Osvrt na 2020: Ključni događaji u vezi sa korupcijom i kriminalom - KRIK\nOsvrt na 2020: Ključni događaji u vezi sa korupcijom i kriminalom\nObjavio/la KRIK.rs januar 10, 2021\nPresude narko-bosu Darku Šariću za međunarodni šverc kokaina i pranje novca, početak suđenja u slučaju „Jovanjica”, nova vlada sa starim ministrima povezanim sa kriminalom i umešanim u korupciju, oslobađajuća presude bivšem ministru Predragu Bubalu, odbijanje optužbi protiv predstavnika opozicije Borislava Novakovića, nove fotografije i dokazi o bliskosti predsednikovog sina i člana kavačkog klana, protesti u Beogradu, državno skrivanje informacija i predstavljanje netačnih podataka u vezi sa virusom korona, intervju predsednika Višeg suda u Beogradu Aleksandra Stepanovića – neki su od događaja koji su obeležili prethodnu 2020. godinu. KRIK u nastavku teksta objavljuje sve ključne događaje u vezi s kriminalom i korupcijom koji su se desili prošle godine.\nGodina je počela okončanjem političkog skandala kojim se završila prethodna – Tužilaštvo za organizovani kriminal saopštilo je da nema dokaza da je Predrag Koluvija, vlasnik poljoprivrednog dobra „Jovanjica“ na kom je policija otkrila 1,6 tona marihuane, bio u kontaktu sa predsednikom države Aleksandrom Vučićem i njegovim bratom Andrejem. Tužilaštvo je naložilo veštačenje Koluvijinih telefona po krivičnoj prijavi koju je protiv braće Vučić podneo njihov blizak saradnik, gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević. On je to učinio, kako je rekao, zbog optužbi u javnosti da su umešani u ovaj slučaj – poslanik opozicije Miroslav Aleksić je rekao da je Koluvija posle hapšenja zvao Andreja Vučića. Prema podacima do kojih je došao KRIK, policija je po nalogu tužilaštva veštačila Koluvijine telefone samo za period od dva dana – kada je Koluvija uhapšen, a policija vršila pretres „Jovanjice“. „Nisu utvrđeni kontakti koji su označeni imenom Aleksandar i Andrej Vučić, niti se komunikacije ostvarene 13.11.2019. i 14.11.2019. godine, putem mobilne mreže ili internet aplikacija mogu dovesti u vezu sa (njima),” piše u dokumentu Tužilaštva za organizovani kriminal.\nNovi poslovi Veselinovića i Radoičića\nProšla godina donela je nove poslovne poduhvate kumovima Zvonku Veselinoviću i Milanu Radoičiću, ozloglašenim biznismenima sa Kosova koji su osumnjičeni za učešće u ubistvu političara Olivera Ivanovića.\nNjih dvojica su u januaru preko svoje firme „Inkop“ iz Ćuprije kupili putarsko preduzeće „Novi Pazar-put“.Novinari KRIK-a otkrili su i da je građevinski materijal za popločavanje nekoliko ulica u centru Beograda nabavljen od firme „Granit-peščar“ u kojoj su suvlasnici takođe Veselinović i Radoičić.\nMilan Radoičić (foto: fb)\nVeselinović i Radoičić poznati su javnosti po kriminalnim aktivnostima zbog kojih im se sudilo, ali i bliskim odnosima sa ljudima iz državnog vrha. Fotografije koje su 2019. godine objavili KRIK i BIRN pokazale su da je Veselinović blizak Andreju Vučiću, bratu predsednika Srbije. Sa druge strane, sam predsednik branio je Milana Radoičića rekavši, između ostalog, da nije cvećka, ali da nije učestvovao u likvidaciji Ivanovića.\nRadoičić je i potpredsednik stranke Srpska lista na Kosovu, koja je uprkos kriminalnim vezama, sumnjama da zastrašuje birače, poternici protiv Radoičića i obećanju tada novoizabranog premijera Albina Kurtija da neće ulaziti u savez sa njima, ipak dobila dva ministarska mesta. Kurtijeva vlada se raspala, ali je Srpska lista zaržala pozicije, a gradonačelnik Goran Rakić izabran za zamenika premijera Kosova.\nBivši ministar privrede Predrag Bubalo je u januaru oslobođen optužbi da je firmi biznismena Milana Beka i Miroslava Miškovića omogućio da kupi akcije „Luke Beograd“ po ceni nižoj od tržišne.\nBubalo je optužen jer je kao ministar znao da je vrednost akcija potcenjena, ali nije učinio ništa da spreči da se one prodaju. Akcije su prodate po ceni od 800 dinara, dok je njihova realna vrednost bila 1.450 dinara, tvrdi tužilaštvo – na taj način je budžet oštećen za 14 miliona evra.\nDirektor „Infrastruktura železnice Srbije“ optužen za primanje mita\nPočetkom januara uhapšen je Miroljub Jevtić, direktor javnog preduzeća „Infrastruktura železnice Srbije“, zbog sumnje da je primio 10.000 evra mita kao nagradu za koruptivne radnje u postupku eksproprijacije zemljišta. Tadašnji ministar policije Nebojša Stefanović rekao je na konferenciji za novinare da je policija u trenutku hapšenja Jevtića kod njega pronašla novac. Jevtić je optužen i suđenje je u toku.\nSledećeg meseca uhapšen je Miodrag Poledica, državni sekretar Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture. Poledica je osumnjičen da je učestvovao u nameštanju javnih nabavki koje je dodeljivalo preduzeće „Infrastruktura železnice Srbije“. Optužen je u novembru 2020.\nGodinu dana nakon što je tadašnji ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović objavio da je pokrenuta istraga i raspisana crvena Interpolova poternica za Filipom Koraćem, bliskim saradnikom kriminalca Luke Bojovića, tužilaštvo je obustavilo postupak zbog nedostatka dokaza. On je bio sumnjičen da je podstrekavao na ubistvo Blaža Đurovića u martu 2018. godine.\nKoraća je policija označila kao jednog od najbližih saradnika Luke Bojovića koji u Španiji služi zatvorsku kaznu na koju je osuđen za organizovanje kriminalne grupe i druga krivična dela. Blizak je i škaljarskom klanu, na čijem je čelu Jovan Vukotić, kao i barsko-budvanskoj kriminalnoj grupi, piše u dokumentaciji BIA-e do koje su došli novinari KRIK-a.\nNakon obustavljanja istrage oglasio se i predsednik Aleksandar Vučić koji je rekao da je Korać jedan od najopasnijih ljudi u Srbiji i iskritikovao rad tužilaštva i suda. „Mene brine da sam tek juče saznao da za Filipa Koraća ne postoji ni valjana optužnica, ni valjana presuda pred Višim sudom u Beogradu”, rekao je, između ostalog, Vučić. Više o Koraću pročitajte u posebnoj priči.\nMićo Nikolić Sarma osuđen zbog trgovine drogom\nNovosađanin Mićo Nikolić zvani Sarma i članovi njegove kriminalne grupe osuđeni su u januaru na ukupno više od 60 godina zatvora zbog trgovine marihuanom. Nikolić je dobio 14 i po godina zatvora.\nOva grupa, piše u optužnici, bavila se švercom droge od avgusta 2011. do marta 2012. godine, kada su Nikolić i njegovi saradnici uhapšeni. Marihuanu su, kako je utvrdio sud, nabavljali na Kosovu i u Albaniji i krijumčarili je do Novog Sada gde su je prodavali lokalnim narko-dilerima. Presuda još nije konačna, jer o njoj odlučuje Apelacioni sud u Beogradu.\nNastavljen rat klanova\nProteklu godinu obeležio je nastavak rata dva crnogorska kriminalna klana – škaljarskog i kavačkog. Rat je izbio 2014. zbog nestanka nešto više od 200 kilograma kokaina u Španiji, a u njega su se vremenom uključile sve veće kriminalne grupe sa ovih prostora.\nU 2020. izvršeno je nekoliko ubistava u Srbiji i Crnoj Gori, ali i u drugim državama koja su posledica ovog rata. Na meti ubica bile su i vođe klanova.\nTako je jedan od prvih ljudi škaljarskog klana Igor Dedović ubijen krajem januara u Atini, a osim njega likvidiran je i njegov blizak saradnik Stevan Stamatović. Krajem 2019. se saznalo da je pokušano ubistvo i drugog vođe ovog klana Jovana Vukotića – koga su hteli da otruju dok je bio u pritvoru u Beogradu. U julu je u Grčkoj ubijen i blizak saradnik “škaljaraca”, Alan Kožar, koji je vodio barsku kriminalnu grupu i njegov saradnik Damir Hadžić.\nŽrtava je bilo i na drugoj strani. U februaru je u Herceg Novom ubijen Šćepan Roganović, treći član porodice Roganović, bliske kavačkom klanu, koji je likvidiran u prethodne tri godine. Krajem maja u glavnom gradu Ukrajine teško je ranjen jedan od dvojice vođa kavačkog klana Radoje Zvicer.\nJavnost u Srbiji potresao je snimak iz maja na kome se vidi kako u kafić na Vračaru u Beogradu ulazi maskirani muškarac sa oružjem u rukama i traži metu, ali ubrzo napušta kafić. Tužilaštvo smatra da je meta bio Miloš Nilović zvani Runjo koga policija označava kao pripadnika škaljarskog klana. Nilović je tada za KRIK potvrdio da je on na snimku, ali je negirao da je član klana. Više o klanovima pročitajte ovde.\nKRIK je u maju objavio istraživanje o ratu balkanskog podzemlja u kom je detaljno opisao kako je izbio sukob, da je potom doveo do podele u podzemlju, kao i da su sve ozbiljnije kriminalne grupe stale na stranu jedne od zaraćenih strana. Žrtve obračuna su kriminalci, ali i članovi njihovih porodica i saradnici, kao i slučajni prolaznici.\nKRIK je otkrio i da je saveznik škaljarskog klana grupa kriminalca Filipa Koraća, dok je uz kavački klan huliganska grupa „Janjičari“ – koja ima veze u policiji i politici i čiji je član blizak sinu predsednika države Aleksandra Vučića. Zbog toga smo se našli na meti predstavnika vlasti koji su nas optužili da kriminalizujemo predsednikovog sina i ugrožavamo mu bezbednost.\nMeđunarodni šverc droge\nSrpski državljanin David Cufaj uhapšen je u januaru u Peruu ubrzi pošto je u ovoj zemlji osuđen na 17 godina zatvora zbog šverca dve tone kokaina. Dve nedelje kasnije peruanska policija zaplenila je tonu kokaina sakrivenog u kombiju u vlasništvu Jovana Ivkovića.\nU februaru je u međunarodnoj policijskoj akciji zaplenjeno pet tona kokaina na brodu kod ostrva Aruba i uhapšeno je 11 crnogorskih državljana koji su bili članovi posade. Veruje se da je kokain trebalo da bude prokrijumčaren iz Kolumbije do Zapadne Evrope.\nI narednog meseca razbijena je grupa koja je švercovala kokain, a čiji članovi su bili crnogorski državljani. Osam ljudi je uhapšeno.\nU maju je nemačka policija u luci Hamburg zaplenila pola tone kokaina koji je stigao iz Južne Amerike na brodu „Budva“ koji je plovio pod crnogorskom zastavom i u vlasništvu je državne kompanije „Barska plovidba“. Tada je uhapšen jedan muškarac iz Bara.\nDragoslav Kosmajac preminuo od koronavirusa\nDragoslav Kosmajac, koga je srpska policija godinama sumnjičila da se bavio švercom narkotika, ali nikada nije osuđen za ovo krivično delo, preminuo je od posledica koronavirusa u aprilu prošle godine. Njegovo ime postalo je široj javnosti postalo poznato kada ga je 2014. tadašnji premijer Aleksandar Vučić na konferenciji za novinare označio kao „najvećeg narko-dilera čije ime niko ne sme da izgovori“ i najavio njegovo hapšenje. Kosmajac je uhapšen i privremeno mu je oduzeta imovina, međutim, policija i tužilaštvo nisu došli do dokaza o njegovoj ulozi u trgovini drogom. Umesto toga, optužen je da je uticao na zaposlene u katastru da se na njegovo ime upiše oko 7,5 ari državnog zemljišta i da je na taj način oštetio državu za oko 95.000 evra, a zatim i pravosnažno oslobođen.\nSudija osuđena za primanje mita\nSudija Osnovnog suda u Lazarevcu Svetlana Stojanović osuđena je na pet godina zatvora jer je primila 2.000 evra mita. Stojanović je mito uzela od muškarca kome je sudila za krijumčarenje ljudi uz obećanje da ga neće osuditi na zatvorsku, već na uslovnu kaznu. Njoj je izrečena i petogodišnja zabrana obavljanja javne funkcije, a osuđen je i njen suprug Miroljub Stojanović na četiri i po godine zatvora jer je bio posrednik u uzimanju mita.\nUkinuta presuda u slučaju „Havana“\nSudije Apelacionog suda ukinule su presudu u slučaju „Havana“ – kojom su Vojislav Kostić i Dalibor Đorić osuđeni na po tri godine zatvora zbog prinude i naložile novo suđenje.\nKostić i Đorić optuženi su da su u kazinu „Havana“ krajem 2016. od dvojice muškaraca pokušali da iznude 110.000 evra. Sa njima je bio optužen i poznati beogradski kriminalac Vladimir Popović zvani Pop, vlasnik kazina „Havana“ na Slaviji, ali je on ubijen mesec dana pre presude. Više o slučaju pročitajte ovde.\nKruševačkom kriminalcu Jotki počelo suđenje za ubistvo\nGrupa koju predvodi Zoran Jotić Jotka optužena je za ubistvo i pranje novca, a suđenje je počelo u junu 2020.\nUbijeni Dejan Stanković Ždrokinac (foto: privatna arhiva)\nTužilaštvo tvrdi da je član ove grupe, optuženi Stefan Radulac, ubio Vojina Stankovića u maju 2018. u Kruševcu. Jotić ga je zatim nagovorio da ubije i njegovog oca Dejana Stankovića, piše u optužnici, što je on i učinio mesec dana kasnije.\nJotić je, veruje tužilaštvo, ovim ubistvima želeo da osveti svog prijatelja Gorana Petrovića Petu jer je bio uveren da iza njegove likvidacije stoje Dejan i Vojin Stanković.\nJotić je na suđenju negirao krivicu. Više o Jotkinoj grupi pročitajte ovde.\nBorba protiv korupcije i organizovanog kriminala na niskom nivou\nMeđunarodna zajednica i prethodne godine ocenila je da Srbija ne napreduje na polju razvoja demokratije i da borba protiv korupcije i organizovanog kriminala nije na zadovoljavajućem nivou.\nTako je u martu u izveštaju Stejt departmenta o stanju ljudskih prava u Srbiji navedeno da „zabrinjava korupcija u svim sferama života“. Nepokretanje postupaka protiv funkcionera na najvišim pozicijama, nedosledno i neravnopravno sprovođenje zakona, nekažnjavanje korupcije u policiji, politički pritsci u pravosuđu, kao i nedovoljan broj zaposlenih u antikorupcijskim telima, samo su neke od zamerki.\nEvropska komisija je u oktobru ocenila da Srbija mora da uloži veće napore kako bi razotkrila velike i međunarodne organizovane kriminalne grupe i da se ozbiljnije pozabavi problemom korupcije. Naročitu zabrinutost EK iznela je zbog kontinuiranog političkog uticaja na pravosuđe.\nBez napretka ostala je i oblast medija i slobode izražavanja, podsetili su. Napadi na novinare, isključivo promovisanje vladajuće stranke, ekonomska nesigurnost medija – neki su od najvećih problema koje ovaj izveštaj ističe.\nPočelo suđenje u slučaju „Jovanjica“\nU oktobru je počelo suđenje u trenutno najvećem slučaju organizovanog kriminala u zemlji – slučaju „Jovanjice“. Vlasniku ove firme Predragu Koluviji i njegovim saradnicima sudi se zbog uzgajanja 1,6 tona marihuane. Među ključnim dokazima tužilaštva, osim zaplenjene droge, je i sadržaj tajne komunikacije, odnosno poruka koje su Koluvija i saradnici razmenjivali preko telefonske aplikacije „Razgovori” napravljene specijalno za njih.\nNajviše pažnje u ovom lsučaju su privukle veze sa visokim državnim funkionerima. Naime, pre hapšenja Koluvija i njegova kompanija su bili predstavljeni u medijima kao uspešni proizvođači organske hrane u Srbiji, a imanje su, kako je ranije pisao KRIK, posećivali ljudi na visokim pozicijama – sadašnji ministar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin, bivši direktor „Koridora Srbije“ Zoran Babić, sadašnji direktor Agencije za sprečavanje korupcije Dragan Sikimić.\nLažna službena legitimacija MUP-a na ime Predraga Koluvije\nKoluvija je, otkriva optužnica, bio u kontaktu sa državnim sekretarom u MUP-u Milosavom Miličkovićem, kao i zamenikom i pomoćnicom Marka Đurića, tadašnjeg direktora Kancelarije za Kosovo i Metohiju. Pred sudom ga, između ostalih, brani i funkcioner i poslanik Srpske napredne stranke Vladimir Đukanović.\nIpak, javnost je najviše uzburkala informacija koju je izneo potpredsednik opozicione Narodne stranke – da je Koluvija na dan hapšenja zvao Andreja Vučića, brata predsednika Srbije Aleksandra Vučića. Tužilaštvo je, međutim, utvrdilo da nema dokaza da su braća Vučić komunicirali sa Koluvijom, a Andrej Vučić je Aleksića tužio za povredu časti i ugleda.\nPolicija je, osim Koluvije, uhapsila i osam njegovih saradnika, dok je jedan i dalje u bekstvu. Svi uhapšeni su na suđenju negirali krivicu. Koluvija je ispričao da mu je inspektor policije rekao da zna da je marihuanu proizvodio za brata predsednika Srbije Andreja Vučića i kontroverznog biznismena sa Kosova Zvonka Veselinovića i da su mu u policiji ponudili da njih optuži, kako bi sebe izvukao. On tvrdi i da nije gajio marihuanu sa nedozvoljenom količinom THC-a, već samo industrijsku konoplju, a da je marihuanu zbog koje mu se sudi na njegovom imanju odgajila policija nakon što je on uhapšen, kako bi mu smestila.\nNakon što je podignuta optužnica dogodio se još jedan krug hapšenja – tada su uhapšeni pripadnici BIA-e i policije zbog sumnje da su sarađivali sa Koluvijom. Bivši podoficir Vojnoobaveštajne agencije Saša Vujisić je izbegao hapšenje i za njim je raspisana poternica. I oni bi uskoro trebalo da se nađu pred sudom.\nProtesti na ulicama Beograda\nPočetkom jula na ulicama Beograda buknuli su protesti građana nezadovoljnih postupanjem vlasti u borbi sa koronavirusom, ali i brojnim aferama predstavnika vlasti. Ispred Skupštine Srbije građani su se okupili nakon što je predsednik Srbije Aleksandar Vučić najavio mogućnost ponovnog uvođenja policijskog časa, a protest je isto veče eskalirao u sukob policije i građana.\nProtesti su održavani nekoliko dana i na njima je moglo da se vidi paljenje baklji, bacanje petardi, kamenica, ispaljivanje suzavca, juriš specijalnih policijskih jedinica, napadi na novinare i uništavanje njihove opreme, tuče i hapšenja.\nProteste je obeležila brutalnost policije što su zabeležile i novinarske kamere. Policajci su snimljeni kako tuku ljude koji mirno sede na klupama ili one koji su već uhapšeni ležali na trotoarima. Neki od policajaca su u više navrata gurali novinare i sprečavali ih da snime šta se dešava. Nekoliko novinara i snimatelja je povređeno i uništena im je oprema. Zbog ovoga su zabrinutnost izrazile nevladine organizacije poput Beogradskog centra za ljudska prava, ali i komesarka Saveta Evrope za ljudska prava Dunja Mijatović i pozvali nadležne da ispitaju ove slučajeve.\nIpak, vlast je ostala dosledna u negiranju da su se ovakvi incidenti uopšte dogodili. Direktor policije Vladimir Rebić izjavio je da se policija uzdržavala, kao i da su policajci reagovali tek kad su im „životi bili ugroženi“. Premijerka Srbije Ana Brnabić tvrdila je da policija nije bacala suzavce na građane iako su policajci bacali desetine suzavaca gotovo svako veče protesta, što su zabeležile i kamere.\nMeđu građanima je bilo onih koji su bili agresivni i napadali policiju, ali i onih koji su pozivali na miran protest. Do uvođenja policijskog časa na kraju nije došlo, ali su i protesti utihnuli već nakon nedelju dana.\nNakon četiri godine suđenja u postupku za pokušaj ubistva biznismena Milana Beka ukinuta je i druga presuda. Ponovo će se suditi Aleksandru Zdravkoviću zbog sumnja da je pucao u Beka, dok je Maja Adrovac pravosnažno oslobođena optužbi da je Zdravkoviću pomogla tako što je obezbedila municiju. U ovom slučaju prvobitno se sudilo samo Adrovac čiji je DNK pronađen na čaurama metaka kojima je Beko upucan. Sud ju je 2017. oslobodio zbog nedostatka dokaza, ali je presuda ukinuta. Više o slučaju pročitajte ovde.\nOsuđena bivša ministarka za telekomunikacije\nU julu protekle godine osuđena je bivša ministarka za telekomunikacije Jasna Matić na sedam meseci kućnog zatvora. Sud je utvrdio da je Matić kao direktorka Agencije za strana ulaganja i promociju izvoza (SIEPA) sklapala fiktivne ugovore i tako oštetila državni budžet. Osim nje osuđeni i nekadašnja direktorka i zamenik direktora agencije, Vesna Perić i Bojan Janković, na po godinu dana kućnog zatvora. Protiv Božidara Laganina, takođe jednog od direktora, odbijene su optužbe. Prema optužnici, oni su sklopili gotovo 1300 fiktivnih ugovora i ovim zloupotrebama stekli oko 88 miliona dinara i oštetili državni budžet za oko 30 miliona. Presuda nije konačna, a razmatra je Apelacioni sud. Matić je bila ministarka u vladi Mirka Cvetkovića, od jula 2008. do marta 2011, a javnosti je poznata i kao bliska saradnica Mlađana Dinkića i bivši kadar stranke G17 plus.\nPresuda za škaljarce uhapšene u „Durmitoru“\nU protekloj godini okončano je suđenje dvojici muškaraca koje je policija označila kao pripadnike škaljarskog klana, a koji su uhapšeni u beogradskom restoranu „Durmitor“ 2017. Mitru Muratoviću i Milošu Niloviću sudilo se za nedozvoljeno nošenje dva pištolja pronađena prilikom hapšenja. Krivicu za oba pištolja preuzeo je Muratović, ali je tvrdio da ih je pronašao i planirao da preda policiji. Sudija je prilikom objavljivanja presude rekla da nije poverovala u Muratovićevu priču i osudila ga je na tri i po godine zatvora, dok je Nilovića oslobodila optužbi. Presuda nije konačna i razmatra je Apelacioni sud u Beogradu.\nObustavljene istrage protiv šefa škaljarskog klana\nIstrage koje su se u Crnoj Gori vodile protiv šefa škaljarskog kriminalnog klana Jovana Vukotića obustavljene su protekle godine. Njega je tamošnje tužilaštvo teretilo da je pokušao da ubije nekoliko članova suparničkog kavačkog klana, pa čak i suprugu Radoja Zvicera, vođe te kriminalne grupe.\nJovan Vukotić (foto: fb)\nZbog ovih postupaka Vukotić je iz Srbije, gde je odslužio zatvorsku kaznu na koju je osuđen zbog korišćenja lažnog pasoša, izručen u Crnu Goru početkom 2020. godine.\nVukotića su grčki organi potraživali zbog sumnje da je učestvovao u švercu 135 kilograma kokaina. Ova zemlja je za njim raspisala poternicu i tražila od srpskog tužilaštva da preuzme ovaj slučaj, ali je Tužilaštvo za organizovani kriminal taj zahtev odbilo.\nŠef kavačkog klana Slobodan Kašćelan prošle godine je osuđen u Crnoj Gori zbog pucnjave koja se odigrala pre 10 godina, a u kojoj je osim njega učestvovao i Igor Marković. Sud je utvrdio da su Kašćelan i Marković pucali jedan na drugog u crnogorskom primorskom mestu Prčanj. Tada je povređen Milenko Šovran koji je pokušao da spreči sukob. Presudom koju je u julu potvrdio Apelacioni sud u Podgorici obojica su osuđena zbog nezakonitog nošenja pištolja za koje nisu imali dozvolu. Kašćelan je dobio dve godine i četiri meseca zatvora, a Marković dve godine.\nKašćelanu se trenutno sudi jer je, kako tvrdi tamošnje tužilaštvo, organizovao kriminalnu grupu poznatu kao kavački klan. On je bio u bekstvu do 2018. kada je uhapšen u Češkoj i izručen Crnoj Gori.\nPresude narko-bosu Darku Šariću\nNarko-bos Darko Šarić 2020. godine osuđen je pravosnažno na 15 godina zatvora za međunarodni šverc kokaina, ali i prvostepeno za pranje više od 20 miliona evra koje je, kako utvrdio sud, zaradio upravo švercom droge.\nŠarićevoj grupi koja je razbijena 2009. u akciji „Balkanski ratnik“ sudilo se dva puta za šverc droge. Prvom presudom 2014. Šarić je osuđen na maksimalnih 20 godina zatvora, ali je presudu naredne godine oborio Apelacioni sud. Zatim je 2018. osuđen na 15 godina zatvora. Suđenje su, između ostalog, obeležila česta odlaganja, a više o tome pročitajte ovde.\nŠarić (foto: KRIK)\nKada je reč o postupku za pranje novca, sud je Šarića u julu osudio na devet godina zatvora dok su njegovim saradnicima izrečene kazne od dve do sedam godina.\nPresuda je stigla posle gotovo 10 godina suđenja, ali ona još nije pravosnažna pošto je razmatra Apelacioni sud u Beogradu. Više o ovom slučaju pročitajte ovde.\nMeđunarodni novinarski projekat „FinCEN dosijei“\nProteklu godinu obeležio je i veliki međunarodni novinarski projekat „FinCEN dosijei“ predvođen Međunarodnim konzorcijumom istraživačkih novinara (ICIJ) i BuzzFeed News-om. Više od 100 redakcija iz 88 zemalja sveta analiziralo je poverljive izveštaje koji su procurili iz američkog Trezora, odnosno njegovog odeljenja koje se bavi sprečavanjem finansijskog kriminala (FinCEN), a koji pokazuju transakcije koje su banke označile kao sumnjive.\nKRIK je jedini medij iz Srbije koji je radio na ovom projektu i na osnovu procurelih dokumenata napisao i objavio četiri istraživačke priče. U njima smo otkrili da je Fabrika čarapa „Real Knitting“ primila novčanu transakciju od 1,2 miliona dolara za koju njujorška banka tvrdi da je moguće pranje novca, kao i da je banka pronašla sumnjive transakcije vredne više od 15 miliona dolara i ugasila je račun moćnog rudarskog konglomerata „Mineco“. KRIK je objavio i detalje o tome kako je firma čiji je vlasnik penzioner iz Srbije, prema istrazi estonske policije, oprala dva miliona dolara kroz ogranak „Danske“ banke u Estoniji, a istraživali smo i sumnjive transakcije u srpskoj industriji oružja.\nOsuđeni napadači na Borka Stefanovića\nTrojica muškaraca osuđena su u septembru prošle godine na ukupno 11 godina zatvora jer su, kako je utvrdio sud, pre dve godine u Kruševcu pretukli opozicionog političara Borka Stefanovića. Miloš Šaponjić zvani Šapa dobio je četiri godine zatvora, dok su Danijel Gmijović Cafta i Marko Živković Buvac osuđeni na po tri i po godine. Stefanovićevi zastupnici nisu bili zadovoljni visinom kazni, ali ni činjenicom da u toku istrage nije pronađen nalogodavac napada, već samo napadači. Presuda nije konačna pošto se razmatraju njihove žalbe.\nBorko Stefanović nedugo nakon napada (foto: mc.rs)\nStefanović je napadnut kada je tadašnji opozicioni Savez za Srbju trebalo da održi tribinu u Kruševcu. Tri muškarca nasrnula su na njega naoružani palicama i motkama, a osim njega, tom prilikom povređeni su i aktivista Stefanovićeve stranke, kao i policajac Dejan Palibrk.\nSva trojica osuđenih iza sebe imaju krivičnu prošlost, a jedan od njih je bio i saradnik poznatog kruševačkog kriminalca Gorana Obradovića Suše, koji je ubijen 2014. godine.\nOdbijene optužbe protiv Borislava Novakovića\nU septembru je završeno suđenje opozicionom političaru Borislavu Novakoviću – sud je odbio optužbe da je kao direktor Zavoda za izgradnju grada Novog Sada firmi „Borovica transport“ omogućio da pobedi na tenderu iako nije ispunjavala kriterijume. Ovakvu odluku sud je doneo pošto je utvrđeno da se Novakoviću za istu stvar sudilo pred prekršajnim sudom. Presuda još nije konačna pošto se na nju žalilo tužilaštvo.\nOvo je druga presuda u slučaju. Prošlom iz 2017. Novaković je osuđen na tri i po godine zatvora, ali je ona ukinuta i naloženo je novo suđenje.\nSupruga Šarićevog saradnika osuđena za pranje kokainskog novca\nDraginja Bajić, supruga Vitomira Bajića nekadašnjeg saradnika narko-bosa Darka Šarića, osuđena je krajem protekle godine na dve i po godine zatvora zbog pranja novca koji je njen suprug zaradio švercom kokaina. Sud joj je oduzeo lokal na Zlatiboru i garažu na Novom Beogradu jer je utvrđeno da su kupljeni kokainskim novcem. Presuda nije pravosnažna pošto je razmatra Apelacioni sud u Beogradu.\nBajić je bio deo Šarćeve grupe koja je trgovala kokainom u Italiji, za šta ga je gonilo italijansko tužilaštvo. Pošto je bio pod istragom, supruga je prebacivala njegovu imovinu na treće osobe kako im je sud ne bi oduzeo zbog sumnje da je stečena krivičnim delom, odnosno kupljena novcem od prodaje droge, kako je utvrdio sud. Bajić je preminuo u italijanskom zatvoru i nije dočekao presudu za šverc kokaina.\nPredsednik Višeg suda za KRIK o pritiscima na pravosuđe\nKraj 2020. obeležio je i intervju predsednika Višeg suda u Beogradu Aleksandra Stepanovića koji je za KRIK javno govorio o političkim i drugim pritiscima na sud, ali i kritikovao rad tužilaštva ističući da trenutno ne postoji nijedno suđenje za visoku korupciju.\n„Ono što sud radi je ono što nam stigne iz tužilaštva. Kad čitate intervju koleginice Zagorke Dolovac (republičkog javnog tužioca), mislite da živite u jednoj zemlji skandinavskoj, blagostanja, gde cveta cveće, gde je potpuno jedna idila”, rekao je Stepanović.\nStepanović je u intervjuu nagovestio i da se politički pritisci ogledaju u pojedinim izjavama predsednika Aleksandra Vučića, ali i rekao da se nalazi „na meti“ provladinih tabloida jer je otvoreno govorio o pritiscima na sudstvo na sastancima sa međunarodnim organizacijama, kao i u medijima.\nStepanovićev intervju izazvao je burne reakcije.\nPredsednik Vučić Stepanovića je optužio da ima „dobar odnos sa zapadnim ambasadama“ gde mu govore šta treba da kaže. Republička javna tužiteljka Zagorka Dolovac dala je intervju „Večernjim novostima“ u kom je ocenila Stepanovićeve tvrdnje kao paušalne i neprimerene.\nOslobođeni za ubistvo Darmanovića na Novom Beogradu\nDvojica muškaraca kojima se sudilo za pomaganje u ubistvu Gorgije Gorga Darmanovića oslobođeni su krajem protekle godine. Darmanović je ubijen sredinom 2018. a policija je kao ubicu označila Kruševljanina Dejana Stankovića zvanog Ždrokinac koji je u međuvremenu takođe ubijen, pa nije optužen.\nTužilaštvo je tvrdilo da su Stankoviću u tome pomogli Saša Đurđanović i Sreten Matejić, ali je nakon oko godinu i po dana suđenja sud utvrdioda za njihovu krivicu nema dovoljno dokaza. Ova presuda nije konačna.\nVođi „grupe Amerika“ ukinuta presuda u Peruu\nZoranu Jakšiću, jednom od vođa međunarodnog kriminalnog klana „grupa Amerika“, krajem 2020. ukinuta je presuda kojom je bio osuđen na 25 godina zatvora za šverc kokaina. Sud je odlučio da Jakšiću treba ponovo da se sudi zbog proceduralne greške koja je napravljena na prvom suđenju. Naime, sudija koji je učestvovao u istražnom postupku protiv Jakšića mu je kasnije i sudio. Sud je takođe odlučio da Jakšića pusti da se brani iz kućnog pritvora.\nUbrzo potom okriveno je da je Jakšić pre dve godine finansirao kopanje podzemnog tunela kojim je trebalo da pobegne iz zatvora u kom se nalazio. Kako je saopštila peruanska policija bekstvo je planirao sa još jednim zatvorenikom, a tunel gradio zajedno sa moćnim meksičkim Sinaloa kartelom.\nKRIK je prošle godine objavio veliko istraživanje o grupi „Amerika“, najmoćnijoj i najdugovečnijoj balkanskoj kriminalnoj grupi koja je razvila mrežu za trgovinu drogom na najmanje četiri kontinenta. Istraživanje je pokazalo da je ovaj klan imao jake veze sa obaveštajnim službama, pre svega srpskom agencijom BIA odakle im je dostavljano oružje i dojavljeno ko iz njihove grupe daje informacije policiji. Sumnja se da imaju veze i u Americi, po čemu je grupa i dobila ime. Ova KRIK-ova priča je prošlog meseca citirana u dokumentaciji američkog tužilaštva, koje je optužilo za korupciju Džejmsa Kahila, moćnog predsednika unije sindikata u Njujorku, a za koga je otkriveno da je blizak „grupi Amerika“.\nBrutalno prebijanje mladića u Novom Sadu\nJavnost je zapanjio video-snimak brutalnog prebijanja mladića u Novom Sadu koji je društvenim mrežama počeo da se širi u septembru protekle godine. Osim snimka na kom se videlo kako jedan mladić drugog šutira i lomi mu ruke dok je u nesvesti, javnost je bila zatečena i nereagovanjem policije i tužilaštva – do nje je došlo tek pošto je ovaj video objavljen, a tri nedelje nakon događaja.\nSumnja se da je mladića brutalno pretukao Nikšićanin Ivan Kontić koji se, kad je za njim raspisana poternica, već nalazio u Crnoj Gori. Ipak, on je početkom decembra izručen Srbiji, a tužilaštvo ga tereti za pokušaj ubistva.\nNova objava rata mafiji\nKraj 2020. obležila je još jedna objava rata mafiji. Predsednik Aleksandar Vučić na svom instagram profilu objavio je video u kom obećava da će država pobediti mafiju. Javnost je bila skeptična povodom nove objave rata s obzirom na to da nekoliko prethodnih nije donelo rezultate, a da se broj ubistava koja su posledica rata kriminalnih klanova ne smanjuje, niti da se pokreću velike istrage organizovanog kriminala.\nNakon poslednje najave obračuna sa kriminalom, međutim, prorežimski tabloidi počeli su više da se bave ovom temom i da pišu o kriminalcima koji pripadaju kavačkom kriminalnom klanu bliskom vlastima – što do sada nije bio slučaj. Naime, kako je KRIK ranije pisao, kavački klan je tokom prethodnih godina našao jake veze u držav i policiji, a jedan član ovog klana, kako ga policija označava, blizak je Danilu Vučiću, sinu predsednika Srbije.\nNova Vlada Srbije – ostali ministri povezani sa kriminalom i korupcijom\nČetiri meseca nakon junskih izbora sastavljena je i izabrana nova Vlada Srbije, a u njoj su se ponovo našli ministri sa kriminalnim i koruptivnim vezama.\nNa mestu ministra finansija ostao je Siniša Mali koji je umešan u brojne sumnjive poslove o kojima je KRIK godinama pisao – kupovinu 24 stana u Bugarskoj vredna više od pet miliona evra, prisvajanje državnog zemljišta kod Vršca, skrivenu imovinu i prihode čije poreklo ne može da opravda, ulogu u rušenju u Savamali, kao i to da je sa porodicom kontrolisao najmanje 45 bankovnih računa.\nU Vladi je ostao i ministar Aleksandar Vulin. On je sa čela Ministarstva odbrane prešao da vodi Ministarstvo unutrašnjih poslova. KRIK je ranije otkrio da je Vulin kupio stan vredan oko 250.000 evra, ali nije mogao da objasni odakle mu novac za ovu nekretninu. Pošto je Agencija za borbu protiv korupcije protiv njega pokrenula postupak on se pravdao da je novac dobio od suprugine tetke iz Kanade, ali ni za ovo nije ponudio dokaze. Nijedno tužilaštvo nije ispitalo odakle Vulinu novac za stan.\nZlatibor Lončar ponovo je ministar zdravlja iako su u javnosti dobro poznate njegove kriminalne veze sa ozloglašenim zemunskim klanom. KRIK je došao do ugovora o kupovini stana koji je Lončar 2002. sklopio sa suprugom Sretka Kalinića – najpoznatijeg ubice zemunskog klana. Nije poznato da li je Lončar isplatio novac za ovaj stan, ali je ugovor potvrdio svedočenje saradnika koji su na suđenju ovom klanu optužili Lončara da je nekretninu dobio jer je dovršavao ubistva za „zemunce“. Otkrili smo i da je ministar Lončar kao mlad lekar sastavljao izveštaje o zdravstvenom stanju Petra Panića Pane, kriminalca bliskog ovoj grupi, pomoću kojih je on odlagao suđenja. O Lončarevim vezama u intervjuu za KRIK govorio je i bivši načelnik UKP-a Rodoljub Milović.\nKao ministar bez potrfelja u Vladi Srbije je i dalje Nenad Popović. Njegovo bogatstvo procenjuje na više od 100 miliona dolara, poseduje mrežu ofšor firmi na Kipru i Britanskim Devičanskim Ostrvima, dok u Švajcarskoj ima prebivalište i plaća porez. KRIK je u sklopu projekta „Rajski papiri“ otkrio i da je Popovića kancelarija za osnivanje ofšor firmi označila kao „visokorizičnog“ klijenta. Nakon ovog otkrića ministar je tužio KRIK četiri puta, a svi su završeni u korist KRIK-a.\nIz Ministarstva unutrašnjih poslova kojim je do skoro rukovodio ministar Nebojša Stefanović došao je na čelo Ministarstva odbrane. U toku prethodnog mandata otkriveno je da su Stefanovićev otac i firma “GIM” sa kojom je povezan bili uključeni u trgovinu oružjem. Firma „GIM“, kako je pisao BIRN, kupovala je oružje u „Krušiku“ po povlašćenim cenama u odnosu na državnu firmu „SDPR“. Zbog dostavljanja, između ostalih, ovih informacija novinarima uhapšen je Aleksandar Obradović, zaposlen u “Krušiku”.\nNove fotografije predsednikovog sina i člana kavačkog klana\nNa početku 2020. godine Danilo Vučić, sin predsednika Srbije Aleksandra Vučića, pokazao je da nije promenio društvo – ponovo je bio sa huliganima i članovima ekipe ubijenog kriminalca Aleksandra Stankovića zvanog Sale Mutavi. On je sa članovima ove kriminalne grupe uslikan i 2018. na svetskom prvenstvu u fudbalu u Rusiji, a predsednik je tada rekao da se njegov sin u ovom društvu našao slučajno.\nDanilo Vučić (prvi zdesna) sa Aleksandrom Vidojevićem (u sredini)\nPočetkom prošle godine, međutim, na društvenim mrežama pojavila se fotografija sa proslave Dana Republike Srpske u Banjaluci na kojoj se vidi da predsednikov sin sedi za stolom sa još 12 osoba – među kojima su i Aleksandar Vidojević zvani Aca Rošavi i Nemanja Srećković, članovi grupe koju je nekada predvodio ubijeni Stanković. Vidojevića je policija označila i kao člana kavačkog klana koji je godinama u mafijaškom ratu sa škaljarskim klanom.\nOvo je bio prvi u nizu dokaza bliskosti Danila Vučića i Vidojevića koji su objavljeni prošle godine.\nNovinari KRIK-a došli su do još jedne fotografije na kojoj su njih dvojica zagrljeni u noćnom klubu, a potom su ih i fotografisali kako u jednom beogradskom kafiću gledaju fudbalsku utakmicu. Novinarku KRIK-a koja je otišla do kafića kako bi ih fotografisala presreli su nepoznati muškarci, oteli joj telefonon i zahtevali da obriše fotografije. Telefon su joj vratili tek pošto im je Vidojević rekao da to učine.\nPredsednik Vučić do danas javnosti nije objasnio odnos svog sina i člana kriminalne grupe. Umesto toga, kada su novinari objavljivali ove fotografije, provladini tabloidi i vodeći državni funkcioneri su napali KRIK da „kriminalizuje“ Danila Vučića i ugrožava mu život.\nU toku 2020. nastavili su se pritisci i napadi na novinare dok je ozbiljna reakcija države, kao i prethodnih godina izostala.\nNi dve godine nakon što je novinaru Milanu Jovanoviću i njegovoj supruzi zapaljena kuća krivci nisu kažnjeni. Na njihovu kuću u Vrčinu bačeni su Molotovljevi kokteli u decembru 2018. Tužilaštvo, međutim, ovo nije okarakterisalo kao pokušaj ubistva, već kao izazivanje opšte opasnosti.\nZbog informacija koje je na početku pandemije koronavirusa objavljila u vezi sa stanjem zdravstvenog sistema i nedostatku zaštitne opreme u Kliničkom centru Vojvodine Ana Lalić, novinarka portala nova.rs, uhapšena je u aprilu prošle godine. Provela je noć u pritvoru i bila je osumnjičena za izazivanje panike i nereda, ali je krivična prijava protiv nje odbačena krajem istog meseca.\nFotografija Danila Vučića i Vidojevića u kafiću (foto: KRIK)\nBojana Pavlović, novinarka KRIK-a, napadnuta je nakon što je fotografisala predsednikovog sina Danila Vučića u društvu člana kavačkog klana u jednom beogradskom kafiću. Nju su tada opkolila sedmorica nepoznatih muškaraca, a jedan od njih iz ruke oteo telefon. Tri meseca od ovog događaja tužilaštvo je odbacilo krivičnu prijavu koju je KRIK podneo i zaključilo da Pavlović nije bila ugrožena.\nAnđeli Mitrović, menadžerki društvenih mreža u KRIK-u, obijen je stan u novembru. Ovo je treće obijanje stana koje se u prethodne tri godine dogodilo članovima redakcije KRIK-a, a prethodna dva – obijanje stana novinarke Dragane Pećo i kuće novinarke Milice Vojinović, do sada nisu rešena.\nUrednici portala CINS Milici Šarić su na Tviteru pretili smrću.\nNovinarka N1 Jelena Zorić podnela je krivičnu prijavu pošto joj je advokat Predraga Koluvije, vlasnika „Jovanjice“ kome se sudi zbog proizvodnje velike količine marihuane, pretio u sudnici dok je izveštavala sa ovog suđenja.\nVanredno stanje i sumnjivo trošenje budžetskog novca\nSredinom marta uvedeno je vanredno stanje zbog koronavirusa. Tokom njega država je neplanski sprovodila obavezan karantin i samoizolaciju građana, pa je tako mnogo građana uhapšeno i osuđeno zbog kršenja propisa za koje nisu ni znali da treba da ih se pridržavaju.\nOd početka pandemije sumnjalo se da predstavnici vlasti ne saopštavaju tačan broj zaraženih i preminulih građana od COVID-19, a sumnje su se pokazale kao opravdane nakon što je BIRN krajem juna objavio informacije do kojih je došao – da je od 19. marta do 1. juna umrlo 388 više ljudi nego što je država saopštila.\nVanredno stanje bilo je povoljno za predstavnike vlasti da netransparetno troše novac građana.\nAleksandar Vučić sa respiratorima (foto: fb)\nU prvoj polovini godine novac iz budžeta trošen je na opremu potrebnu za borbu protiv koronavirusa, ali su ove nabavke ostale u mraku pošto vlast građanima nije želela da položi račune. Jedna od ključnih bila je nabavka respiratora za koje se ni danas ne zna koliko su koštali i na koji način su nabavljeni. Predsednik Vučić na jednoj od konferencija tada je čak rekao da ih je nabavio „na polu-crno“ ističući koliko je to bio težak posao.\nU jeku epidemije Fond za inovacionu delatnost dodelio oko 43.000 evra firmi Slavka Karića, bivšeg direktora jednog od sektora Instituta „Vinča“ koji je hapšen zbog primanja mita, kako bi napravio ozonizatore i ozonirao državne ustanove, otkrio je KRIK.\nU tom periodu sprovedena je još jedna sporna nabavka. Milovan Bojić, direktor Instituta za kardiovaskularne bolesti „Dedinje“, nabavio je brze i nepouzdane testove na koronavirus „Biozek“ koji su lažno predstavljeni da su proizvedeni u Holandiji – dok se zapravo prave u Kini, otkrio je tada KRIK. Bojić je testove uvezao iz Severne Makedonije od kompanije čoveka koji je pod istragom za pranje novca, iznudu i kriminalno udruživanje.\nSumnjivih dodela novca bilo je izvan borbe protiv koronavirusa.\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić sa džipom za „Oko sokolovo“ (foto: beoinfo)\nKRIK je protekle godine otkrio da je 2019. kompanijama čiji je vlasnik, odnosno suvlasnik kum predsednika Vučića, Nikola Petrović, država isplatila više od 2,3 miliona evra za struju iz malih hidroelektrana.\nKRIK je objavio i da se država obavezala da za školsku godinu 2019/2020. isplati dodatnih 780.000 evra za održavanje elektronskih dnevnika koji su nabavljeni na spornom tenderu vrednom 1,6 miliona evra.\nU 2020. novcem građana kupljena su 33 džipa za Komunalnu miliciju, odnosno novi sistem „Oko sokolovo“ koji beleži nepropisno parkirane automobile na ulicama Beograda. Svaki džip koštao je oko 30.000 evra, a kupljeni su od firme „British Motors“.\nU septembru protekle godine sprovedena je još jedna sporna nabavka – GSP Beograd platio je 6,3 miliona evra iznajmljivanje 37 školskih minibuseva, dok je za isti novac moglo da se kupi duplo više novih vozila. Pošto je BIRN ovo otkrio ovo javno preduzeće odlučilo je da raskine ugovor i sprovede tender za kupovinu vozila umesto za iznajmljivanje.\nAgencija proverava imovinu sudije Savića\nAgencija za sprečavanje korupcije pokrenula je vanrednu proveru izveštaja o imovini i prihodima sudije Apelacionog suda u Beogradu Zorana Savića u novembru prošle godine.\nOva provera usledila je nakon otkrića KRIK-a da je sudija finansirao gradnju apartmana u strogom centru Kopaonika sa građevinskim biznismenom Zoranom Kocićem. Njih dvojica su izgradili vilu „Pahulja“ sa ukupno 13 apartmana koje su ravnopravno podelili. Vila, prema proceni agencije za nekretnine koju je angažovao KRIK, vredi više od milion evra.\nOsim apartmana na Kopaoniku, kako je KRIK ranije otkrio, Savić sa suprugom Snežanom Savić-Sabljić, koja je takođe sudija, poseduje još vrednih nekretnina. Istraživanje KRIK-a pokazalo je da nekretnine koje poseduje ovaj bračni par znatno premašuju njihova primanja – da bi ih stekli od sudijske plate morali su da štede duže od 25 godina.\n„Prosudi ko sudi“ – baza sudija u Srbiji\nKrajem protekle godine KRIK je objavio bazu „Prosudi ko sudi“ u kojoj građani mogu da pronađu profile 33 sudija Višeg i Apelacionog suda u Beogradu koji sude u odeljenjima za organizovani kriminal i korupciju, ali i detalje o više od 100 sudskih postupaka. Baza daje odgovore na pitanja koja najviše zanimaju građane – zbog čega su mnoga od najvažnijih suđenja završena oslobađanjima kontroverznih biznismena, političara i kriminalaca, kao i kako sudije napreduju u karijeri, kada su donosile nezakonite odluke, šta od imovine poseduju.\nBaza je izazvala veoma pozitivne reakcije čitalaca, ali i negativne reakcije sudijskih udruženja, ali i državnih institucija. Dok je Društvo sudija Srbije KRIK-u skrenulo pažnju na određene delove baze sa kojima nije saglasno, Visoki savet sudstva i Zaštitnik građana su izdali saopštenja u kojima su KRIK optužili da vrši pritisak na pravosuđe.\nAdvokat Rodoljub Šabić kazao je da su ove reakcije neshvatljive i brutalne i podsetio da su sudije javni funkcioneri koji moraju da budu spremni na kritiku javnosti. Šabić je naveo i da ove institucije nisu dovele u pitanje nijednu činjenicu koju je KRIK objavio, kao i da su novinari samo radili svoj posao – u čijoj osnovi je Ustavom garantovana sloboda izražavanja.\nPonovljeno suđenje za ubistvo Ćuruvije\nKrajem protekle godine počelo je ponovljeno suđenje nekadašnjem načelniku Državne bezbednosti Radomiru Markoviću i još trojici za ubistvo novinara Slavka Ćuruvije.\nSuđenje je počelo ispočetka pošto je Apelacioni sud ukinuo presudu iz aprila 2019. godine, kojom su osuđeni na ukupno 100 godina zatvora. U presudi je navedeno da je u Ćuruviju pucala nepoznata osoba, odnosno NN lice, iako je za to optužen pripadnik tadašnjeg DB-a Milan Kurak. Ovo upravo bio razlog zbog koga je Apelacioni sud presudu oborio u julu 2020. godine. Naime, uvođenjem NN lica sud je „prekoračio optužbu“, odnosno izmenio činjenični opis optužnice, što nije zakonom nije dozvoljeno.\nOsuđen sin Željka Mitrovića\nU oktobru protekle godine Aleksandar Mitrović, sin vlasnika televizije „Pink“ Željka Mitrovića, ponovo je osuđen zbog toga što je pre sedam godina, u julu 2013. kolima udario maloletnu Andreu Bojanić koj je preminula. Mitrović je osuđen na 11 meseci kućnog zatvora, ali presuda nije konačna pošto se može žaliti Apelacionom sudu.\nMitrović je već bio osuđen na 11 meseci kućnog zatvora u julu prošle godine, ali je tu presudu Apelacioni sud ukinuo i suđenje vratio na početak. Ta presuda doneta je, između ostalog, na osnovu veštačenja u kom se tvrdilo da je Mitrović vozio od 80 kilometara na čas. Apelacioni sud osporio je ovu činjenicu pošto je tačna brzina utvrđena na osnovu video snimka za koji je drugi veštak kazao da je kopija originalnog snimka i da se ne može utvrditi da li je autentičan.\nHapšenje kriminalca Darka Eleza\nKriminalac Darko Elez uhapšen je u Srbiji krajem decembra po međunarodnoj poternici koju je za njim raspisala Bosna i Hercegovina.\nElez je ranije u Srbiji osuđen na devet godina zatvora jer je bio na čelu organizovane kriminalne grupe koja je švercocala drogu. Osim toga, sudilo mu se za podstrekavanje na ubistvo Đorđa Ždrala, svog kuma i poznatog kriminalca iz Sarajeva, ali je u oktobru 2016. pravosnažno oslobođen ovih optužbi zbog nedostatka dokaza. Pokušaj ubistva Ždrala jedna je od stvari koje se pominju i u optužnici Tužilaštva Bosne i Hercegovine u predmetu koji je nazvan „Lutka“, a u kome su optuženi Elez i 31 osoba.\n„Hapšenje jednog od najzloglasnijih kriminalaca čije žrtve su građani i Srbije i Srpske je dokaz da će u obračunu sa mafijom najpre pasti najveći mafijaši”, kazao je Vulin.\nISPRAVKA: U delu teksta u kome su nabrojani ministri koji su ostali na funkciji u novoj vladi u prvobitnoj verziji teksta greškom je naveden i Mladen Šarčević. On više nije ministar, te je njegovo ime iz tog dela teksta izbrisano. Izvinjavamo se čitaocima, grešku smo ispravili čim smo je uvideli.


Predlog budžeta - nova metodologija i stari problemi\nPočetak Aktuelno Pod lupom Predlog budžeta - nova metodologija i stari problemi\nDatum kreiranja: nedelja, 21 decembar 2014\nI predlog budžeta za 2015. stigao je u Skupštinu kasnije nego što predviđa Zakon o budžetskom sistemu (rok je bio 1.11). Ne samo da javnost (npr. kroz javnu raspravu) nije mogla da utiče na njegov sadržaj, već će malo vremena da to učine ostati i narodnim poslanicima. Makar i bili donekle razumljivi razlozi zbog kojih je Vlada ove godine kasnila sa budžetom, nema nikakvog opravdanja za činjenicu da na javnu raspravu nisu postavljeni i prateći zakoni, a pre svega izmene i dopune sistemskog Zakona o budžetskom sistemu.\nOvaj budžet je sačinjen i kao programski, što je hvale vredan pokušaj, sam po sebi, mada ishod nije u potpunosti zadovoljavajući. „Programski budžet“ između ostalog, podrazumeva iskazivanje nefinansijskih rezultata za projekte i programe koji se sprovode, što omogućava da se na osnovu znatno čvršćih parametara oceni i realizacija budžeta i ukupan rad svakog budžetskog korisnika. Domet ovih novih mera, koje se mogu pročitati iz 1416 stranica dugačkog obrazloženja su ipak ograničene. Tako se, na primer, iz tabele Vladine kancelarije za informisanje može pročitati broj dokumenata koje će objaviti na sajtu, ali bez mogućnosti da se sagleda u kojoj meri je zaista povećana transparentnost rada Vlade (npr. da li su objavljeni zaključi, sporazumi sa investitorima i drugi dokumenti koji se sada ne objavljuju). Takođe, veliko je pitanje u kojoj meri su ovi indikatori obavezujući i mogu li se oni menjati tokom skupštinske debate, zato što su sadržani samo u obrazloženju predloga zakona, a neće biti deo konačnog teksta Zakona o budžetu koji Narodna skupština usvaja.\nPredlog budžeta sadrži brojne mere štednje, prikupljanja obima sredstava u budžet i finansijske kontrole korisnika, često uz „privremeno“ odstupanje od pravila koja su utvrđena drugim propisima (npr. o penzijama, isplatama za lokalnu samoupravu, isplatama naknada za zaposlene). Nije do kraja jasno kakav će biti uticaj ovog budžeta na javne nabavke a naročito na isplatu po zaključenim ugovorima. Izgleda da će neki ugovori o javnim nabavkama imati prioritet u odnosu na druge budžetske rashode, ali i da će se prednost određivati i po predmetu nabavke i među samim ovim ugovorima.\nU Zakonu o budžetskom sistemu se postavljaju neka dobra pravila, ali uz mogućnost izuzetaka u narednoj godini ili dve. To je, između ostalog slučaj i sa "zabranom zapošljavanja" kod korisnika javnih sredstava. Zakon predviđa i da se deo budžeta za BIA ne objavljuje, što otvara nekoliko logičnih pitanja – da li baš svi podaci o troškovima BIA moraju da budu tajni i s druge strane, da li je BIA jedini organ kod kojeg postoje neki budžetski podaci koje treba štititi? Odredba o prekršajima i dalje govori o ovlašćenju budžetskih inspekcija da pokrenu takve postupke. Nije jasno zbog čega se to čini, jer su budžetski inspektori i inače ovlašćeni da pokreću ovakve postupke, a da, s druge strane, takva odredba može da predstavlja smetnju da to čine drugi organi (npr. DRI).


Jedan od prioriteta je "Vršac grad sporta" - eVršac\nGrad Vršac se prethodne četiri godine zalagao da ostanemo grad sporta, ali i poboljšamo\ninfrastrukturu, kako za vrhunske, tako i za rekreativne sportiste i decu. Grad je za to vreme dobio gradski bazen, sela nove terene, a deca mnogobrojna igrališta. U\nUspešno su održavani i unapređivani postojeći sportski objekti, a vršački sportisti predstavljali su nas po svetu i donosili medalje.\nPredhodne četiri godine igrađeni su i obnovljeni sportski tereni u Ritiševu (2.471.106 dinara) i Potpornju (2.470.440 dinara), dok je u gradu napravljen nov teren za mali fudbal (2.570.000 dinara), a u Zagajici postavljeno osvetljenje na sportskom terenu (1.056.800 dinara).\nZahvaljujuću JKP Drugi oktobar izgrađena su i obnovljena dečija igrališta u Sterijinom sokačetu (2.170.000 dinara), na Guduričkom putu (2.180.000 dinara), na Trgu Konstantina\nSpajića (940.000 dinara), u ulici Đure Jakšića (606.000 dinara), na uglu Kosmajske i M.\nStratimirovića (1.846.560 dinara), na uglu Bore Kostića i Ljutice Bogdana (2.110.000 dinara), na Trgu Andrije Lukića (2.340.000 i 2.700.000 dinara), u ulici Danila Kiša (2.100.000 dinara).\nOrganizovan je i Projekat besplatne školice sporta, koji je počeo da se sprovodi od 2018. godine, a realizuje ga Sportski savez pod pokroviteljstvom Grada Vršca. Projektom su obuhvaćene predškolske ustanove sa teritorije Grada, tako da se od 350 do 400 mališana podučava osnovama fizičke kulture i zdravom načinu života.\nTakođe, Sportski savez Vršca, u saradnji sa udruženjem Parakvad VŠ, a pod pokroviteljstvom Grada Vršca, već dve godine uspešno realizuje Sportsko terapijsko jahanje za decu sa invaliditetom. Ovim projektom je obuhvaćeno preko 30 osoba sa invaliditetom i potpuno je besplatno.\nSvako leto, kao posebna manifestacija, organizuje se Vršačko sportsko leto, koje se održava u periodu od juna do septembra, na više lokacija, kao što su Gradski trg, Gradsko jezero i otvoreni tereni, a zastupljeno je preko 10 sportskih disciplina.


Opština Istočna Ilidža nagradila svoje maturante sa po 100 KM\nOpština Istočna Ilidža odlučila je nagraditi svoje maturante povodom uspješnog završetka srednjoškolskog obrazovanja.\nUčenicima završnih razreda Srednjoškolskog centra „Istočna Ilidža“ i Srednje škole „28. juni“ sa prebivalištem na Istočnoj Ilidži danas će biti uplaćen iznos od po 100 konvertibilnih maraka, saopšteno je iz ove opštine.\nPrema riječima načelnika opštine Istočna Ilidža Marinka Božovića, ovaj dar maturantima je mali znak pažnje i podrška, jer su uprkos otežanim uslovima školovanja u vrijeme pandemije virusa korona uspješno savladali sve nastavne programe i spremno kreću u nove izazove.\nNakon dvije godine prekida u održavanju maturskih večeri, ove godine će maturanti Srednjoškolskog centra „Istočna Ilidža“ prodefilovati ulicama našeg grada i svoj maturski ples otplesati 31. maja.\nNEWER POSTRUGIP: Šume su naše, i polovina njiva\nOLDER POSTGrađani i firme povukli pola milijarde KM iz banaka u Srpskoj


Čović i Izetbegović sa Inzkom: Članstvo u EU najvažniji vanjskopolitički cilj BiH | Faktor.ba\nČović i Izetbegović sa Inzkom: Članstvo u EU najvažniji vanjskopolitički cilj BiH\nObjavljeno: 17.10.17 u 17:07\nPredsjedavajući Predsjedništva BiH dr. Dragan Čović i član Predsjedništva BiH Bakir Izetbegović primili su u nastupnu posjetu zamjenika visokog predstavnika i supervizora za Brčko Distrikt Dennisa W. Hearnea i visokog predstavnika u BiH Valentina Inzka.\nNa sastanku je razgovarano o aktivnostima koje se čine u ispunjavanju uslova za integraciju BiH u EU i NATO, političko-ekonomskom stanju i prilikama u Bosni i Hercegovini.\nČlanovi Predsjedništva BiH su naglasili da je članstvo u EU najvažniji vanjskopolitički cilj BiH, te da perspektiva članstva u EU nastavlja biti pokretačka snaga za pozitivne promjene u našoj zemlji. Visoki predstavnik Inzko i supervizor za Brčko Distrikt Dennis W. Hearne su istakli da međunarodna zajednica podržava napredak BiH i jačanje funkcionalnosti državnih institucija, a sve u interesu integracije BiH u EU i NATO.\nNa kraju sastanka članovi Predsjedništva BiH su izrazili podršku zamjeniku visokog predstavnika i supervizoru za Brčko Distrikt Dennisu W. Hearneau, te mu zaželjeli uspjeh u izvršavanju misije u BiH. U ime člana Predsjedništva BiH iz Republike Srpske dr. Mladena Ivanića, sastanku je prisustvovao savjetnik Zoran Đerić, saopćeno je iz Predsjedništva BiH.\nTagovi: Predsjedništvo BiH Valentin Inzko Dennis W. Hearne Brčko Distrikt


Godina borbe protiv antibiotika u hrani\nM. D. 24. marta 2016. 09:00\nUpotreba antibiotika u poljoprivredi, odnosno u proizvodnji hrane životinjskog porekla, predstavlja globalnu opasnost za javno zdravlje zbog čega je hitno potrebno pokrenuti akciju, upozorila je Međunarodna organizacija potrošača. Svetski dan potrošača obeležava se sutra i potrošačke organizacije širom sveta pozivaće multinacionalne lance brze hrane da uklone iz svojih jelovnika meso gajeno uz pomoć antibiotika.\nKonzjumer internešenel je još u novembru prošle godine upozorio na ovaj problem i saopštio da se očekuje da će upotreba antibiotika u poljoprivredi porasti za dve trećine u narednim godinama, i to sa 63.200 tona u 2010. na 105.600 tona u 2030. godini. Upućeni su zahtevi na adrese tri velika lanca brze hrane „Mekdonalds”, „Sabvej” i KFC i zatraženo je od njih da prestanu da služe mesne obroke od stoke kojoj su davani antibiotici za lečenje ljudi. Ova kampanja pokrenuta je tokom Prvog svetskog kongresa o upotrebi antibiotika koji je organizovala Svetska zdravstvena organizacija.\nNa skupu je zaključeno da se antibiotici rutinski daju životinjama kako bi se pojačao i ubrzao njihov rast, sprečilo obolevanje, i da ljudi koji konzumiraju to meso postaju sve otporniji na antibiotike i na taj način dovode u pitanje svoje lečenje u slučaju drugih oboljenja. Budući da je jedan od zaključaka ovog skupa bila činjenica da u svetu raste otpornost na antibiotike, a da se polovina svetske proizvodnje antibiotika koristi u poljoprivredi, odnosno u uzgoju stoke i peradi, ne čudi ovakva inicijativa „Konzjumer internešenela”.\nMeđunarodna organizacija za zaštitu potrošača je lancima brze hrane ostavila rok do kraja decembra da se izjasne o problemu i daju predloge za njegovo prevazilaženje i sada, uoči 15. marta, saopštili su da i nisu baš zadovoljni kako su odreagovali.\nNaime, „Mekdonalds” se obavezao da koristi piletinu gajenu bez upotrebe antibiotika samo u SAD počevši od 2017. i u Kanadi od 2018. godine. Ova obaveza odnosi se samo na dve od 100 država u kojima kompanija posluje, što je tek dva odsto. „Sabvej” je pristao da na tržištu Amerike koristi piletinu gajenu bez ikakvih antibiotika od 2016, ćuretinu od 2019. i govedinu i svinjetinu od 2025. godine. Međutim, ova obaveza odnosi se samo na jednu od 111 država u kojima „Sabvej” posluje.\nKFC nije dao nikakvo obećanje, niti se obavezao da koristi meso koje je gajeno bez upotrebe antibiotika važnih za ljudsku medicinu, u bilo kojoj od država u kojima posluje. Sa preko 100.000 restorana širom sveta, ova tri lanca brze hrane imaju ogroman uticaj na tržištu mesa i mesnih proizvoda i njihove ozbiljnije akcije bi mogle da promene ovu lošu praksu sve veće upotrebe antibiotika u poljoprivredi.\nAmanda Long, generalni direktor „Konzjumer internešenela” je izjavila da su odgovori ovih lanaca potpuno neadekvatni „jer se obećanja koja su lanci brze hrane dali“ ograničena samo na Severnu Ameriku.\nHrana za snažne mišiće!\nOvo nikad ne naručujte u restoranu!\n– Potrebna nam je međunarodna akcija. Bez kontrole, otpornost na antibiotike će ubiti 10 miliona ljudi do 2050. godine. Smanjenje upotrebe antibiotika u poljoprivredi je urgentan i neophodan korak ka rešavanju ove krize. Svetski lanci restorana su u dobroj poziciji da ubrzaju smanjivanje upotrebe antibiotika u poljoprivredi, brže čak i od samih zakonodavnih promena. Kao što je u izveštaju i pokazano, nijedna kompanija od koje smo dobili odgovore još uvek nije u potpunosti preuzela svoju odgovornost – rekla je Longova.\n(Ivana Albunović, Jelica Antelj, Politika)\nU evrozoni u trećem kvartalu zabeležen rast od 12,7 odsto


Veselinović o leks specijalisu\nVesti Autor:N1 Beograd01. apr. 201509:37 > 10:04\nZamenik šefa poslaničke grupe Socijaldemokratske stranke Janko Veselinović smatra da je leks specijalis u suprotnosti sa temeljnim načelima Ustava i sa pravnim sistemom, i dodaje da je SDS pripremio brojne amandmane. Na tom mestu treba graditi naučno-tehnološke parkove, kaže za N1 poslanik.\nU četvrtak 2. aprila u Skupštini Srbije počinje rasprava u načelu o leks specijalisu o postupcima i izdavanju građevinske dozvole zbog realizacije izgradnje projekta „Beograd na vodi“.\nOvaj zakon predmet je polemike u javnosti, ne samo među strankama i političarima, nego i brojnih strukovnih udruženja arhitekata i pravnika.\nLeks specijalis je u suprotnosti sa načelima našeg pravnog sistema, jer se jamči uživanje privatne svojine osim u slučaju javnog interesa, navodi Veselinović.\nEksproprijacija privatne svojine može se vršiti za slučaj izgradnje objekata od javnog interesa, za slučaj izgradnje infrastrukturnih objekata, obdaništa, čak i za stanove socijalno ugroženih slojeva, podseća Veselinović.\n„Izgradnja luksuznih stanova i kancelarijskih prostora ne može se smatrati javnim interesom“, navodi poslanik SDS.\nOn zamera što nije pokrenut proces izbora investitora, i postavlja pitanje zakupa zemljišta.\n„Stanovi će biti prodavani, poslovni prostori će biti prodavani, a sve vreme se govori o zakupu zemljišta. Kako će neko moći da prodaje stanove na zemljištu na koje ima zakup“, pita Janko Veselinović.\nOn navodi da prostor na kom je predviđena izgradnja projekta „Beograd na vodi“ treba da bude uređen i izgrađen, ali na drugačiji način.\n„Na ovom prostoru nesumnjivo treba izgraditi objekte koji će doneti Beogradu i Srbiji određeni prosperitet. Na tom delu bi trebalo da se gradi naučno-tehnološki park. Ne mislim da ne treba da bude hotela, ali bi tu trebalo da bude zona za IT sektor, naučno-tehnološki sektor… Ovakav projekat ne donosi Srbiji veliku korist“, ocenjuje Veselinović.\nI na navode da će na projektu biti uposlen veliki broj građevinskih radnika ima drugačiji pogled.\n„Srbija je zaključila kreditne ugovore u vrednosti pet milijardi evra, a da je od tih para povukla svega 1,3 milijarde. Država je trebalo da građevinsku operativu uposli u infrastrukturne projekte, sa već povučenim kreditnim sredstvima… Premijer je najavio prošle godine da će početi gradnja jeftinih stanova, od oko 380 evra po kvadratu, da će Srbija biti gradilište, pa ništa nema o tome“, navodi Janko Veselinović.\nU procesu je Zakon o eksproprijaciji zemljišta, a nemamo još investitora, odnosno imamo investitora koji se slikao pored makete, navodi Veselinović.\nOvim zakonom je jedino predviđeno da u roku od 8 dana po pokretanju postupka eksproprijacije vlasnik treba da se izjasni i posle 8 dana se donosi odluka, dakle, 16 dana je postupak eksproprijacije, navodi poslanik.\nVeselinović dodaje da je SDS pripremila amandmane. Ovde nema javnog interesa, već samo interes koji će omogućiti da se na tom gradskom području nešto gradi, podvukao je. On je dodao da treba da se gradi, ali bez ugrožavanja privatne svojine, uz ozbiljne garancije investitora – da će, između ostalog, investitor obezbediti sredstva za eksproprijaciju, da će obezbediti sredstva za infrastrukturno obezbeđenje prostora, da se gradi i završi onako kako je dogovoreno, i ono što bi bilo prosperitetnije za zemlju… SDS će, kako je naveo, izneti svoje predloge o tome, i svojim amandmanima će u ozbiljnoj meri probati da rekonstruiše ovaj zakon.\nO ovoj temi u našem „Novom danu“ trebalo je da, uz Veselinovića, govori poslanik SNS Veroljub Arsić, ali je on u toku emisije otkazao svoje gostovanje.\nViše sa gostovanja Veselinovića u Novom danu pogledajte u videu ispod:\nBeograd na vodileks specijalissds


Promocija kataloga Carskih darova\nU okviru postavke "Carski darovi", u Muzeju istorije Jugoslavije, u sredu će svečano biti predstavljen katalog ove atraktivne izložbe.\nKatalog sadrži fotografije i informacije o 68 izloženih eksponata, koji predstavljaju ekskluzivan izbor najdragocenijih poklona koje je Josip Broz Tito dobio prilikom susreta sa članovima vladarskih porodica iz 17 zemalja Evrope, Azije i Afrike.\nSvi predmeti su izuzetne umetničke izrade, i nastali su u najpoznatijim radionicama širom sveta. Pred publikom su arheološki, upotrebni i ukrasni predmeti, nakit, odlikovanja i portreti članova vladarskih porodica. Odabrani eksponati datiraju od 7. veka pre naše ere sve do polovine 20. veka, a u njihovoj izradi korišćeni su plemeniti metali, drago kamenje i najfiniji porcelan.\nMeđu darodavcima su engleska kraljica Elizabeta Druga, iranski šah Reza Pahlavi, grčki kralj Pavle, etiopski car Hajle Selasije... Među izloženim predmetima najviše je poklona kambodžanskog princa Sihanuka sa kojim se Tito najčešće susretao, pa posetioci mogu da vide i fragment hrama iz Angkor Toma, nekadašnje prestonice kraljevine Kmera, koji se čuvao u muzeju pre nego što je poklonjen Titu.\nIzložba će biti otvorena do 25. avgusta, a njeni kustosi su Veselinka Kastratović Ristić i Momo Cvijović. Dizajn postavke postavke uradila je Mina Milovančević.


KB4019088 - Opis bezbednosne ispravke za SQL Server 2016 RTM GDR: 8. avgust 2017.\nPreuzmite ispravku 4019088\nOva bezbednosna ispravka zamenjuje prethodno objavljenu ispravku 3194716.\nEngleska (SAD) verzija ove hitne ispravke instalira datoteke koje imaju atribute navedene u sledećim tabelama. Datumi i vreme za ove datoteke navedeni su u koordiniranom univerzalnom vremenu (UTC). Datumi i vreme za ove datoteke na lokalnom računaru prikazani su u lokalnom vremenu zajedno sa trenutnom pristrasnošću letnjeg/zimskog računanja vremena (DST). Pored toga, datumi i vreme mogu da se promene kada izvršavate određene operacije na datotekama.\nPomoć za instaliranje ispravki: najčešća pitanja o u vezi sa uslugom Windows Update Bezbednosna rešenja za IT stručnjake: TechNet bezbednosna podrška i rešavanje problema Pomoć za zaštitu računara zasnovanog na operativnom sistemu Windows od virusa i malvera: Microsoft Secure Lokalna podrška prema vašoj zemlji: Međunarodna podrška


Vučić zahvalio Devenportu i Skotu na podršci Srbiji\nMandatar za formiranje nove Vlade Srbije Aleksandar Vučić zahvalio je danas šefu Delegacije Evropske unije u Srbiji Majklu Devenportu i ambasadoru SAD u Beogradu Kajlu Skotu na podršci koju pružaju Srbiji na evropskom putu.\nKako je saopšteno iz Vlade Srbije, Devenport i Skot su podvukli svoju „snažnu podršku ekonomskim i političkim reformama Vlade Srbije, kao i premijerovom cilju da pripremi Srbiju za pridruživanje Evropskoj uniji 2020. godine“.\nNa današnjem sastanku, Skot i Devenport su najavili i podršku u oblasti reformi javne uprave, pravosudja, obrazovnog sistema, poljoprivrede, saobraćaja, energetike i zaštite životne sredine, kao i direktnu podršku ministarstvima, kakva je nedavna donacija vozila i opreme za ministarstva unutrašnjih poslova i odbrane.\nNjih dvojica su ukazali i na značaj napretka u naporima da se podrži i ojača regionalna bezbednost, uključujući i naredne korake u dijalogu s Prištinom i ukazali na važnost koju jačanje pravosudnog sistema i vladavine prava ima u privlačenju novih stranih investicija u Srbiji.\nPremijer Vučić je ambasadoru Skotu izrazio saučešće povodom užasnog terorističkog napada u Orlandu i uručio mu pismo saučešća za predsednika SAD Baraka Obamu, dodaje se u saopštenju.


Predavanje: Kako se postiže duboka društvena modernizacija – Slučaj Španije – Sarajevski Otvoreni Centar\nSarajevski otvoreni centar i Fond otvoreno društvo BiH\nKAKO SE POSTIŽE DUBOKA DRUŠTENA MODERNIZACIJA?\nUtorak, 18. februar 2014, 18h\nDuboka društvena modernizacija ima mnoga lica i interpretacija. U ovom predavanju, društvena modernizacija se shvata kao proces u kojem društvo prihvata različitost i vrši pritisak na institucije da zaštite prava onih koji_e ne pripadaju većini. Predavanje će istražiti uzroke duboke društvene promjene kroz primjere transformacije Španije iz vrlo konzervativnog društva nakon diktature do članice EU koja je poznata po svom socijalnom liberalizmu: uprkos drugoj najvećoj krizi u Evropskoj uniji nakon Grčke, ksenofobni populisti nisu uspjeli pridobiti politički ugled u zemlji koja je integrisala 7 miliona imigranata tokom 15 godina; uloga žena se spektakularno promijenila, pogotovo u privatnoj sferi, ali i u politici; Španija se pokazala najtolerantnijom zemljom na svijetu za LGBT osobe, prema istraživanju u sklopu projekta “Global Attitudes” istraživačkog centra Pew Research. Kako se ovo desilo i da li se ova iskustva mogu primjeniti drugdje?\nJordi Vaquer – Prije nego što je postao direktor Incijative otvoreno društvo za Evropu, Jordi Vaquer Fanés je bio direktor Centra za međunarodne odnose u Barceloni (CIDOB), jednom od najuticajnijih južnoevropskih think tankova koji se bave međunarodnim odnosima.\nVaquer je autor kolumne o međunarodnim odnosima za El País (španjolske vodeće novine) i urednik istaknutog akademskog magazina koji se fokusira na pitanja međunarodnih odnosa – Revista CIDOB d’Afers Internacionals.\nInicijativa otvoreno društvo za Evropu: Inicijativa otvoreno društvo za Evropu ohrabruje Evropljane_ke i organizacije civilnog društva da učvrste i, tamo gdje je potrebno, ponovo preuzmu centralnu ulogu u evropskim demokratskim društvima. Njen cilj je osigurati projekt integracije Evrope, otjelovljen u Evropskoj uniji, doprinijeti vitalnosti i kvalitetu evropskih demokratija zasnovanih na vrijednostima otvorenog društva. Inicijativa otvorenog društva za Evropu doprinosi izgradnji vitalnih i legitimnih demokratija u Evropskoj uniji kroz rad sa širokim spektrom organizacija civilnog društva umjesto na nivou elita, na kojem se trenutno odvija evropska debata. Inicijativa stavlja poseban naglasak na jačanje glasova van centra, glasova na evropskoj geografskoj periferiji, žena i mladih, zastupnika_ca ideologija koja ne pripadaju glavnim tokovima ili društvenih grupa koje su isključene iz ili nisu predstavljene u političkim procesima: migranata, osoba bez državljanstva ili manjina bilo koje vrste.\ndruštvena modernizacijajordi vaquerpredavanješpanija


Portparol EU: Sastanci Beograda i Prištine sve dok se sva pitanja ne reše zauvek - Sputnjik Srbija\n20:50 19 April 2021\nPortparol EU: Sastanci Beograda i Prištine sve dok se sva pitanja ne reše zauvek\n15:08 28.08.2020 Preuzmite kraći link\nSastanci na ekspertskom i visokopolitičkom nivou u okviru dijaloga Beograda i Prištine nastaviće se dok se ne nađu obostrano prihvatljiva rešenja za sva otvorena pitanja jednom i zauvek, poručio je portparol EU Peter Stano.\nPeter Stano je na pitanje briselskih dopisnika da pojasni o čemu se tačno u četvrtak razgovaralo na sastanku eksperata Beograda i Prištine, nakon kojeg su obe strane izašle sa oprečnim izjavama, ponovio da EU kao posrednik ne želi da komentariše „svaki korak“ u procesu.\n„Cilj ekspertskih razgovora da se pripremi sledeći sastanak na visokom političkom nivou koji će biti u septembru u Briselu između predsednika Srbije i premijera Kosova, ali i da se razgovara o svim otvorenim pitanjima koja moraju da se reše kako bi se napredovalo sa normalizacijom odnosa i kako bi došlo do potpisivanja pravno-obavezujućeg sporazuma gde će sva otvorena pitanja biti rešena jednom zauvek“, rekao je Stano.\nPortparol EU dodaje da je zadatak EU, kao glavnog posrednika u dijalogu Beograda i Prištine, da omogući i olakša obema stranama da razgovaraju jedna sa drugom, nađu rešenja za sva otvorena pitanja i dođu do sporazuma o normalizaciji odnosa.\n„Evropska budućnost Srbije i Kosova vodi kroz dijalog kome posreduje EU u okviru koga se sva otvorena pitanja rešavaju. Mi pomažemo obema stranama da nađu zajednička rešenja i kompromise kako bi zatvorili ova pitanja“, dodaje Stano.\nUpitan za agendu sastanka 4. septembra u Vašingtonu i ulozi SAD u normalizaciji odnosa dve strane, Peter Stano ponavlja da je dijalog pod pokroviteljstvom EU „fokusiran na pravno-obavezujući sporazum i napredak na EU putu Srbije i Kosova“.\nPojedinačni ekonomski projekti se, kako je dodao, rešavaju „usput“.\n„Šta god drugo Srbija i Kosovo rade sa drugim stranama, a služi kao podrška ovom dijalogu i donosi opipljive i održive rezultate u normalizaciji, modernizaciji i EU putu, pozitivno je“, poručio je Stano, preneo je Tanjug.\nNaglašava da su SAD važan partner za EU i da se Brisel nada „pozitivnom rezultatu“ saradnje i na normalizaciji odnosa Beograda i Prištine.\nLavrov o pregovorima Beograda i Prištine: Alternativa dijalogu izuzetno opasna za sve\nTrampova „kosovska bitka“: Propast projekta lažne države usred Bele kuće\nEvropska unija, dijalog Beograda i Prištine


Ministar Jevtić sa kongresmenima (Foto MZZP)\nNa sastanku sa predsedavajućim Odbora za spoljne poslove, kongresmenom Edom Rojsom, i kongresmenima Eliotom Engelom i Dejvidom Prajsom, Jevtić je predočio probleme sa kojima se suočavaju Srbi na Kosovu, saopšteno je iz njegovog kabineta.\n"Drago mi je da imam priliku da sa vama razgovaram i predočim vam probleme sa kojima se Srbi na Kosovu suočavaju, i da možete da čujete iz drugog ugla kako mi gledamo na generalno pitanje budućnosti Kosova. Moramo raditi na tome da Srbi, Albanci ali i ostali narodi na Kosovu žive bolje iz dana u dan, to je ono što je cillj", rekao je Jevtić na sastanaku.\nU razgovoru sa američkim zvaničnicima, Jevtić je ukazao na probleme i mogućnosti njihovog rešavanja kako bi trenutna situacija na Kosovu bila bolja.\nOn im je, kako je saopšteno, preneo da moraju da se poštuju prava svih naroda na Kosovu i da ne treba činiti ništa što će ugrožavati bilo čija prava.\nObavestio ih je da politički predstavnici Srba imaju prirodnu vezu i saradnju sa zvaničnim Beogradom i istakao važnost institucionalne veze Srba sa Kosova sa Vladom Srbije, jer bez te veze, kako je rekao, "mnogi problemi Srba bi i danas ostali nerešeni".\nKada je u pitanju povratak raseljenih, rekao je da se ovo pitanje mora konačno zatvoriti na jedan pozitivan način.\n"Moramo videti koliko raseljenih lica želi da se vrati, a koliko želi da se integriše u sredinama u kojima su se raselili i da sve koji žele vratimo uz garanciju pune bezbednosti, kao i ekonomske stabilnosti jer bez bolje bezbednosti nema ni povratka. Posebno želim da istaknem pitanje uzurpirane imovine i važnost bržeg rešavanja ovog problema", rekao je ministar Jevtić.\nO projektima USAID-a\nJevtić se u Vašingtonu sastao i sa pomoćnikom direktora USAID-a za Evropu i Aziju Brokom Biermanom.\n"Svi dosadašnji implementirani projekti i programi USAID-a su dali konkretne rezultate i jako su uspešni, upravo iz tih razloga sa takvim projektima treba nastaviti", rekao je Jevtić.\nKao jedan od važnijih istakao je novi projekat USAID-a (LEGO), jer kako je rekao, ima za cilj jačanje kapaciteta nevećinskih opština, učešće nevećinskih zajednica u procesu donošenja odluka i upravljanja institucijama, a imaće značajan uticaj na društvo u celini.\nJevtić je pozvao Biermana da se ponovo sastanu tokom njegovog boravka na Kosovu, kako bi nu predočio sve detalje o potrebama u sredinama gde žive nevećinski narodi, navedeno je u saopštenju.


Ambasada SAD pozdravlja održavanje izbora na Kosovu\nAmbasada SAD je čestitala svim građanima Kosova koji su u nedelju izašli na izbore kako bi osigurali da se i njihov glas čuje u demokratskim procesima na Kosovu.\nFoto arhiva KIM\nU saopštenju koje je dostavljeno KIM radiju ističe se da se Sjedinjene Države unapred raduju saradnji sa izabranim rukovodiocima.\n“Uprkos izveštajima o nekim nepravilnostima od kojih je većina prijavljena policiji i tužilaštvima na Kosovu, preliminarni rezultati govore da je većina građana uzela učešća u procesu koji je protekao bezbedno. Ambasada očekuje od kosovske policije i tužilaštava da nastave svoj rad i da pažljivo prate i istraže navode o krađi glasova i zastrašivanju” navodi se u saopštenju.\nAmbasada SAD se takođe zahvaljuje svojim međunarodnim partnerima, uključujući OEBS, EULEKS i KFOR, koji su garantovali uslove u kojima su svi građani mogli da glasaju u jednom sigurnom i bezbednom procesu.\nVjosa Osmani se vraća iz Njujorka\n"Predsednica Republike Kosovo Vjosa Osmani prekinula svoju posetu Njujorku i pošla za Prištinu zbog događaja na severu zemlje", saopšteno je medijima iz njenog kabineta.\nKancelarija za KiM: Grafit UČK na zidu kuće u Klokotu\nNa zidu kuće u srpskoj opštini Klokot danas je osvanuo ispisan grafit UČK, saopšteno je iz Kancelarije za Kosovo i Metohiju.\nPetković: Pretučena trojica Srba u blizini prelaza Brnjak\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Petar Petković saopštio je da su danas u blizni administrativnog prelaza Brnjak, pripadnici specijalne jedinice kosovske policije pretukli trojicu srpskih mladića.\nTanin: Pozivam obe strane da pokažu odgovorno vođstvo\nSpecijalni predstavnik generalnog sekretara i šef UNMIK-a Zahir Tanin saopštio je da primećuje nastavak zastoja u vezi sprovođenja mera po pitanju registarskih tablica i pridružuje se međunarodnim partnerima u pozivu svim stranama da reše pitanja kroz uspostavljene mehanizme dijaloga, u znak podrške slobodnom kretanju ljudi i robe, i u interesu stanovništva.\nKancelarija za KiM: Privođenje zbog bilborda ZSO\nKosovska policija je privela danas u policijsku stanicu trojicu Srba koji su u Gračanici postavljali bilbord "Dobro došli u Zajednicu srpskih opština". Nakon datih izjava oni su pušteni na slobodu, stoji u saopštenju Kancelarije za Kosovo i Metohiju.\nMUP Kosova: Izbegavati Jarinje i Brnjak\nMinistarstvo unutrašnjih poslova poručilo je građanima da izbegavaju saobraćajnicu koja vodi ka prelazu Jarinje i Brnjak zbog prepreka na putu.\n26.09.2021 Zajednica srpskih opština je na Кosovu zabranjen termin (213)\n26.09.2021 Albanija: Pozivamo Srbiju da povuče svoje oružane snage (145)\n26.09.2021 Stefanović i Mojsilović obilaze vojne snage u Raškoj (136)\n26.09.2021 Sedmi dan protesta na severu Kosova (132)\n26.09.2021 Na Kosovu 77 novih slučajeva, pet smrtnih ishoda (117)\nSeptembar 2021 11 (465)


Učenje je obaveza, koja često može izazvati niz neprijatnih osećanja u trenutku kada je potrebno da se suočite sa njom.\nIpak, kako vam učenje ne bi bilo do krajnje mere mrsko i odbojno, poslišajte i realizujte nekoliko saveta koji će vam ovu obavezu olakšati i učiniti je manje komplikovanom.\nKako bi ste sebe navikli na što jednostavniji način učenja, pre svega, naviknite se da učite redovno, po sistemu “lekcija za lekcijom”. Na taj način, gradivo koje je potrebno da savladate, usvajaćete i savladjivati redovno i sprečićete da vam se informacije gomilaju i postaju preobilne i komplikovane za usvajanje. pritom, znajte i to da se bez obzira na oblast o kojoj učite, lekcije često nadovezuju jedna na drugu i samim tim, redovnim učenjem, povećaćete šansu da vam naredne lekcije budu jasnije i lakše sa savladavanje jer ste naučili i shvatili predhodne sa kojima su nadovezane.\nDok učite, vodite računa o tome da ne poklanjate suviše pažnje i vremena nepotrebnim i relativnim pojmovima, frazama i podacima u okviru lekcija, i posvetite se informacijama koje su ključne, smisaono najbitnije i konkretne. Na taj način, uštedećete vreme koje vam je potrebno za učenje i smanjićete intezitet umora koji tokom učenja uobičajeno osećate.\nKako bi ste lakše i jednostavnije razdvojili bitne i ključne od nebitnih i nejasnih informacija, poslužite se metodom podvlačenja ili prepisivanja bitnih i ključnih informacija. Podvucite ili prepišite sve ono što smatrate da je najvažnije u jednoj lekciji i tom delu lekcije se posvetite.\nŠto se tiče preporuke kada je najbolje učiti, zasigurno to je najbolje činiti onda kada osećate da ste psihofizički najspremniji za to. To znači, da učenje treba početi onda kada ste dovoljno naspavani i odmorni. Kada su vaše psihofizičke sposobnosti izoštrene i kada ste sposobni za usvajanje informacija. Onda kada ste umorni, neispavani ili rasejani, sve što ćete učenjem postići jeste neželjeni stepen umora, usled koga će efekat učenja biti minimalan, a vi ćete uzalud utrošiti svoje vreme i trud.\nZato oslušnite i poslušajte sebe i učite onda kada sami osetite da ste spremni i sposobni za to.


Ministar spoljnih poslova Rusije Sergej Lavrov i šef diplomatije Evropske unije Žozef Borel na konferenciji za novinare posle razgovora u Moskvi, 5. februara 2021.\nŠef diplomatije Evropske unije Žozep Borelj u subotu je oštro kritikovan zbog svog putovanja u Moskvu, za koju ga je nekoliko država članica bloka pozivalo da je otkaže, iz straha da će Kremlj manipulisati trodnevnom posetom u svoju korist.\nNjegovi kritičari, među kojim je bivši premijer Belgije Gi Verhofštat, zajedno sa zapadnim diplomatama, kažu da su im se najveći strahovi ostvarili tokom zajedničke konferencije za štampu Borelja sa ruskim ministrom spoljnih poslova Sergejem Lavrovom.\nNekoliko trenutaka pre konferencije za štampu, zvaničnici Kremlja objavili su odluku o proterivanju tri diplomate EU - iz Nemačke, Poljske i Švedske - zbog navodnog učešća na nedozvoljenim skupovima podrške Alekseju Navalnom 23. januara, saopštenjem koje je, moguće, tempirano kako bi se ponizio Borelj.\nBorelj, koji je samoinicijativno otišao u Rusiju na prvo putovanje u tu zemlju nekog zvaničnika EU na visokom nivou u poslednje četiri godine, sada je naglo izložen kritikama.\n"Konferencija za štampu nakon njihovih razgovora u petak bila je lekcija iz arogancije i neuspeha", napisao je u subotu Kristijan Tripe, šef biroa za Istočnu Evropu Dojče velea. "Ponekad je Borelj delovao kao loše pripremljeni školarac poslat u ćošak. Lavrov je ozloglašen po tome što svojim pregovaračkim partnerima ne daje ni milimetra, ali ovog puta je čak uspeo da otme Borelju i njegovo političko dostojanstvo".\nPre konferencije za štampu u petak, Borelj, bivši španski ministar inostranih poslova, upozorio je svoje ruske kolege da je postupak protiv Navalnog doveo odnose EU i Rusije na "najnižu tačku" i ponovio je zahteve EU za puštanje Navalnog.\nTa poruka je, međutim, potkopana kada je Borelj rekao Lavrovu da nijedna država članica EU za sada nije predložila dodatne sankcije Rusiji, za šta drugi zvaničnici EU kažu da je netačna.\nBoreljova poseta, koja je bila planirana pre izbijanja demonstracija zbog Navalnog u više od 100 gradova i mesta širom Rusije, podelila je države članice EU. Neki su lobirali da Brisel otkaže putovanje, plašeći se da nije dobro vreme za to, i da će razotkriti nemoć EU.\nBaltičke države, zajedno sa Poljskom i Rumunijom, pozvale su na novi set sankcija Rusiji. One su se strahovale da bi dijalog sa Kremljem oko slučaja Navalni u ovoj fazi bio beznadežan poduhvat koji bi podrivao kredibilitet EU.\nDrugi, poput Nemačke i Francuske, čini se da podržavaju direktan diplomatski angažman, videći to kao priliku za Borelja da izrazi podršku EU ljudskim pravima.\nMinistri spoljnih poslova EU glasali su 25. januara za zadršku u uvođenju bilo kakvih novih sankcija zbog hapšenja Navalnog, uprkos usvajanju oštrijeg režima politike početkom decembra.\n"Borelj takođe treba da bude jasan da on i EU na napade na Navalnog i na surovo suzbijanje javnih protesta smatraju vrhom ledenog brega ruskih namernih i upornih napora da ućutka demokratske glasove sve restriktivnijim zakonima i politički motivisanim gonjenjem", napisao je u sredu Filip Dam, direktor Hjuman Rajts Voča za zastupanje u Evropskoj uniji.\nNavaljni je zadržan po povratku u Moskvu u januaru zbog kršenja odredbi uslovne kazne, za šta njegove pristalice kažu da je lažna optužba, nakon što se u Nemačkoj oporavio od skoro fatalnog trovanja za koje krivi Kremlj.\nNjegovo hapšenje pokrenulo je najveće antivladine proteste u Rusiji od 2011. godine, a policija je privela više od 10.000 njegovih pristalica, usled navoda o policijskoj brutalnosti, kažu posmatrači stanja ljudskih prava.\nVreme je za ostavku?\nBorelj je takođe izazvao buru time što je ostao nem kada je Lavrov EU nazvao "nepouzdanim partnerom" i optužio evropske lidere da lažu o Navalnom, odbacujući zaključak Zapada - koji su potvrdile laboratorije u Nemačkoj, Francuskoj i Švedskoj, zajedno sa Organizacijom za zabranu Hemijsko oružje - da je Navalni otrovan nervnim agensom vojne klase iz sovjetske ere.\n"Ovo je jednostavno zastrašujuće", tvitovao je Verhofštat, koji je oštro kritikovao Borelja zbog loše pripremljenosti.\n"Ne samo da Rusija pravi budalu od EU, već i to što smo mi to dozvolili".\nBorelj "jednostavno nije trebao da ode u Moskvu bez poruke o snazi EU i mandata za sankcije koje bi to podržale", tvitovao je Verhofstadt.\nBorelj je takođe kritikovan zbog toga što nije uspeo snažnije da protestuje protiv odluke Kremlja da u poslednjem trenutku protera trojku EU diplomata.\n"Borelj mora da razmišlja o ostavci", tvitovala je EU poslanica Rasa Juknevičiena, bivša litvanska ministarka odbrane, osuđujući sveukupni smisao Borelove poruke da EU i Rusija "mogu sarađivati uprkos nesporazumima".\nPortparoli Evropske komisije naveli su malo detalja kada su zasuti pitanjima o poseti konferenciji za novinare u petak, uglavnom braneći pokušaj Borelja da podstakne dijalog sa Moskvom, ponavljajući podršku EU puštanju Navalnog.\nAmerički zvaničnici nisu javno kritikovali diplomate EU, ali su neki privatno rekli Glasu Amerike da su imali ozbiljnih sumnji pre nego što je Borelj otišao u Moskvu i da veruju da ga je Kremlj uvalio u pažljivo isceniranu zamku.\nBivše zapadne diplomate nisu imale milosti, pridruživši se subotnjem horu negodovanja.\n"Borelj se danas obrukao svojom nespretnom posetom Moskvi“, tvitovao je bivši britanski diplomata Dejvid Klark.\n"EU govori o postizanju 'strateške autonomije', ali prvo treba da postigne stratešku zrelost", dodao je Klark. "I dalje ostaje beznadežno slaba i naivna u odnosima sa (ruskim predsednikom Vladimirom( Putinom".\n"EU i Rusija su međusobno udaljeni kao i uvek", objavio je na Tvitteru Dmitri Trenin, direktor istraživačkog centra Karnegi u Moskvi.\n"Sankcije EU ne deluju, njene kritike su sada odbijene... prostor postoji samo za transakcione odnose zasnovane na interesima. Potrebno: temeljna ponovna procena."\nIako su pristalice Navalnog izrazile nezadovoljstvo zbog Borelja, on se sastao sa predstavnicima civilnog društva, za koje je u tvitu rekao da je "i dalje živahan i aktivan uprkos sve manjem prostoru za nezavisne glasove u Rusiji".\nBorel je takođe rekao da su odbijeni njegovi zahtevi za susret sa Navalnim, iako su evropske diplomate tokom puta bile u kontaktu sa Navalnijevim advokatima.\nProdemokratski aktivisti kažu da je Kremlj brzo iskoristio Boreljevu posetu u propagandne svrhe i diskreditovao Navalnog.\nTokom konferencije za štampu u petak, Borel je takođe pohvalio ruski razvoj vakcine za koronavirus Sputnik Ve.\n"Uzimam reč samo da čestitam Rusiji na ovom uspehu", rekao je Borelj o vakcini koja još uvek nema evropsko naučno odobrenje. "To su dobre vesti za čitavo čovečanstvo".\nRusko ministarstvo spoljnih poslova objavilo je video ubrzo nakon toga, koji započinje snimkom Navalnog od prošle godine kako kritikuje ruske vlasti zbog prevremenog odobrenja Sputnjika Ve, pre potpunog testiranja, a snimak je potom nastavljem Boreljevim pohvalama Rusiji zbog razvoja Sputnjika Ve.\nBorel je ponovo branio svoju kontroverznu posetu u subotu rano u subotu.\n"Diplomatski kanali moraju ostati otvoreni, ne samo za ublažavanje kriza ili incidenata, već i za direktnu razmenu, pružanje čvrstih i iskrenih poruka, posebno kada su odnosi daleko od zadovoljavajućeg", rekao je on u pripremljenoj izjavi.\nZvaničnici EU objavili su izjavu u kojoj kažu da će ministri spoljnih poslova razgovarati o "mogućoj daljoj akciji" protiv Rusije kada se ponovo sastanu u Briselu 22. februara.


Aerodrom Indira Gandi prelazi na „zeleni transport“ | Avio Press\nAerodrom Indira Gandi prelazi na „zeleni transport“\nMeđunarodni aerodrom Indira Gandi u Indiji, pokrenuo je program zelenog transporta u kojem planira da zameni 62 aerodromska vozila koja rade na konvencionalno gorivo istim brojem vozila na električni pogon.\nTranzicija će se postepeno odvijati tokom četiri meseca. 62 električna vozila će podržati različite operacije u oblasti aerodroma, uključujući pistu i rulnu stazu. Procenjuje se da će vozila nove generacije pomoći aerodromu da smanji do 1.000 tona emisije gasova staklene bašte godišnje.\nIzvršni direktor Delhi International Airport Limited, operatera aerodroma u Delhiju,Videh Kumar Jaipuriar, rekao je da će pored novog električnog prevoza, aerodrom takođe morati da postavi stanice za brzo punjenje visokog napona kao i drugu neophodnu infrastrukturu. Izvršni direktor je dodao da aerodrom takođe ima za cilj da koristi električnu energiju iz potpuno obnovljivih izvora „kako bi osigurao da punjenje vozila bude bez emisija“.\nAerodrom Delhi Azija\nBritish Airways vraća sve A380 u saobraćaj\nUnited proširuje najveći trening centar na svetu\nAzija Prve isporuke C919 mogle bi da krenu u 2022. godini\nEvropa Turkish povećava plate zaposlenima\nEvropa Sukhoi i MiG se spojili sa United Aircraft...


Ne smije da zavara to što je CG manje korišćena za tranzit stranih boraca | Aktuelno\nNaslovna CRNA GORA Ne smije da zavara to što je CG manje korišćena za tranzit...\nNe smije da zavara to što je CG manje korišćena za tranzit stranih boraca\n"Ujedinjeni možemo postići mnogo, a svaka razmjena iskustava pomaže u kreiranju dugoročnih politika, kao i sistema koji je otporan i prilagodljiv na promjene koje se sve brže dešavaju u savremenom svijetu", kazao je Nuhodžić.\nČinjenica da je crnogorska teritorija do sada u manjoj mjeri korištena za tranzit stranih boraca ne smije da zavara, posebno zbog dešavanja kojima smo svi svjedoci, kako u Evropi, tako i šire, kazao je direktor Uprave policije Veselin Veljović na Međunarodnoj konferenciji “Zajednički odgovor u oblasti suzbijanja ilegalnih migracija i njihovog uticaja na terorizam” koja se održava u Bečićima.\nKako je saopšteno iz Uprave policije, sa konferencije je poručeno da u upravljanju ilegalnim migracijama potreban jedinstven pristup, zajedničko djelovanje država regiona i šire, i usaglašeni modaliteti rješavanja ovih izazova mogu dati najefikasnije rezultate.\nMinistar unutrašnjih poslova Mevludin Nuhodžić kazao je da je današnja konferencija dobra prilika da učesnici potvrde spremnost i odlučnost da grade zajednički odgovor na opasnosti koje sa sobom nose globalne terorističke prijetnje, izazove nelegalnih migracija i drugih oblika kriminala.\n“Ujedinjeni možemo postići mnogo, a svaka razmjena iskustava pomaže u kreiranju dugoročnih politika, kao i sistema koji je otporan i prilagodljiv na promjene koje se sve brže dešavaju u savremenom svijetu”, kazao je Nuhodžić.\nOn je izrazio očekivanje da će današnja diskusija dodatno afirmisati aktivnosti i rezultate Vlade Crne Gore u svjetlu pregovora za punopravno članstvo u Evropskoj uniji, i sprovođenje obaveza iz pregovaračkih poglavlja 23 i 24, koja pored organizovanog kriminala obuhvataju i migracije i borbu protiv terorizma.\nDirektor Uprave policije Veselin Veljović istakao je da je međunarodna saradnja značajan instrument u rješavanju bezbjednosnih izazova, kao što su integrisano upravljanje granicama i ilegalne migracije, jer se kroz jedinstveni pristup mnogo efikasnije mogu rješavati prijetnje i dostizati mjerljivi rezultati, posebno kroz formu uspostavljanja snažne prekogranične saradnje.\n“Činjenica da je crnogorska teritorija do sada u manjoj mjeri korištena za tranzit stranih boraca ne smije da zavara, posebno zbog dešavanja kojima smo svi svjedoci, kako u Evropi, tako i šire. Iz tog razloga, puna pažnja posvećuje se međunarodnoj policijskoj saradnji i učešću crnogorske policije u svim projektima i aktivnostima koje se tiču terorizma, kako bi se pravovremeno razmjenjivale informacije i preventivno djelovalo na ovom planu, kazao je Veljović.\nIzvršna direktorka EUROPOL-a Katrin De Bol, kojoj je ovo prva posjeta regionu, naglasila je da države Zapadnog Balkana i Evropske unije dijele iste izazove i prijetnje, te da se pitanje upravljanja ilegalnim migracijama treba rješavati zajedničkim naporima.\n“De Bol je kazala da je Crna Gora pouzdan partner Evropske unije i agencija za sprovođenje zakona u rješavanju savremenih bezbjednosnih izazova i prijetnji”, saopšteno je iz Uprave policije.\nOtrganizator i domaćin konferencije je Uprava policije Crne Gore. Događaju prisustvuje oko 70 učesnika iz 13 zemalja. Učesnici su delegacije policija iz svih država regiona i nekoliko zemalja Evropske unije (Njemačke, Italije, Austrije, Grčke, Hrvatske i Slovenije), kao i predstavnici međunarodnih organizacija među kojima je i EUROPOL i ambasada stranih država u Crnoj Gori.\nPrethodni članakMarković: Protesti nijesu opasnost po državu\nNaredni članakIndijska verzija DK: U Londonu uhapšen milijarder Nirav Modi osumnjičen za najveću bankarsku prevaru u Indiji


Divac umalo ostao bez stana jer su mu falsifikovali potpis | Novosadski informativni portal 021\nZa službenicu Osnovnog suda u Kraljevu S. D. se sumnja da je overila sporna dokumenta sa potpisom Divca, za šta je, navodno, dobila nekretnine u Novom Sadu i Beogradu.\nKako pišu "Novosti", njoj je određen pritvor do 30 dana, kao i Zoranu Milašinoviću, koji se sumnjiči za finansijske malverzacije.\n"Blic" navodi da je banka aktivirala hipoteku, jer Milašinović zvani Mašinac, koji poslednjih godina ima dosta finansijskih problema, nije vraćao uzeti kredit. Dug je narastao na 5,5 miliona evra sa kamatama, pa su sve nekretnine, uključujući i Divčev luksuzni stan, morale da idu na doboš da bi se namirio gubitak banke.\n"Kada su izvršitelji zakucali na vrata porodice Divac, cela porodica je bila zatečena. Njima je pokazan dokument sa njegovim potpisom, za šta je Divac tvrdio da nije njegov i da je u pitanju falsifikat", kaže izvor "Blica".\nInače, Milašinović i Divac su sarađivali i u projektu izgradnje poslovno-stambenog kompleksa u Svetogorskoj ulici u Beogradu, oko čega još traje spor pred sudom između Divca i preduzeća "M.e.n.t.o.r. holding", čiji je direktor Ratomir Stipsić. Osim toga, prema nezvaničnim saznanjima, Divac i Milašinović bili su suvlasnici firme za proizvodnju mleka i mlečnih proizvoda, dok su zajedno finansirali FK Sloga.\nNa oglasnoj tabli Osnovnog suda u Kraljevu stoji da je za 18. maj zakazana prva prodaja putem usmenog javnog nadmetanja, radi izmirenja novčanog potraživanja za nepokretnosti koje su u vlasništvu Zorana Milašinovića. U pitanju su stan i tri poslovna objekta, čija je procenjena vrednost 17,9 miliona dinara.\n"Blic" piše i da je Divac nekoliko puta bezuspešno pokušao da uđe u srpski biznis. Najpre je 2002. godine pokušao da kupi petnaestak lokala frizerskog preduzeća "Košutnjak", ali se posao izjalovio. Ipak, najpoznatiji primeri su njegovi pokušaji da novac investira u "Knjaz Miloš" i "Večernje novosti", što su pratili brojni skandali.\nOn je kasnije u medijima svoje konkurente nazvao kriminalcima koje je, ne otkrivajući im identitet, optužio da su mu i pretili.


Amazon dobio veliku poresku bitku protiv EU - Gecić Law\nAmazon dobio veliku poresku bitku protiv EU\nDrugi najviši sud EU stao je na stranu tehnološkog giganta zaključivši da Amazon ne duguje milione neplaćenog poreza Luksemburgu. Opšti sud („Sud“) je 12. maja 2021. godine ukinuo nalog Evropske komisije („Komisija“) Amazonu da plati 250 miliona evra Luksemburgu, kao povraćaj nedozvoljene državne pomoći.\nNaime, Sud smatra da se inicijalno stanovište Evropske komisije o navodnoj prednosti zasniva na analizi koja je netačna u nekoliko aspekata. Ukratko, Opšti sud tvrdi da nijedano stanovište koje je Komisija iznela u pobijanoj odluci nije dovoljno da dokaže postojanje prednosti u smislu člana 107 (1) Ugovora o funkcionisanju Evropske unije, usled čega se pobijana odluka mora poništiti u celosti. „Komisija nije dokazala postojanje odgovarajućeg pravnog standarda da je došlo do nezakonitog smanjenja poreske obaveze evropskog ogranka Amazona“, zaključio je Sud.\nU izjavi koja je usledila nakon odluke Suda o slučaju Amazon, izvršna potpredsednica Margaret Vestager naglasila je da, iako države članice imaju isključivu nadležnost da urede svoju poresku politiku, to moraju učiniti u skladu sa pravom EU, uključujući pravila o državnoj pomoći. Štaviše, aludirala je na međunarodnu saradnju nakon predloga Bajdenove administracije o ustanovljavanju minimalne stope poreza na dobit pravnih lica na globalnom nivou kao i na ambicioznu reformu digitalnih tržištima. „Blizu smo postizanju istorijskog globalnog sporazuma o reformi međunarodnog okvira za porez na dobit pravnih lica. Štaviše, Komisija je u procesu donošenja predloga za digitalni porez, u smislu da kompanije koje imaju koristi od jedinstvenog digitalnog tržišta pošteno doprinose budžetu EU “, istakla je Vestager.\nS druge strane, Amazon je pozdravio odluku Suda, ističući da je ista u skladu sa njihovim dugogodišnjim stavom da su poštovali sve važeće zakone kao i da Amazon nije imao nikakav preferencijalni tretman.\nBez obzira na pravne neuspehe, Komisija nije odustala od borbe protiv tzv. preferencijalnih aranžmana u pogledu poreza na dobit pravnih lica u EU, prelivajući na taj način fiskalni teret za oporavak od pustoši koju je izazvala pandemija COVID-19 na multinacionalne kompanije koje su do sada uživale prednosti zlatnog doba izbegavanja poreza. Međutim, bavljenje poreskim izazovima koje pokreće digitalna ekonomija trenutno je glavni prioritet OECD-a i G-20 i od samog početka bila je ključna oblast u Projektu erozije poreske osnovice i preusmeravanja dobiti.\nDa zaključimo, ovo je još jedan veliki udarac za „Poresku damu“, Margaret Vestager, koja vodi snažnu kampanju za sprečavanje poreske evazije i suzbijanje preferencijalnih aranžmana koje države pružaju multinacionalnim kompanijama. Štaviše, ovo je treći put da je evropski Sud utvrdio da Komisija nije uspela da dokaže da je multinacionalna kompanija imala koristi od državne pomoći. Naime, presuda u slučaju Amazona usledila je nakon prošlogodišnjeg veliki poraza Komisije, kada je Sud poništio čuvenu odluku Komisije da Apple duguje Irskoj iznos od 14,3 milijarde evra na ime poreskog duga i pripadajućih kamata (više detalja dostupno ovde), kao i presude kojom je bilo naloženo Starbaksu da plati 30 miliona evra poreskog duga Holandskoj vladi, a koja je ukinuta još 2019. godine.\nU svakom slučaju, Komisija ima pravo na žalbu na ovu odluku i to najvišem evropskom sudu, Evropskom sudu pravde. Budući da je izvršna potpredsednica izjavila da će Komisija pažljivo proučiti presudu i razmotriti sledeće korake, nestrpljivi smo da vidimo šta će se dalje dogoditi.


U FBiH počela isplata penzija za avgust | Portal 072info\nU FBiH počela isplata penzija za avgust\n9. rujna 2015. 9. rujna 2015. u 21:39 / Piše 072INFO PORTAL\nU Federaciji je počela isplata penzija za avgust.\nKoeficijent za isplatu je isti. Prethodno je, usaglašavanjem teksta Sporazuma o zajedničkoj saradnji između penzionera i Vlade Federacije, van snage stavljena odluka o protestima, te pružena nova šansa za konsolidaciju penzionog sistema.\nVlada je obećala da će biti zaustavljeno kašnjenje penzija, ali nije ponudila objašnjenje kako će sanirati deficit Federalnog zavoda PIO.\nEKSKLUZIVNO: Evo kakve nas promjene očekuju u Zvezdama Granda\nSaznajte koji je film bio najgledaniji na dan vašeg rođenja


Susret sa korisnicima | Halcom.ba\nSusret sa bankama podrazumijeva skupove na kojima korisnici mogu da saznaju više o mogućnostima elektronskih rješenja, razmjenjuju iskustva i povratne informacije, predlažu sugestije ili prijedloge. Halcom-ovi susreti sa bankama su skupovi usmjereni na različite korisničke profile, uključujući klijente banaka, finansijske institucije i programere.\nSvake godine, na tri regionalna događaja, okupljamo banke iz Slovenije, Srbije i Bosne, na kojima se, između ostalog, glasa za najbolju ideju za novi proizvod, predlažu nove ideje i gdje predstavljamo inovacije Halcom-a.\nTakođe, održavamo bliski kontakt sa našim sadašnjim i potencijalnim krajnjim korisnicima. U razvoju se na rješenjima nedjeljama rade testovi za izvodljivost, gdje i naši korisnici dobiju aplikacije u njihovoj početnoj(sadržaj, prototip), kao i u zreloj fazi (beta), a sve u svrhu testiranja naših proizvoda.


Izvor: 011vodič.com, 20.Sep.2019, 14:52\nUtakmica šesnaestine finala Kupa Srbije između Trepče i Crvene Zvezde biće odigrana 9. oktobra na stadionu Čukarički u Beogradu, rečeno je za kosovo-online.com u upravi kluba iz Kosovske Mitrovice.\nKvota u kladionici MaxBet na pobedu Crvene zvezde u 161. večitom derbiju je 2.70. Ista je i za trijumf >> Pročitaj celu vest na sajtu 011vodič.com << Partizana u Humskoj. Meč se igra u nedelju u 18 časova.\nPrvobitno je bilo određeno da se utakmica odigra 25. septembra u Zvečanu. Međutim, takozvani Kosovski fudbalski savez zatražio je od lokalne policije i nadležnih organa da ne dozvoli utakmicu između Trepče i Crvene zvezde u Zvečanu u šesnaestini finala Kupa Srbije.\nGeneralni sekretar takozvanog FS Kosovoa Erol Salihu tvrdi da je meč kluba iz Kosovske Mitrovice i prvaka Srbije ilegalan i smatra da je reč o provokaciji Fudbalskog saveza Srbije.\nSalihu je potvrdio da su o svemu obavešteni FIFA i UEFA.\nThe post Poznato je gde će Trepča da dočeka Crvenu zvezdu appeared first on Magazin o pop kulturi i zvezdama.\nPogledaj vesti o: Zvezda - Partizan, Autonomna pokrajina Kosovo i Metohija, Fudbal\nMeč se igra u nedelju na stadionu Partizana...Fudbaleri Partizana će u nedelju ugostiti Crvenu zvezdu u 161. Večitom okršaju. "Evropski" derbi u Humskoj zakazan je u 18 časova, a univerzala tima sa Marakane Marko Gobeljić upozorava na važnost predstojećeg duela...- Večiti derbi je utakmica...