. Pored toga, ovlašćeni predavač će biti u prilici da pažljivo prati njihov napredak, te da na kraju svake etape daje komentare o postignutom i eventualno ukaže na teme ili oblasti na kojima bi još valjalo da se poradi. Takva interakcija će omogućiti prijavljenom da lako i brzo dostigne predviđene obrazovne ciljeve, čemu će doprineti i prilična fleksibilnost u utvrđivanju rasporeda rada. Polazniku će, naime biti omogućeno da navede kada smatra da bi bilo najbolje da obuka počne, te koji termini i ritam održavanja predavanja mu najviše odgovaraju. Ukoliko taj predlog usvoje koordinator za nastavu u konkretnom predstavništvu organizatora i nadležni profesor, raspored koji je kandidat naveo će postati zvaničan i po njemu će se sprovoditi nastava sve vreme trajanja seminara.\nOsobe za koje se bude organizovala poluindividualna obuka i kurs za primenu matematičkih izračunavanja u biznisu prisustvovaće časovima zajedno sa još jednim polaznikom i funkcionisati kao tandem u obrazovnom radu. Oni će se međusobno pomagati, sarađivati i biti jedno drugom podrška tokom edukacije, a svoje vidike moći će da prošire i putem razmene mišljenja, ideja i iskustava vezanih za teme koje će se obrađivati tokom nastave. Osim toga, imaće priliku da u znatnoj meri utiču na svoj raspored rada, jer će se najpre između sebe, a potom sa svojim predavačem i koordinatorom za nastavu u okviru navedene institucije dogovarati oko svega što se odnosi na organizaciju nastave. Na taj način će zajednički odrediti kada će program početi da se sprovodi, te kojim danima i u koliko sati će se održavati predavanja, i tako sa manje stresa i opterećenja proći ovu obuku.\nU ponudi je takođe i grupni seminar koje se konceptualno bitno razlikuje od već pomenutih modela edukacije. Pre svega, svaki član grupe je u obavezi da poštuje termine koje unapred bude odredio koordinator za nastavu u datom predstavništvu organizatora, ali i da se prikloni dinamici rada koja je blagovremeno definisana. Radi se o tome da prosto nije moguće napraviti plan delovanja koji će podjednako da odgovara svim kandidatima koji su se prijavili za grupnu obuku, te im stoga neće biti omogućeno da u vezi sa rasporedom iznose svoje lične zahteve. Da bi grupa mogla da se oformi, potrebno je da obuhvata najmanje četvoro polaznika, budući da će se između manjeg broja osoba teško uspostaviti bogata i svrsishodna interakcija, koja predstavlja sredstvo postizanja predviđenih obrazovnih ciljeva kod ovog pristupa. S druge starne, da bi svaki član grupe dobio dovoljno prostora i vremena za lični napredak, navedenu edukaciju ne može da istovremeno prati više od osmoro kandidata.\nKada je potrebno organizovati nastavu za zaposlene u nekom preduzeću, sprovodi se korporativni kurs i obuka za primenu matematičkih izračunavanja u biznisu koji polaznici, po sopstvenom izboru mogu da prate uživo ili preko interneta. Oni koji se odluče za klasične časove moći će da se edukuju u moderno opremljenim prostorijama njima najbliže poslovnice pomenute institucije, u adekvatnom prostoru u firmi za koju rade, ali i na svakoj drugoj lokaciji gde ima zadovoljavajućih tehničkih uslova za kvalitetno sprovođenje i praćenje predavanja. O svim karakteristikama koje odabrano mesto za rad mora da poseduje na vreme će biti informisan zvanični predstavnik konkretne kompanije, a on će uz to imati zadatak i da, u dogovoru sa koordinatorom za nastavu u određenom predstavništvu organizatora utvrdi termine i ritam održavanja časova, kao i datum kada će edukacija za ove kandidate da startuje.\nČime se tačno bavi specijalizovani seminar za primenu matematičkih izračunavanja u biznisu?\nDanašnje poslovanje nameće primenu savremenih naučnih metoda u svim fazama proračunavanja, analiziranja i odlučivanja. Nekada je matematika bila osnovni alat za prirodne nauke i tehničke discipline, ali se u drugoj polovini 20. veka u ekonomiji pojavila potreba za metodama planiranja i donošenja odluka na bazi nauke, a ne na osnovu iskustva ili intuicije. Stoga će predavači već na časovima kojima počinje stručna obuka i kurs za primenu matematičkih izračunavanja u biznisu istaći da se savremene naučne metode baziraju na primeni matematike u ekonomiji i to prvenstveno matematičkih disciplina: statistike, teorije odlučivanja, teorije igara, procentnog i interesnog računa, numeričke analize i računarske algebre. Praktično i ne postoji segment privrednog poslovanja u kojem se ne koriste pojedini elementi primenjene matematike, naročito prilikom korišćenja kompjuterskih aplikacija razvijenih za potrebe rešavanja ekonomskih problema. Polaznicima će biti napomenuto da je za današnje poslovne ljude, direktore sektora, menadžere, stručnjake zaposlene u službi za razvoj, neophodno je da poseduju osnovna znanja i razumeju suštinu svih procesa koji se dešavaju prilikom izvršavanja zadataka kojima se bave kompjuterske aplikacije za računanje kod diskontovanja, ukamaćivanja, procentnog računa, prostog i složenog interesnog računa ili procene o ulaganju kapitala na osnovu kocepta vremenskog vrednovanja novca.\nGrubo rečeno, edukacija će biti podeljena u četiri segmenta, to jest modula, pa će se tako na predavanjima koja uključuje kurs i obuka za primenu matematičkih izračunavanja u biznisu najpre govoriti o procentnom računu, sa kojim se zapravo svakodnevno susrećemo. Predavači će polaznicima objasniti da jedan procenat neke veličine, koja se naziva glavnica predstavlja naime stoti deo te veličine. Ako je poznat jedan podatak, onda je lako izračunati bilo koji drugi jer je osnova procentnog računa postavljanje proporcije koja daje srazmeru pojedinih procentnih delova.\nZatim će biti reči o vremenskoj vrednosti novca, koja predstavlja osnovu savremenog upravljanja finansijskim sredstvima. Suštinsko pitanje je na koji način uložiti raspoloživ novac da bi, posle određenog vremena to donelo najveću ili najsigurniju dobit. Predavači će napomenuti da se ova problematika naziva kratkoročni finansijski menadžment, te da se primenom metoda finansijske matematike daje odgovor na pitanje kako uporediti dobitak na osnovu dugoročnih ulaganja sa izvesnim prihodima, to jest kamatom, sa dobitkom koji donosi trenutno raspolaganje novcem. Jednostavnije rečeno, na pomenuti način se dolazi do saznanja o mogućnosti sravnjivanja vrednosti gotovine koju ćemo imati u budućnosti sa onom koju posedujemo u sadašnjem trenutku. Pojmovi koji se pojavljuju u ovakvoj vrsti proračuna nazivaju se kamatna stopa, jednostavna kamata, složena kamata, diskontni kamatni faktor, anuitet, stopa inflacije, efektivna godišnja kamatna stopa, amortizacija zajma i slični, te će sve njih nadležni stručnjaci detaljno predstaviti prisutnima i objasniti vidove njihove primene u poslovanju.\nSvi koji budu pohađali seminar za primenu matematičkih izračunavanja u biznisu biće upoznati i sa pojmom interesnog računa, čiji je osnovni element kamata. Predavači će objasniti da se u situaciji kada se na kraju godine kamata ne dodaje kapitalu, već se podiže radi o prostom interesnom računu, dok je u slučaju da se kamata ne podiže, nego se dodaje početnom kapitalu reč o složenom interesnom računu, gde se u sledećoj godini obračunava i kamata na kamatu. Između ostalog, polaznici će saznati da obračunski period za kamatu ne mora da bude jedna godina, nego je moguće da se ovaj postupak vrši na polugodišnjem, tromesečnom ili u nekom drugom vremenskom intervalu. U takvim slučajevima, iako na prvi pogled godišnja kamata ima istu nominalnu vrednost, dešava se da banka uvek pronađe način da bolje prođe nego preduzeće koje uzima kredit ili koje dugoročno ulaže novac.\nTokom edukacije, kandidati će imati priliku i da postavljaju pitanja svojim profesorima, diskutuju o konkretnim pitanjima, te kroz dobro osmišljenu interakciju ostvaruju predviđeni napredak. Tako će u potpunosti ovladati korišćenjem procentnog računa i razumeti smisao vremenske vrednosti novca, ukamaćivanja, eskontovanja i diskontovanja i sve ostale bitne pojmove finansijske matematike.\nU koje vreme i gde se odvija obuka i kurs za primenu matematičkih izračunavanja u biznisu?\nKandidati koji budu želeli da se edukuju nezavisno od ostalih imaće mogućnost i da u velikoj meri sami definišu svoj raspored rada, to jest da odrede kada će individualni kurs i obuka za primenu matematičkih izračunavanja u biznisu da počne, te kojim danima i u koliko sati će se održava. Da bi, međutim ovaj plan delovanja postao validan, sa njim moraju da se saglase i ostali učesnici u obrazovnom procesu, što će reći nadležni profesor i koordinator za nastavu u okviru institucije organizatora. Pomenuti tip nastave odvija se u skladu sa pravilom „jedan na jedan“, što znači da ovlašćeni stručnjak podučava samo jednog polaznika, u potpunosti mu se posvećuje i, shodno tome može da mu omogući da predviđena znanja usvaja sopstvenim tempom. Tokom seminara, profesor svakako nastoji da polaznika maksimalno uključi u komunikaciju, te sa njim diskutuje u vezi sa konkretnom temom, podstiče ga da postavlja pitanja i iznosi svoje mišljenje, te na osnovu toga stiče uvid u njegove kompetencije.\nMogućnost da utiču na svoj raspored rada imaće i kandidati koji budu radili u paru, to jest prema principima poluindividualne nastave. Oni će, zapravo imati priliku da zajedno sa svojim predavačem i ovlašćenim predstavnikom pomenute obrazovne institucije preciziraju termine održavanja časova i datum za početak programa koji im najviše odgovaraju, kao i uopšteni tempo sprovođenja nastave.\nSvi koji budu pohađali grupni seminar za primenu matematičkih izračunavanja u biznisu moraće, međutim da prihvate termine i učestalost odvijanja predavanja, kao i vreme startovanja edukacije koje je prethodno odredio koordinator za nastavu u odgovarajućoj poslovnici organizatora i u vezi sa tim neće moći da ističu nikakve lične zahteve niti primedbe. Kompletna obuka će se sprovoditi prema tako utvrđenom rasporedu jer će se na taj način svi polaznici staviti u isti rang i niko neće biti povlašćen u odnosu na ostale. Preciznije rečeno, kako nije moguće usvojiti tempo delovanja kojim će svi članovi grupe biti podjednako zadovoljni, jednostavno će morati da se prilagode planu koji im je nametnut sa strane. U okviru jedne grupe moći će da ih se obučava minimum četvoro, a najviše osmoro, budući da se smatra da je taj broj polaznika najpogodniji za uspostavljanje kvalitetne interakcije, ali i obezbeđivanje adekvatnog individualnog napretka svakog od njih.\nBilo da se odluče za pojedinačni, rad u paru ili grupi, kandidati mogu nastavu da prate uživo ili preko interneta. Oni koji izaberu prvu opciju moraće da u određeno vreme dolaze u najbliže predstavništvo pomenute institucije i tamo u savremeno opremljenim prostorijama pratiti predavanja ovlašćenih stručnjaka. S druge strane, polaznici koji budu želeli da se edukuju online moraće da se za to na odgovarajući način pripreme, te da pre početka sprovođenja časova na svoj kompjuter instaliraju tačno određenu vrstu softvera, što će po svoj prilici uspeti da urade samostalno jer pomenuti postupak nije posebno komplikovan. Ako se ipak ne snađu, mogu da se svakoga dana tokom radnog vremena obrate informatičkim stručnjacima koji rade u svim poslovnicama organizatora.\nKandidati koji su zaposleni u nekom preduzeću i žele da pohađaju ovu edukaciju radiće prema rasporedu koji zajednički utvrde ovlašćeni predstavnik njihove kompanije i koordinator za nastavu u instituciji organizatora. Ova dva ovlašćena lica definisaće, dakle kada počinje korporativna obuka i kurs za primenu matematičkih izračunavanja u biznisu, te kojim danima i u koliko sati će dotični polaznici imati predavanja. Oni takođe mogu da se opredele za online i klasični način rada, s tim da standardna nastava ne mora isključivo da se sprovodi u okviru određene poslovnice pomenute institucije. Prema sopstvenom izboru, polaznici mogu ovakve časove da pohađaju i u svom radnom okruženju ili na bilo kom drugom mestu koje odaberu, pod uslovom da tamo ima zadovoljavajućih mogućnosti za neometani tok obrazovnog procesa.\nNa koji način se sprovodi kurs i obuka za primenu matematičkih izračunavanja u biznisu?\nOsobe koje su na edukaciju prijavljene u statusu fizičkih lica nastavu mogu da prate na nekoliko načina, a na raspolaganju su im, između ostalog rad preko interneta i klasična, frontalna predavanja. Kandidati koji odaberu online seminar za primenu matematičkih izračunavanja u biznisu moraće da, pre nego što časovi počnu na svoj kompjuter instaliraju specijalni tip softvera, što će najverovatnije moći da urade samostalno. Ukoliko im ipak bude potrebna određena pomoć ili budu imali nekih dodatnih pitanja, mogu se svakoga dana u toku radnog vremena obratiti IT stručnjacima u svakom predstavništvu organizatora. Klasična predavanja će se, prema definisanom rasporedu odvijati u odgovarajućim prostorijama određene poslovnice navedene institucije i polaznici koje se za njih opredele tamo treba da dolaze i prate predavanja stručnjaka.\nKako klasično, tako i online odvija se i korporativna nastava namenjena radnicima u nekom preduzeću. Potrebno je, međutim napomenuti da oni koji budu želeli da časove pohađaju na standardni način ne moraju da se obučavaju samo u okviru najbližeg predstavništva organizatora, već i u svojoj firmi, to jest na svakom mestu koje ispunjava tehničke uslove za kvalitetno sprovođenje programa. Termine i učestalost održavanja predavanja, te datum startovanja edukacije odrediće u dogovoru ovlašćeni predstavnik konkretne kompanije i koordinator za nastavu u okviru institucije organizatora.\nNezavisno od toga da li časove prate preko interneta ili uživo, za osobe koje su prijavljene kao fizička lica i koje žele da rade u dinamičnoj atmosferi može da se organizuje grupna obuka i kurs za primenu matematičkih izračunavanja u biznisu, te da predavanja prate sa još najviše sedmoro, a maksimum još troje drugih kandidata. To je, naime odgovarajuća veličina grupe za kvalitetno odvijanje nastave, uspostavljanje kvalitetne interakcije i individualni napredak svakog pojedinca. Polaznici koji se odluče za ovakav pristup neće moći uopšte da utiču na datum kada će seminar da počne, kao ni na vreme i ritam održavanja predavanja, budući da će sve detalje obrazovnog procesa da utvrdi koordinator za nastavu u datom predstavništvu organizatora, a od članova grupe se očekuje da ih se strogo pridržavaju.\nZa pojedinačne kandidate nudi se i mogućnost pohađanja časova u paru, to jest poluindividualnog praćenja predavanja, kada predavač zapravo istovremeno podučava dvoje polaznika. Oni mogu da se, najpre između sebe, a zatim i sa svojim profesorom i koordinatorom za nastavu u odgovarajućoj poslovnici naznačene institucije dogovore oko datuma za početak kursa, kao i u vezi sa terminima i učestalošću održavanja časova i tako naprave raspored koji će ponajmanje remetiti njihov uobičajeni dnevni ritam.\nSvima koji smatraju da najbolje rezultate postižu samostalnim radom namenjen je individualni kurs i obuka za primenu matematičkih izračunavanja u biznisu, kada će zapravo biti jedini kojima će nadležni stručnjak držati predavanja. Ovi polaznici će moći da u znatnoj meri raspored rada prilagode svojim obavezama i načinu života, jer će vreme početka edukacije, termine i ritam sprovođenja časova odrediti u dogovoru sa svojim predavačem i ovlašćenim reprezentom institucije organizatora. Imaće i mogućnost da nadležnog stručnjaka pitaju sve što im nije jasno, da eventualno traže dodatna objašnjenja i tumačenja i na taj način proširuju svoje kompetencije i poznavanje konkretne oblasti. S obzirom na to da nemaju kome da se prilagođavaju, moći će da napreduju sopstvenim tempom i da tako vrlo temeljno savladaju teme na koje se odnosi navedeni obrazovni program.\nKoliko po planu traje seminar za primenu matematičkih izračunavanja u biznisu?\nNastavni fond predviđen za pomenutu edukaciju obuhvata 8 školskih časova, a navedeno je i da će oni da se sprovode u vidu dvočasa koji traju po 90 minuta, tokom 4 dana.\nNaznačeni tempo rada važi, međutim samo za polaznike čiji izbor bude grupna obuka i kurs za primenu matematičkih izračunavanja u biznisu, jer tada o svim detaljima obrazovnog procesa odlučuje isključivo koordinator za nastavu u određenom predstavništvu organizatora.\nKandidati za koje se bude sprovodila korporativna nastava imaće isti broj časova, ali ne obavezno i njihov raspored, jer će o tome zajednički da odlučuju zvanični predstavnik njihove kompanije i koordinator za nastavu u okviru pomenute obrazovne institucije.\nKada je u pitanju poluindividualni kurs i obuka za primenu matematičkih izračunavanja u biznisu, kao i individualna edukacija, to jest ona koja se sprovodi samo za jednu osobu predviđen je isti broj od 8 školskih časova, ali u takvim situacijama raspored rada u dogovoru definišu sami polaznici, ovlašćeni profesor i zvanični predstavnik institucije organizatora.\nSpisak gradova za kurs i obuku "Primena matematičkih izračunavanja u biznisu"


Privredi potrebni mikrokrediti i više lizinga | EurActiv Srbija\nPrivredi potrebni mikrokrediti i više lizinga\nObjavljeno : 04.02.2015.\t Tweet\nNajveća prepreka razvoju malih i srednjih preduzeća u Srbiji jeste što su jedini izvori finansiranja banke, ocenila je 4. februara Američka agencija za međunarodni razvoj (USAID). Izmenom regulative za rad nebankarskih mikrofinansijskih insititucija procenjeni priliv sredstava u srpsku privredu bi iznosio 869 miliona evra u roku od četiri godine, što bi dovelo do otvaranja 230.000 radnih mesta i uštede u državnom budžetu od 149 miliona evra godišnje, rezultati su USAID projekta, predstavljenog na konferenciji za novinare u Beogradu.\nNebankarske (nedepozitne) finansijske institucije su mikrofinansijske institucije, lizing i faktoring, a Srbija je, kako je istaknuto, jedina u regionu u kojoj kreditne usluge nude samo bankarske institucije.\nPošto srpsku privredu čine prevashodno mala i srednja preduzeća, odnosno u njima radi 65,3% svih zaposlenih u zemlji, stvara se 65,5% ukupnog prometa i 55,2% bruto domaćeg proizvoda (BDP), ocenjeno je da je neophodno stvaranja regulatornog okvira za rad tih finansijskih institucija.\nKako je rečeno, razgovori o zakonskom regulisanju rada mikrofinansijskih institucija, između Ministarstva finansija i Narodne banke Srbije (NBS) su u završnoj fazi, a jedini problem je ko će raditi supervizuju tih institucija.\nPredstavnici USAID su objasnili da mikrofinansijske institucije nisu banke u klasičnom smislu, već institucije koje daju kredite građanima koji ne zadovoljavaju uslove za dobijanje zajmove u bankama.\nPrema istraživanju Svetskog ekonomskog foruma, Srbija je na 125. mestu, od 144 zemalja po dostupnosti finansijskih sredstava za preduzetnike i najlošija je u regionu.\nPreduzetnicima su, kako je rečeno, potrebni mikro izvori finansiranja koji su njima prilagođeni, a raspon kredita koji nedostaje domaćem tržištu je od dve do 12 hiljada evra, za čije odobravanje klasične banke nisu zainteresovane.\nU Evropi već postoji mogućnost davanja mikrokredita, a procenat nevraćenih kredita je jednocifren i niži je od nenaplativih kredita u bankarskom sektoru.\nU Rumuniji je 2005. bilo osam mikrofinansijskih institucija sa kreditnim portfoiliom od 40 miliona evra, a danas postoji 130 takvih institucija koje raspoalžu s akapitalom od milijardu evra i one čini trećinu finansijskog sektora.\nKako je predočeno, mikrofinansijske institucije u Rumuniji su za prošlu godinu odobrile 160.000 kredita prosečne vrednosti od oko 6.000 evra. Kamate su u početku iznosile do 60 odsto godišnje, dok su danas ispod 30%.\nNeiskorišćen potencijal lizinga\nLizing je u Srbiji uređen skoro kao bankarski sektor, ali ga koristi svega 1% malih i srednjih preduzeća, dok je najčešći izvor finansiranja dozvoljeni minus, a porodica i prijatelji finansiraju 5,5% ovih firmi.\nU osam najrazvijenijih zemalja EU 40% malih i srednjih preduzeća koristi lizing, a stepen vraćanja sredstava iz lizinga je veći nego kod bankarskih transakcija.\nJedan od razloga za izmenu regulatornog okvira za lizing u Srbiji je što ga nepovoljan poreski tretman čini skupljim u odnosu na bankarske kredite, a drugi je neadekvatno regulisan operativni lizing.\nLizing je jedini izvor kapitala čija kamata podleže naplati PDV-a, te je, kako je rečeno, neophodno izmeniti Zakon o PDV u Srbiji, ali i olakšati uslove za dobijanje dozvole od NBS za osnivanje lizing kompanija.\nOsnivački kapital za lizing kompanije koje se bavi prometom pokretne imovine je oko 500.000 evra, a nepokretnom je oko pet miliona evra i taj novac je, kako je ukazano, "nepovratno zarobljen".\nUSAID predlaže da se definišu jasni kriterijumi za rad operativnog lizinga i da se izmene odredbe iz oblasti stečaja, likvidacije, izvršenja i obezbedenja, tako da pravno lice bude odgovorno za korišćenje predmeta lizinga, a ne lizing kompanije, što je sada slučaj.\nFaktoring je jedna od nebankarskih finansijskih institucija, koja pruža usluge kupoprodaje postojećeg nedospelog ili budućeg kratkoročnog potraživanja, po osnovu ugovora o prodaji robe, ili pružanja usluga u zemlji i inostranstvu.\nU Srbiji je registrovano 10 faktoring firmi, a njime se bavi i Agencija za osiguranje i finansiranje depozita (AOFI) i oko 10 komercijalnih banaka.\n: Srbija jedina u regionu u recesiji\n: Na šest osnovanih, deset ugašenih preduzeća


Zvizdićeve dimne bombe - Glas Srpske\nZvizdićeve dimne bombe\nŽeljka Domazet 28.06.2018 11:16\nUz mnoštvo problema koji na direktan ili indirektan način potresaju BiH jedan od najvećih je kriza koju su donijeli ilegalni migranti.\nNiko sa sigurnošću ne može reći koliko ilegalnih migranata krstari BiH, jer cifre kojima operišu zvaničnici nikako se ne slažu sa onim što je vidljivo na terenu. Ako zvaničnici u Unsko-sanskom kantonu kažu da ih samo na tom području ima oko tri i po hiljade i da domicilno stanovništvo strahuje da se kreće ulicama, iz Crvenog krsta tvrde da im samo na stanici u Sarajevu podijele više od hiljadu obroka, a iz Operativnog štaba za pitanje migracija da ih je u zemlju od početka godine ušlo oko sedam hiljada, od čega je oko trideset odsto još u BiH, onda je sasvim jasno da neko ne zna da broji.\nDa će problema sa ilegalnim migrantima i snalaženjem institucija BiH biti još i više najavljuju i zvaničnici iz Evropske unije, koji ne žele dati novac za adaptaciju objekta “Agrokomerca” u Velikoj Kladuši, jer po njihovom planu izbjeglički kamp u BiH trebalo bi da se gradi negdje u unutrašnjosti, što dalje od granice evropskog bloka. Od čega će BiH adaptirati ovaj objekat koji nerado ustupaju tamošnje vlasti niko ne odgovara.\nS druge strane kao da se ove stvari dešavaju negdje drugdje, zvaničnici sa nivoa BiH uglavnom tvrde da valjano upravljaju migrantskom krizom, i po sistemu “vjeruj više mojim riječima nego svojim očima” prvi čovjek Savjeta ministara Denis Zvizdić ne trepnuvši veli da BiH “nastavlja da upravlja migrantskom krizom na jedan vrlo ozbiljan način”. Oni koji se na terenu suočavaju sa problemom jasno kažu da je granica BiH šuplja kao rešeto i da na trideset i pet kilometara nepristupačnog terena može biti raspoređen jedan graničar, kao što trezveno konstatuje prvi čovjek Granične policije Zoran Galić. Onda je jasno da Zvizdić očigledno ne želi da vidi stvari koje su očigledne.\nGranična policija već odavno traži sredstva da bi graničari mogli da se obučavaju i spremni odu na granicu da je čuvaju, ali i tu je cijelu stvar zakočio Zvizdić. Naime već sedam mjeseci u njegovoj ladici stoji odluka za odobravanje sredstava za trajan smještaj Agencije za školovanje i stručno usavršavanje kojom je odobreno dodatnih 3,9 miliona maraka za ovaj objekat, ali Zvizdić ne želi da je potpiše. Koje su Zvizdićeve istinske namjere sa migrantima i da li možda od ove zemlje želi napraviti migrantski centar javno ne otkriva, ali je sasvim jasno da se graničari moraju obučiti i da na granicu ne može da se uputi neko sa ulice.\nTvrdi Zvizdić i da u BiH ima dovoljno objekata za smještaj ilegalnih migranata, ali na koje objekte on misli potpuno je nejasno. Ako se ima u vidu činjenica da u Velikoj Kladuši nisu oduševljeni namjerom da se u nekadašnjem gigantu stvara centar za migrante, ako i u Hercegovini nisu oduševljeni što su ih smjestili u Salakovac, za koji nikada nije donesena odluka o njegovoj prenamjeni, onda je sasvim jasno da se zatvaraju oči pred problemima kojih ima više nego što hoće da se prizna. Brojke kojima zvaničnici barataju padaju i pri samoj činjenici da server za registraciju ilegalnih migranata nije u funkciji zbog poplave, tako da će po svemu sudeći u ovu zemlju ilegalni migranti ulaziti još i više a da ih niko nigdje neće moći ni valjano evidentirati.\nAko se svemu doda najava Evropske unije da će hermetički zatvoriti svoje granice i da migranti neće moći tamo, onda neće biti čudno ako u dogledno vrijeme ovom zemljom počnu upravljati i diktirati situaciju ilegalni migranti, a ne oni koji bacaju prašinu da to čine institucije. No, možda je nekome i bio cilj da tako bude?


Gudenus je, zajedno sa Hajnc Kristijanom Štraheom, koji je podneo ostavku na mesto vicekancelara i lidera FPO, deo afere koja je izazvala krizu austrijske vlade.\nU javnosti su se, u petak uveče, pojavili video snimci na kojima se vide Štrahe i Gudenus kako jednoj navodnoj nećaki ruskog milijardera nude državne poslove za finansijsku podršku njihovoj stranci.\n"Strahujem od daljeg materijala koji bi me prikazao u kompromitujućoj situaciji", rekao je Gudenos agenciji APA i dodao da je to, pored već poznatog materijala, razlog za povlačenje iz politike.\nGudenus i Štrahe\nOn kaže da je te večeri, pre dve godine na Ibici, bio pijan, naivan i imao previše poverenja, što je u takvoj kombijaciji prava katastrofa.\n"Žao mi je što sam suorganizovao tadašnji, jedini susret, na Ibici i što sam uopšte doveo u vezu Štrahea sa tim slučajem", objasnio je Gudenus, koji je oženjen za Srpkinju Tajanu.\nGovoreći o kobnoj večeri kaže da je duže vreme bio u "vanrednoj situaciji, zbog umora, previše rada, kao i lične krize, da je premalo spavao, previše pio alkohola i to mešao sa energetskim pićima, kao i psihotropim supstancama, u cilju pronalaženja unutrašnjeg mira.\nOn kaže da je u takvoj situaciji bio lak plen, i optužuje organizatore snimanja razgovora da je bio možda i pod dejstvom nekih droga ili drugih supstanci.\n"Nedostaje mi delimično sećanje o satima provedenih te večeri i ne znam više ni šta sam sve rekao u takvom stanju, i kako sam delovao", dodaje nekadašnji šef poslaničkog kluba FPO u austrijskom parlamentu.\nMeđutim, dodaje da time ne želi da umanji ili negira svoju krivicu, jer je sam bio naivan i upao u klopku.\nKaže da je tek kasnije, usled svog teškog psihičkog stanja, posetio psihoterepeuta koji mu je pomogao da savlada životnu situaciju.\nDanas je, kako kaže, više nego srećan što je uspeo da se izbavi iz te situacije i spoznaje šta je sve napravio tokom tog perioda života.\n"Poželeo bih da imam dugme za resetovanje", istakao je Gudenus izvinivši se posebno Štraheu što ga je nesvesno uveo u klopku, ali i partiji i vladi što im je naneo takvu štetu.\nSlobodarska partija Austrije (FPO)\nŠef poslaničkog kluba austrijske FPO: ZABRANITI tražiocima azila da IZLAZE TOKOM NOĆI\nSusret Erdogana i Putina u Sočiju\nTurski predsednik Redžep Tajip Erdogan sastaće se sa ruskim predsednikom Vladimirom Putinom u ruskom odmaralištu na Crnom moru u Sočiju 22. oktobra, saopšteno je danas iz turskog predsedništva.\nGrčki mediji pišu da Eurobank i Alfabank traže hitnu finansijsku pomoć\nDve grčke banke traže hitnu pomoć za pokrivanju likvidnosti, objavili su zvaničnici iz grčke centralne banke ne navodeći naziva banaka, ali uz napomenu da će to pitanje biti razmatrano na sastanku Upravnog odbora Evropske centralne banke 22. januara.


Kultni strip Alan Ford slavi 50. rođendan - Ženska TV\n29/05/2019 34 pregleda\nLjubitelji kultnog stripa Alan Ford širom Evrope obeležavaju njegov jubilarni 50. rođendan, a globalnom slavlju pridružiće se i Beograđani. Od petka, 31. maja do 12. juna, izložbu autora Marjana Matića na Sava Promenadi organizuje kompanija Belgrade Waterfront, u saradnji sa kompanijom Color Media Communications. Posetioci će biti u prilici da vide prepoznatljive scene i citate iz stripa Alan Ford.\nBrojne generacije na našim prostorima već decenijama uživaju u crno-belim kadrovima društveno-političke satire, čije će karakteristične dijaloge izložba autora Marjana Matića verno prikazati kroz tematske animacije. Posetioci će se prisetiti čuvenih dijaloga „Halo Bing“ Sir Olivera, Grunfovih izuma i drugih mudrosti iz stripa, a moći će da vide i karakteristične naslovne strane najpopularnijih brojeva.Od prvog broja ovog čuvenog italijanskog stripa u maju 1969. godine, Alan Ford je stekao veliku popularnost, a mnoge zaljubljenike u ovu političku satiru i danas uspeva da nasmeje do suza. Strip su osmislili scenarista Lučano Seki – Max Bunker i crtač Roberto Raviola – Magnus, koji kao osnovu radnje koriste parodiju na glamurozne tajne agente, poput Džejmsa Bonda. U bivšoj Jugoslaviji prvi broj je objavljen 1972. godine i odmah dobio kultni status na našim prostorima.\nNove avanture novih agenata u crnom


Radnici blokirali put Niš-Priština – Nadlanu.com\nRadnici blokirali put Niš-Priština\nKURŠUMLIJA, 11. januara 2010. (Beta) - Radnici drvnog kombinata "Kopaonik" i modne konfekcije "7.juli" iz Kuršumlije blokirali su u ponedeljak magistralni put Niš-Priština kod Kuršumlije, jer Vlada Srbije nije ispunila njihove zahteve.\nPut je blokiralo oko hiljadu radnika te dve fabrike, koji traže povezivanje radnog staža, isplatu zaostalih plata i pokretanje proizvodnje u pojedinim pogodima fabrike Kopaonik i najavljuju da će magistralu blokirati do ispunjenja zahteva.\nNjima su se pridružili predstavnici lokalne samouprave i taksisti iz Kuršumlije, a Crveni krst im je dao šatore, jer će ostati na putu i narednih dana.\nPredsednik sindikata Kopaonika Slavoljub Vasić kaže da su se na ovakav vid protesta odlučili pošto Vlada Srbije nije ispunila njihove zahteve. "Zahtevamo da dođe predsednik Vlade Mirko Cvetković ili njegov zamenik i da sa njim pregovaramo. Ne prihvatamo da idemo u Beograd na pregovore niti da sa bilo kim drugim pregovaramo", kazao je Vasić.


Prema organizaciji „Glas Roma, Aškalija i Egipćana“, ovaj festival ima za cilj podizanje svesti o osnaživanju, predrasudama, izazovima i stereotipima koji postoje među ženama iz zajednica Roma, Aškalija i Egipćana.\n1 Treće izdanje Multikulturnog festivala održava se na Trgu „Zahir Pajaziti“ u Prištini i trajaće tokom naredna tri dana.\n2 Tema ovog festivala je: „Žene, arhitekte društva“. Organizatori su rekli da je cilj festivala podizanje svesti o izazovima sa kojima se suočavaju žene iz zajednica Roma, Aškalija i Egipćana.\n3 Izvršni direktor organizacije „Glas Roma, Aškalija i Egipćana“ Isak Seknederi rekao je da su rani brakovi „rak koji se hrani u našem društvu“. Prema njegovim rečima, to se događa ne zbog lošeg roditeljstva, već zbog institucionalne diskriminacije.\n4 Na ovom festivalu takođe je bila prisutna predsednica Kosova Vjosa Osmani. Rekla je da se žene uglavnom suočavaju sa izazovima, ali da su ti izazovi dvostruko teži za žene i devojke iz zajednica Roma, Aškalija i Egipćana.


Zbog radova na tunelu Crnaja privrednici blokirali magistralni put kod Jablanice – Hercegovina.in\nZbog radova na tunelu Crnaja privrednici blokirali magistralni put kod Jablanice\nBlokiran je put Sarajevo-Mostar ispred tunela Crnaja na magistralnom putu M-17, što je u svega nekoliko minuta stvorilo kolone vozila na ovoj prometnici.\nOvu prometnicu su blokirali privrednici iz Jablanice u znak protesta što im nakon višemjesečnog traženja nije dostavljen točan plan radova na tunelu Crnaja koje izvodi JP Ceste FBiH.\nCilj je, kako su kazali, skrenuti pažnju na značaj ovog prometnog pravca i eventualne posljedice koje bi izazvao saobraćajni kolaps usljed radova.\nPredsjednik udruženja privrednika Jablanice Jusuf Džafić ističe da zbog rekonstrukcije tunela postoji velika prijetnja negativnog utjecaja na život i poslovanje građana Jablanice.\n“Tražimo pismenu garanciju da zadržavanja ispred tunela neće biti duža od 15 minuta i alternativna rješenja”, kaže Džafić. Dodaje kako je ovo jedini projekat bez alternativnog rješenja što je nedopustivo.\nIstiče da nemaju ništa protiv gradnje, te naglašava da se nije na vrijeme završilo u našoj zemlji ništa, pa strahuju da neće ni ovo.\nTvrdi da su se mjesecima nadležnim institucijama zbog ovog problema obraćali u nekoliko navrata, ali da nikada nisu dobili odgovor i da su na ovaj potez primorani, kako bi ukazali na moguće posljedice koje bi mogle biti nesagledive.\nPrivrednici insistiraju da se kao prethodno pitanje mora riješiti kvalitetna zaobilaznica i u tom kontekstu predlažu da Vlada FBiH pristupi realizaciji svoje odluke kojom se obvezala da će za potrebe priključka Jablanice i svih lokalnih zajednica koje se u Jablanici uključuju na M-17 (Prozor-Rama, Gornji Vakuf-Uskoplje, Bugojno, Donji Vakuf, Tomislavgrad, …) izgraditi novu brzu cestu koja će zapravo zauvijek riješiti pitanje kvalitetne povezanosti ovih područja s koridorom 5C i biti sigurna alternativa za potpunu protočnost prometa.\n“Vlada FBiH i JP Ceste FBiH moraju dati čvrste, pisane garancije koliko će trajati obustava prometa”, poručili su privrednici\nPrethodni članakTransparent navijača Hajduka upućen nogometašima zapalio društvene mreže\nSljedeći članak(FOTO) Prometni kaos u Mostaru: Preusmjerava se promet bez ikakve obavijesti građanima