Pojednostavljen postupak elektronske predaje PPDG-2R - Računovodstvo AKTIVA sistem\nPojednostavljen postupak elektronske predaje PPDG-2R\nPoreska uprava je na svojoj zvaničnoj internet stranici, dana 4. maja 2015. godine, objavila sledeću vest:\nObaveštenje o elektronskom podnošenju poreske prijave za utvrđivanje godišnjeg poreza na dohodak građana za 2014. godinu\nSvim fizičkim licima koja prvi put podnose prijavu za utvrđivanje godišnjeg poreza na dohodak građana za 2014. godinu na obrascu PPDG-2R, omogućeno je da se, prilikom unosa poreske prijave u elektronskom obliku, registruju kao poreski obveznici na portalu Poreske uprave. Proces registracije započinje unosom jedinstvenog matičnog broja (JMBG), nakon čega u roku od 24 časa, obveznik može da nastavi sa unosom podataka u poreskoj prijavi. Uvođenjem ove novine više nema potrebe da ovlašćenje za upotrebu elektronskih servisa obveznik podnosi na PEP obrascu u papirnoj formi i odlazi u nadležnu organizacionu jedinicu Poreske uprave.\nNapominjemo da su sva fizička lica koja su do sada podnosila poresku prijavu za utvrđivanje godišnjeg poreza na dohodak građana registrovana kao poreski obveznici u Jedinstvenom registru poreskih obveznika (JRPO) i mogu podneti poresku prijavu na portalu Poreske uprave, ukoliko poseduju kvalifikovani sertifikat.\nElektronsku poresku prijavu za utvrđivanje godišnjeg poreza na dohodak građana za 2014. godinu, u skladu sa Zakonom o porezu na dohodak građana (”Sl. glasnik RS”, br. 24/01, … 68/14, u daljem tekstu: Zakon), mogu podneti:\nFizičko lice – rezident (identifikuje se jedinstvenim matičnim brojem JMBG) poresku prijavu PPDG-2R može podneti na portalu Poreske uprave ukoliko poseduje kvalifikovani sertifikat, odnosno ovlašćenje za podnošenje poreske prijave može preneti na drugo lice koje poseduje kvalifikovani sertifikat;\nFizičko lice – nerezident (identifikuje se evidencionim brojem za strance – EBS) poresku prijavu PPDG-2R može podneti na portalu Poreske uprave ukoliko poseduje kvalifikovani sertifikat, odnosno ovlašćenje za podnošenje poreske prijave može preneti na drugo lice koje takođe mora imati kvalifikovani sertifikat u cilju podnošenja poreske prijave;\nFizičko lice – nerezident, kome je dodeljen PIB (nema privremeni boravak na teritoriji Republike Srbije) poresku prijavu PPDG-2R može podneti preko poreskog punomoćnika. Poreski punomoćnik podnosi prijavu za fizičko lice nerezidenta kome je dodeljen PIB ili ovlašćenje za podnošenje poreske prijave može preneti drugom fizičkom licu, uz uslov da i davalac i primalac ovlašćenja poseduju kvalifikovani sertifikat.\nNačin podnošenja poreske prijave elektronskim putem bliže je opisan “Korisničkim uputstvom za podnošenje prijave za godišnji porez na dohodak građana u elektronskom obliku”, koje možete pročitati ovde.\nPodsećamo, prema članu 38. stav 7. tačka 2. Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji („Sl.glasnik RS“ br. 80/02, … 105/14), poreska prijava za godišnji porez na dohodak građana za 2014. godinu, počev od 1. aprila 2015. godine, podnosi se isključivo u elektronskom obliku. To praktično znači da poreski obveznici mogu nadležnom poreskom organu podneti poresku prijavu preko elektronskog servisa Poreske uprave, na sajtu www.poreskauprava.gov.rs, u delu e-Porezi. Pristup elektronskim servisima Poreske uprave vrši se putem kvalifikovanog elektronskog sertifikata sa čipom (eng. Smart Card) izdatim od strane jednog od Sertifikacionih tela u Republici Srbiji: PKS (Privredna komora Srbije), MUP (Ministarstvo unutrašnjih poslova), PTT (Pošta Srbije), Halcom.\nSaglasno odredbi člana 92. Zakona o porezu na dohodak građana („Sl.glasnik RS“, broj 24/01, … 68/14 – dr. zakon), rok za podnošenje poreske prijave za 2014. godinu je 15. maj 2015. godine.\nZa sve dodatne informacije pozovite Kontakt centar Poreske uprave.\nBroj telefona Kontakt centra, za pozive sa fiksnog telefona iz bilo kog mesta u Republici Srbiji je: 0700-700 007\nZa pozive sa mobilnog telefona ili iz inostranstva, broj je:\nPitanja možete postaviti i posredstvom sajta PURS


Granični prelaz Arhiva - Страница 22 од 26 - Far\nHomePosts Tagged "Granični prelaz" (Page 22)\nCarinici su 12. oktobra na graničnom prelazu “Gradina” prilikom izlazne kontrole zaplenili dva polovna skutera, ali i automobil u kom su ih pronašli. Skutere je u rastavljenom stanju pokušao da prokrijumčari 39-godišnji bugarski državljanin, koji je sam putovao automobilom „Honda CR-V“ britanskih registarskih oznaka.\nSprečen pokušaj krijumčarenja stomatološke opreme\nNa ulaznoj strani graničnog prelaza „Gradina“ carinici su 10. oktobra sprečili pokušaj krijumčarenja velike količine stomatološke opreme, vredne preko pola miliona dinara. Različite rezervne delove koji se koriste u stomatologiji, kao što su kablovi, creva, adapteri, automatski sistem za vodu, filteri za vazduh i\nNa “Gradini” zaplenjene zimske cipele lažnih robnih marki\nCarinici su 10. oktobra na graničnom prelazu “Gradina” sprečili da na tržište dospe gotovo 2.500 pari zimskih cipela falsifikovane robne marke ''CAT''. Tovar od 241 koleta dubokih zimskih cipela, čija je robna marka sporna, upućen je iz Turske za uvoznika iz Beograda. Na osnovu\nЕkstazi, srebro i bižuterija na „Gradini“\nCarinici su 2. oktobra na izlaznoj strani graničnog prelaza “Gradina” otkrili nekoliko pokušaja krijumčarenja, među kojima i zaplena 94 tablete ektazija i slučaj u kojem je pronađeno gotovo kilogram srebra i preko 7,5 kilograma bižuterije. Tablete ekstazija pokušao je da u novčaniku i džepovima\nPokušaj krijumčarenja 500 kilograma torti i kolača na „Gradini”\nPre nekoliko dana carinici su se na ulaznoj strani graničnog prelaza “Gradina” susreli sa neobičnim pokušajem krijumčarenja čak 500 kilograma raznih torti i kolača. Slučaj je otkriven kada su carinici odlučili detaljno da pregledaju autobus koji se iz Bugarske uputio u Španiju. Na pitanje\nSeme marihuane sakriveno u podu automobila\nCarinici su na izlaznoj strani graničnog prelaza Gradina, 14. septembra sprečili pokušaj krijumčarenja 350 semenki marihuane. Kada je na granicu pristigao ''Mercedes B 200 CDI'' kojim je upravljao bugarski državljanin putujući iz Austrije u Bugarsku, carinici su mu postavili uobičajno pitanje da li ima\nZa vikend na „Gradini“ zaplenjeno preko 60 hiljada evra\nCarinici su 9. i 10. septembra na graničnom prelazu “Gradina”, u dva odvojena slučaja, zaplenili preko 60.000 neprijavljenih evra koje su putnici pokušali da sakriju i bez prijavljivanja iznesu iz Srbije. U prvom slučaju je u donjem vešu putnika turske nacionalnosti koji se iz\nNa Batrovcima Ilegalni migranti – na Gradini kozmetika\nTokom vikenda, na izlazu graničnog prelaza Batrovci, u nekoliko kamiona otkriveno je 9 ilegalnih migranata, dok je na ulazu graničnog prelaza Gradina sprečen pokušaj krijumčarenja veće količine kozmetičkih proizvoda. Zajedničkom akcijom carinske službe i pripadnika granične policije, u noći između 2. i 3.\nPlaćanje QR kodom umesto gotovinom i karticama\nProjekcija filmova “Vreme je za sankanje” i “Sluga” 11. februara u Dimitrovgradu\nPrivedena cela smena na graničnom prelazu „Kalotina“


'Bitka' za ključeve sarajevske Vijećnice - AKOS\nHome > Vijesti > Kolumne i intervjui > ‘Bitka’ za ključeve sarajevske Vijećnice\n‘Bitka’ za ključeve sarajevske Vijećnice\nby - 14/02/2015\nDržavne vlasti se ne uključuju u spor Nacionalne i univerzitetske biblioteka BiH i Uprave Grada Sarajeva o Vijećnici.\nSarajevska Vijećnica, simbol grada i spomenik kulture, zapaljena i uništena u ratu, potpuno je obnovljena prošle godine, ali spor oko toga u čijim će rukama biti njeni ključevi još traju. Barem za Nacionalnu i univerzitetsku biblioteku Bosne i Hercegovine, koja je tu bila smještena od 1949. godine, do njenog razaranja u augustu 1992. godine, kada je uništena i većina bibliotečkog fonda.\nMeđutim, nakon obnove ovog arhitektonskog spomenika iz austroguarskog perioda, koji je 1986. godine i otvoren kao sjedište gradske uprave, odlučeno je da Biblioteka i Uprava Grada Sarajeva dijele Vijećnicu. NUB BiH se nije složio s takvom “raspodjelom”, zbog čega je prošle godine tužio Grad Sarajevo, koji, s druge strane, smatra da, kao lider obnove i prvobitni stanovnik Vijećnice, ima pravo na ovaj novi dom.\nIz NUB-a BiH odgovaraju da je u zemljišnim dokumentima Vijećnica upisana kao vlasništvo države Bosne i Hercegovine, a kao njen korisnik Nacionalna i univerzitetska biblioteka.\n“Okupacija naše zgrade je krenula još prije početka rekonstrukcije, jer je koncem 1998. godine Vlada Kantona Sarajevo donijela odluku da se prostor Vijećnice raspoređuje na više korisnika. Mi smo računali na to da ćemo se vratiti u Vijećnicu, jer, po svim papirima, mi smo jedina institucija koja ima pravo raspolaganja tim prostorom”, objašnjava Zijada Đurđević, koja je na čelu Odjela za razvoj BIS-a (bibliotečkih informacionih sistema) u NUB-u BiH.\nNakon smrti Deah Barakat “sakupio” 200 000 dolara za djecu Sirije


Finansijska edukacija jedan od glavnih zadataka Udruženja banka Srbije - Nira Press\nPočetna » Finansijska edukacija jedan od glavnih zadataka Udruženja banka Srbije\nFinansijska edukacija jedan od glavnih zadataka Udruženja banka Srbije\nUdruženje banaka Srbije (UBS) planira jačanje saradnje sa međunarodnim institucijama i nastavak učešća u evropskim projektima. U našoj zemlji radiće na većoj transparentnosti u vođenju poslova, jačanju Kreditnog biroa, finansijskoj edukaciji različitih ciljnih grupa, uz koordinaciju sa radom državnih organa, pre svega, Narodnom bankom Srbije (NBS) i Ministarstvom finansija\nUdruženje planira i nastavak međunarodnih projekata\nOvo je najavio Vladimir Vasić, generalni sekretar Udruženja, na godišnjoj sednici Skupštine UBS, koja je održana 17. juna. Sednici su, pored predstavnika banaka, prisustvovali i predstavnici NBS, Beogradske berze, Ministarstva finansija, Komisije za hartije od vrednosti, Agencije za osiguranje depozita i drugi.\nVasić je istakao da je cilj personalnih promena u instituciji, kao što je UBS, da se obezbedi nastavak aktivnosti u drugom vremenu i drugačijem okruženju, ali sa istom misijom, a to je pružanje podrške bankama i bankarskom sektoru.\n„Činjenica da za samo dve godine slavimo vek od osnivanja UBS, govori da su prethodne generacije naših kolega bankara uspešno pratile promene, koje je nametalo vreme u kome su živeli i radili. I naša generacija mora da isprati promene, koje su brže nego ikad i zato će digitalizacija biti jedna od ključnih tema i za Udruženje banaka i za bankarski sistem u celini“, rekao je Vasić.\nNa sednici Skupštine, članice Udruženja usvojile su Izveštaj o poslovanju UBS u 2018. godini kao i Program rada Udruženja sa Finansijskim planom za 2019. godinu.


Online podrška djeci kao odgovor na „novo normalno“ – IN Fondacija Online podrška djeci kao odgovor na „novo normalno“ » IN Fondacija\nCentar za podršku djeci i porodici „Gnijezdo“ za djecu iz višeproblemskih porodica predstavlja oblik prevencije i program rane intervencije, fokusirajući se na djecu uzrasta od 8 do 15 godina starosti. Centar ima za cilj da djeci u centru osigura trajniju podršku, sigurno i stabilno okruženje, te da im pomogne da lakše savladaju poteškoće i izazove sa kojima se suočavaju, kroz svakodnevnu pomoć u učenju i savladavanju gradiva, sport, edukativne radionice, kreativne i druge slobodne aktivnosti, koje imaju njihovi vršnjaci koji odrastaju u funkcionalnim porodicama. Standardizovana i prilagođena metodologija fokusira se na jačanju rezilijentnosti (otpornosti), uzajamne podrške i učešća djece. Pristup omogućava individualno praćenje i direktan rad sa djecom. Centar je otvoren u mjesnoj zajednici Karanovac, uz saglasnost i preporuku JU Centra za socijalni rad Banja Luka. Centar okuplja između 20 i 30 djece koja svakodnevno dolaze u centar. Djeca se biraju u koordinaciji i konsultaciji sa nastavnicima u školi i roditeljima koji su dali svoj pristanak.\nTrenutna situacija sa virusom korona stavlja dodatni pritisak na disfunkcionalne i porodice sa smanjenim roditeljskim kapacitetom, i posljedično dodatno ugrožava djecu i mlade u riziku, povećavajući mogućnost izloženosti nasilju i zanemarivanju. Došlo je do velikih promjena u načinu života djece zbog potpuno novog načina školovanja od kuće, fizičke i socijalne distance sa vršnjacima, što za posljedicu ima određene emocionalne teškoće. Istraživanje „Dječiji glas u vremenu globalne pandemije COVID-19“ koje je tokom marta i aprila 2020. proveo World Vision u 13 zemalja svijeta, ističe tri važna faktora koja u velikoj mjeri mijenjaju živote djece i mladih: (a) promjene u školi, (b) emocionalne teškoće zbog socijalne i fizičke distance (c) povećanje siromaštva. Nadalje, 91% ispitanika izjavilo je da se teško nose sa svojim negativnim emocijama i zabrinjavajućim osjećajima, uključujući anksioznost, bijes i zabrinutost zbog nesigurnosti koliko dugo će trajati kriza i izolacija. U kontaktu sa djecom u prethodnom periodu došli smo do gotovo istih zapažanja. I upravo stoga, ovi nalazi potvrđuju važnost nastavka našeg rada i nužnost novih intervencija na daljinu.\nNakon zatvaranja centra, zapoćeli smo sa online aktivnostima. Kroz nekoliko sedmičnih sastanaka sa djecom težimo ka ublažavanju posljedica novonastale situacije, uvođenju novog i zanimljivog sadržaja u njihove svakodnevne aktivnosti kod kuće, mogućnost druženja djece kroz online platforme, a na koncu i ono što je najvažnije djeca imaju oslonac i podršku voditelja Centra. Pored toga, sva djeca imaju mogućnost individualnih razgovora sa voditeljima Centra, kad god osjete potrebu ili kad ih nešto brine ili kad imaju neki problem.\nPlan online rada sa djecom do svoje realizacije prošao je nekoliko koraka: odobrenje i podrška roditelja za rad sa djecom, kontaktiranje i informisanje djece o načinu rada, dogovor oko slanja povratnih informacija. Kroz razgovor i saradnju sa djecom dogovorili smo se da ćemo aktivnosti podijeliti u tri grupe, a to su slobodne aktivnosti (kroz opušten razgovor sa djecom razgovaramo o aktuelnim temama, o temama koje njih interesuju i koje su im zanimljive), kreativne, te edukativne aktivnosti. Susreti se odvijaju tri puta sedmično u trajanju od 1h. Prije i poslije svakog online susreta djeca na skali procjene koja im je dostavljana označavaju trenutno stanje svojih emocija, radi praćenja emocionalnih promjena koje se kod djece dešavaju u ovom periodu. Takođe tokom svakog susreta imamo vrijeme u okviru kojeg razgovaramo o tome kako se osjećaju, da li ih nešto brine, kako provode dane i sl. Dosadašnje povratne informacije djece na ovakav način rada i podrške su isključivo pozitivne, djeci se jako sviđa ovakav način rada, uživaju u u aktivnostima koje ih opuštaju, rado se uključuju i svakodnevno nam šalju fotografije svojih radova.\nPočeo projekat „Osnaživanje djece u riziku“u okviru projekta Stvaranje povoljnijeg okruženja za civilno društvo – EMBRACE


utorak, 21 decembar 2021 03:20\n* Veliki broj ljudi sa naših prostora već decenijama odlazi u zemlje nemačkog govornog područja, u potrazi za boljim poslom i željenim standardom života. Neki od njih se pridružuju svojim porodicama koje su već u Nemačkoj, Austriji ili Švajcarskoj, a ima i onih koji se venčavaju sa osobama iz tih zemalja. Svima njima je zajednička potreba da dokažu znanje nemačkog jezika, kako bi ostvarili svoja prava na život i rad u novoj sredini\nSofi Engel, rukovoditeljka Odeljenja za nemački jezik i zamenica direktora Goethe-Instituta, ukazuje da na ovom polju postoje dve različite teme - radna dozvola i dokazivanje znanja nemačkog jezika. Takođe, sertifikat je važan i prilikom apliciranja za vizu, a za svaki od ovih slučajeva potreban je različit stepen poznavanja jezika. U skladu sa skalom Zajedničkog evropskog referentnog okvira za žive jezike koja podrazumeva šest nivoa, postoje sertifikati za nivoe A1, A2, B1, B2, C1 i C2, koje izdaju ovlašćene institucije koja poseduje dozvolu na osnovu standarda organizacije ALTE za izdavanje sertifikata o položenom ispitu. U Srbiji su to Goethe-Institut, ÖSD, kao i škole za učenje stranih jezika koje su sertifikovane prema telc-u ili ECL-u.\nPut do ovih “papira” može da vodi kroz časove ako ste početnik, ili kroz jednostavnu prijavu za ispite ukoliko smatrate da je vaše poznavanje nemačkog jezika već u skladu sa potrebama za useljenjem ili radnim mestom u novoj zemlji prebivališta. - Ima dosta ljudi koji su venčani, ili dece ljudi koji su već u Nemačkoj. U tim slučajevima se ne podnosi zahtev za radnu vizu već za vizu za spajanje porodice, a za to treba A1 sertifikat koji je najniži nivo - objašnjava Sofi Engel. Što je kompleksniji posao, to je potrebniji i viši stepen poznavanja jezika. Engel dalje pojašnjava da je, recimo, za posao vaspitačice u vrtiću potreban nivo B2, te da nivo sertifikata koji posedujete određuje i platni razred na novom radnom mestu. Ako želite da budete lekar u Nemačkoj, potreban vam je nivo C1.\nKao glavni problem ona ističe to što se neophodnost sticanja sertifikata često ne shvata previše ozbiljno, ili su ljudi u žurbi, pa onda nasedaju na prevare i prevarante na internetu koji tvrde da ovaj sertifikat može da se kupi. Odatle počinju problemi jer svi nadležni organi, od ambasada do odgovarajućih službi u Nemačkoj, Austriji ili Švajcarskoj, izvršavaju dodatnu proveru svakog sertifikata. Molbe uz koje su priložena falsifikovana dokumenta se odbijaju, a licu koju je podnelo takav dokument bude zabranjeno polaganje bilo kog ispita Goethe-Instituta u narednih godinu dana. Neretko organi vlasti u Nemačkoj, Austriji ili Švajcarskoj pokreću i krivični postupak, čime se umesto željenog ubrzanja zapravo samo otežava put za Nemačku. - Imali smo primer jedne mlade žene koja je bila trudna u sedmom mesecu i prijavila se za polaganje sertifikata. Ako bi ona, recimo, morala da čeka još godinu dana to bi bilo strašno za njen život i njenu porodicu - ukazuje Sofi Engel na moguće posledice po živote ljudi koji nasednu na ovakve prevare.\nSa druge strane, ona ističe kako početni nivo nemačkog jezika zapravo i nije previše zahtevan, premda iziskuje određeni broj časova za one koji nisu učili nemački u školi. Za osnovne nivoe je neophodno poznavanje jednostavnih vidova komunikacije, poput pisanja kratkih poruka ili mejlova, čitanja oglasa, predstavljanja i slično. Kada govorimo o Goethe-Institutu, prijave za časove su moguće i fizičkim putem i onlajn, dok za ispite je prijava isključivo onlajn i tom prilikom mogu da biraju i datum polaganja ispita. Termina ima barem jednom mesečno, a ponekad i više, i oni su poznati za čitavu narednu godinu. Do kupovine lažnih sertifikata ne dolazi nužno iz želje da se prevari sistem, već često i iz neznanja. Sa ovim informacijama i poznavanjem mogućih pogubnih posledica, izbor o načinu dokazivanja znanja jezika postaje veoma lak.\n- U galeriji ispod teksta pogledajte fotografije gospođe Sofi Engel, foto: Nataša Ilić -


Tegeltija: Sredstva za lokalne izbore biće obezbijeđena | BL Portal\n10. Juna 2020. 21:24\nPrijedlog budžeta institucija BiH za tekuću godinu, u kojem će biti planirana i sredstva za održavanje lokalnih izbora, naći će se sljedeće sedmice na dnevnom redu Savjeta ministara, odgovor je Predsjedništvu BiH, predsjedavajućeg Savjeta ministara Zorana Tegeltije.\nOdbačena je inicijativa o rekonstrukciji Savjeta ministara. Staša Košarac ostaje ministar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa, a o eventualnoj smjeni zamjenika ministra civilnih poslova Siniše Ilića odlučivaće tročlani kolegijum Doma.\nPrvobitna verzija budžeta vraćena je na doradu da bi se pojedine stavke, bez kojih institucije u 2020. godini mogu funkcionisati, korigovale, a taj novac bio preusmjeren za saniranje posljedica virusa korona.\nKorigovani prijedlog i u njemu sredstva za lokalne izbore – oko 4,2 miliona maraka – što je budžetska obaveza BiH – pred ministrima bi se trebao naći sljedeće sedmice.\nZbog radova na elektromreži u četvrtak bez struje 15 ulica i 8 naselja\nSjedio na šinama! Muškarca (36) udario putnički voz, ljekari konstatovali smrt\n30. Septembra 2020. 8:29\nGrađani BiH prekvalifikacijama “otvaraju” vrata tržišta rada, a ovo su najtraženija zanimanja\n30. Septembra 2020. 8:20\nDramatično! Uplašeni roditelji opisali kako je izgledao pokušaj otmice njihovog sina (9)\n30. Septembra 2020. 8:14\nZabrinjavajuće prognoze struke! Korona će povećati broj ljudi umrlih od raka\n30. Septembra 2020. 8:11\nJesen “boji” dane u BiH: Ponedjeljak sunčan uz malu oblačnost, a tokom noći ponovo kiša\n30. Septembra 2020. 8:03\nKorona uticala na promjenu rang liste traženih zanimanja: Od početka godine zaposleno 20.000 ljudi\nU bolnici izgubila bitku za život! Osamnaestogodišnja djevojka žrtva još jedne teške saobraćajke\n30. Septembra 2020. 7:39\nMuškarci strahuju od ulaska u ozbiljnu vezu s njima: Žene koje pripadaju ovom horoskopskom znaku su strah i trepet\n30. Septembra 2020. 6:45\nČlanovi Predsjedništva BiH u Briselu: Dodik, Džaferović i Komšić sa Sasolijem, Varheljijem i Boreljom\n30. Septembra 2020. 7:56\nBisera Turković: Trgovska gora nije definitivna lokacija za odlaganje radioaktivnog otpada\n29. Septembra 2020. 20:45\nŠpirić: Izetbegović u Zagreb otišao sa problemima i vratio se s njima VIDEO\n29. Septembra 2020. 20:41\n29. Septembra 2020. 20:14\nPotpisan sporazum o održavanju i rekonstrukciji drumskih mostova na granici sa Hrvatskom\n29. Septembra 2020. 19:43\n“Svaka vlast se može promijeniti”: Borenović razgovarao sa Abazovićem u Podgorici\n29. Septembra 2020. 16:22


НЕКА СЕ ПРИПРЕМИ ТРАМП: Русија, Кина и Индија спремају жесток одговор Америци!\n16-06-2019 13:53 Planeta\nIndijski premijer Narendra Modi predložio je ruskom predsedniku Vladimiru Putinu da održi trilateralni sastanak Rusije, Kine i Indije u okviru samita G20.\nNove mere Indije, Kine i Rusije se neće svideti predsedniku SAD Donaldu Trampu (Foto: Jutjub)\nPrema rečima Igora Šatrova, zamenika direktora Nacionalnog instituta za razvoj moderne ideologije, to je “važan politički događaj”.\n“To je gest koji odražava afinitet pozicija tri glavne zemlje: Rusije, Kine i Indije, želja da se pokaže zajedničko delovanje u trenutku krize međunarodnog sistema, ne samo političkog, već i ekonomskog”, rekao je Šatrov.\nOn smatra da su trgovinski ratovi koje su pokrenule SAD ozbiljno narušili sistem međunarodnih ekonomskih odnosa.\n“Trojni sastanak se može smatrati porukom koju te zemlje žele da pošalju ostalim učesnicima G20”.\nVu Eniuan, stručnjak sa Akademije društvenih nauka Kine, rekao je da će sastanak Rusije, Kine i Indije biti “veliki svetski događaj”.\n“Ove tri velike sile se mogu pridružiti i razgovarati o pitanjima kao što su BRIKS i OCS (Šangajska organizacija za saradnju), mogu promovisati regionalnu sigurnost i očuvati svetski mir”, rekao je on.\nZbog svog punog ekonomskog potencijala, ukupne populacije i geografskog položaja, Kina, Indija i Rusija igraju stabilizirajuću ulogu u svetskoj politici, rekao je kineski analitičar i dodao da će samit kroz dijalog omogućiti trima zemljama da reše određene probleme.\nPogledajte OVDE zašto Indija nije ostala dužna SAD.


Snažna podrška sektoru zdravstva u borbi protiv pandemije koronavirusa - Naša riječ Zenica\nSnažna podrška sektoru zdravstva u borbi protiv pandemije koronavirusa\nCivilna zaštita odigrala je vrlo značajnu ulogu u borbi protiv pandemije virusa Covid-19. U Zeničko-dobojskom kantonu preko civilne zaštite vršena je nabavka i distribucija značajne količine zaštitne i medicinske opreme. O aktivnostima u toku pandemije, ali i kadrovskoj i materijalnoj opremljenosti civilne zaštite, te predstojećem Danu civilne zaštite, razgovarali smo sa Džavidom Aličićem, direktorom Kantonalne uprave civilne zaštite (KUCZ) Zeničko-dobojskog kantona.\nNR: Je li Kantonalna uprava civilne zaštite uspjela odgovoriti na dosadašnje izazove pandemije virusa Covid-19, imajući u vidu da ste direktno bili uključeni u opremanje zdravstvenog i civilnog sektora zaštitnom opremom te da je Kantonalni štab civilne zaštite tokom stanja nesreće upravljao krizom u ZDK-u?\nALIČIĆ: Prošla godina je bila jedna od težih godina kada je u pitanju zaštita i spašavanje ljudi iz razloga što smo se susreli sa virusom koji je bio nepoznanica za čitavo čovječanstvo. Pandemija je bila razlog proglašavanja stanja nesreće uzrokovane koronavirusom COVID-19 na cijeloj teritoriji BiH i u tom periodu civilni štabovi su preuzeli odgovornost za poduzimanje odgovarajućih mjera. Kantonalna uprava civilne zaštite je u tom trenutku djelovala kao najvažniji support Kantonalnom štabu, koji je imao obavezu logističke podrške zdravstvenim i drugim institucijama, upravljanja procesima i tokovima u Kantonu i vršio je koordinirajuću ulogu između nižih i viših nivoa vlasti. U tom periodu je doneseno 27 naredbi, četiri odluke i 17 zaključaka kojima se regulirao život u našem kantonu.\nSva logistička podrška zaštitne i medicinske opreme je išla preko KUCZ. Olakšavajuća okolnost je bila što je Vlada ZDK potpisala sporazum o saradnji sa Razvojnim programom Ujedinjenih naroda (UNDP), tako da se nama otvorila mogućnost da svu zaštitnu i medicinsku opremu nabavljamo posredstvom UNDP-a, što se u konačnici pokazalo veoma korisnim iz razloga što smo opremu dobijali na transparentan način i po najpovoljnijim cijenama. Posebno treba istaći napore Vlade ZDK koja se opredijelila da preko KUCZ nabavlja zaštitnu i drugu opremu, te je za te potrebe izdvojila preko 2,3 miliona KM. Treba istaći nabavku medicinske opreme za borbu protiv koronavirusa COVID-19 – jedan CT i dva mobilna rendgen aparata za potrebe Kantonalne bolnice Zenica i Opće bolnice Tešanj. Do sada je distribuirano više od 800.000 zaštitinih maski, preko 300.000 pari zaštitnih rukavica, oko 20.000 zaštitnih odjela i ogrtača, mnoštvo sredstava za dezinfekciju ruku i prostorija, kao i ostale zaštitne opreme, vizira, naočala, kapuljača,… Kada se sve uzme u obzir, onda možemo biti ponosni na ono šta smo odradili u prošloj godini i šta još činimo da olakšamo zdravstvenom sektoru u borbi protiv pandemije.\nOpremanje civilne zaštite\nNR: Kakav je stepen opremljenosti Kantonalne uprave civilne zaštite u ZDK? Ima li tu pomaka?\nALIČIĆ: Kada govorimo o opremljenosti Kantonalne uprave, onda se to podrazumijeva opremljenost naših službi spašavanja. Mi svake godine planiramo nabavku opreme za Kantonalni štab, Kantonalnu upravu i za naše službe spašavanja. Upravo smo okončali tender za nabavku opreme za Službu spašavanja na vodi i pod vodom, Službu spašavanja iz ruševina i Službu spašavanja sa visina u vrijednosti preko 200.000 KM. Pandemija je pokazala neke slabosti u opremi naših službi i mi smo ovom nabavkom htjeli da to otklonimo.\nALIČIĆ: Koristim priliku da svim pripadnicima civilne zaštite čestitam nastupajući Dan civilne zaštite uz želju da se što više obučavaju i što bolje opremaju, kako bi svaku narednu prirodnu i drugu nesreću dočekali još spremniji.\nSaradnja sa općinama\nNR: Jeste li zadovoljni opremljenošću i obučenošću općinskih službi civilne zaštite? Kakva je saradnja KUCZ sa civilnom zaštitom u općinama?\nALIČIĆ: Prije svega, moram istaći dobru saradnju KUCZ sa općinskim službama gdje postoji jedan zavidan nivo sinergije između nas. Evidentan je napredak u opremanju i obučavanju općinskih/gradskih službi spašavanja. Percepcija potrebe za službama spašavanja i njihovim jačanjem u lokalnoj zajednici je sve prisutnija kod načelnika/gradonačelnika i kod samog građanstva. Mi smo intezivno pomagali i jačali posebno njihove službe spašavanja od požara, jer smo procjenjivali da je u lokalnim zajednicama to bila slabija tačka zaštite stanovništva uzimajući u obzir mogućnosti učestalost i opasnost od ove vrste nepogode. Prošle godine smo za opremanje ovih službi u lokalnim zajednicama izdvojili oko 50.000 KM.\nNR: Prati li Vlada ZDK potrebe KUCZ u smislu opremanja, obuke i kadrovskog jačanja?\nALIČIĆ: Zadovoljni smo odnosom naše Vlade prema ovoj oblasti, jer iz godine u godinu sve više izdvaja budžetskih sredstava za zaštitu i spašavanje ljudi i materijalnih dobara. Prošle godine Vlada je izdvojila i sredstva za opremanje naših službi u iznosu preko 200.000 KM, a također izdvojila je sredstva u iznosu preko 300.000 KM za prevenciju i saniranje posljedica od prirodnih i drugih nesreća. Na obuci Kantonalnog štaba civilne zaštite, a koja je održana u novembru prošle godine na temu “Krizni menadžment – upravljanje u kriznim situacijama”, iz ovih razloga smo pozvali i dio Vlade na čelu sa premijerom Mirnesom Bašićem, kako bi im ova problematika bila još bliža prilikom donošenja odluka u kriznim situacijama.\nNR: 1. mart je Dan civilne zaštite. Na koji način ćete obilježiti ovaj datum?\nALIČIĆ: Uvažavajući mjere i preporuke Kriznog štaba Ministarstva zdravstva ZDK, održat ćemo svečanu sjednicu Kantonalnog štaba bez zvanica, a odluku i priznanja dostavit ćemo svim nagrađenim. Ove godine je bilo dosta onih koji su konkurisali za dodjelu nagrada, jer je prošla godina mnoge dovela u situaciju da su morali raditi poslove koje nisu planirali i sa dosta više truda i entuzijazma u odnosu na neko normalno stanje. Pokušali smo da prepoznamo zalaganje kolektiva i pojedinaca u borbi protiv pandemije i da ih, ako ništa drugo, na simboličan način izdvojimo od drugih u povodu 1. marta – Dana civilne zaštite.


BOŠKOVIĆEVA I ĐOKOVIĆ LAUREATI OKS ZA 2019. – Sportski savez Beograda\nPočetnaOlimpizamBOŠKOVIĆEVA I ĐOKOVIĆ LAUREATI OKS ZA 2019.\nU Domu Narodne skupštine Republike Srbije održan je Dan Olimpijskog komiteta Srbije a ujedno i Izbor za najuspešnije sportiste, timove i trenera u 2019. godini. Titulu najuspešnijih sportista poneli su Novak Đoković i Tijana Bošković. Najuspešnijim timovima proglašene su ženska i muška odbojkaška reprezentacija, dok je Slobodan Kovač, selektor muške odbojkaške reprezentacije proglašen je za najuspešnijeg trenera. U kategoriji najuspešniji mladi sportista, prestižno priznanje osvojila je karatistkinja Ivana Perović. Predsednik Evropske odbojkaške konfederacije, gospodin Aleksandar Boričić dobitnik je priznanja „Olimpijsko srce – general Svetomir Đukić“. U svom obraćanju predsednik Olimpijskog komiteta Srbije Božidar Maljković istakao je da su sportisti Srbije ostvarili brojne uspehe na velikim međunarodnim takmičenjima u godini za nama:


Vučić: Imenovanje Grenela iznenađenje, razgovaraću danas sa njim - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Politika » Vučić: Imenovanje Grenela iznenađenje, razgovaraću danas sa njim\nVučić: Imenovanje Grenela iznenađenje, razgovaraću danas sa njim\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da je za njega iznenadjujuća vest odluka američkog predsednika da imenuje aktuelnog američkog ambasadora u Nemačkoj Ričarda Grenela za specijalnog predsedničkog izaslanika za pregovore Beograda i Prištine i najavio da će u toku dana imati telefonski razgovor sa njim.\nNakon sastanka sa predstavnicima Srpske liste u Beogradu, Vučić je rekao da se pregovori Beograda i Prištine već odvijaju pod okriljem Evropske unije i da je specijalni izaslanik bio Metju Palmer.\nVučić je rekao da Srbija „ne izražava nezadovoljstvo“ dijalogom pod okriljem EU.\nPredsednik SAD Donald Tramp imenovao je ranije Ričarda Grenela, aktuelnog američkog ambasadora u Nemačkoj, za specijalnog predsedničkog izaslanika za pregovore Beograda i Prištine, saopšteno je iz Bele kuće.\nVučić pozvao sve Srbe da glasaju za Srpsku listu u nedelju: Pitanje našeg opstanka na Kosovu\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić pozvao je danas sve Srbe da na parlamentarnim izborima na Kosovu izadju na izbore i glasaju za Srpsku listu navodeći da je to pitanje „našeg opstanka, jedinstva i budućnosti na Kosovu i Metohiji“.\nVučić je novinarima nakon sastanka sa predstavnicima Srpske liste u Predsedništvu Srbije kazao da se u predizbornoj kampanji vodila, kako je Vučić ocenio, „brutalna kampanja protiv Srpske liste“ koju su vodili predstavnici svih velikih albanskih partija i „pronalazili svoje privatne Srbe“.\nOn je rekao i da su kosovske vlasti zabranile ulazak na Kosovo svima koji su hteli da dodju da podržavaju Srpsku listu, dok su u kampanji albanskih partija učestvovali strani političari:\n„Stefan Švarc da podrži (Aljbina) Kurtija, da nemački socijaldemokrata podržava ‘Veliku Albaniju’ i onaj Viteker, Amerikanac, ko god da je i šta god da je, da podržava (Kadrija) Veselija, a mi nismo mogli da podržimo Srpsku listu“.\nDodao je i da su zbog narušavanja izborne volje dvojcia Srba iz Klokota „dobila 30 dana pritvora zbog narušavanja izborne volje… valjda zato što nisu Srbi koji se dodvoravaju svim albanskim partijama“, izjavio je Vučić.\nPošto je na Kosovu zabranjen TV-spot Srpske liste, naveo je da je Izborni panel za žalbe i predstavke doneo odluku da se izrekne kazna od 30.000 evra čime su „opljačkali Srpsku listu“.\nVučić je dodao da je Srpska lista bila predstavljena kao „monstrum lista“ i naveo da su „od Albanaca na Kosovu, do mnogih u Beogradu, svi sve vreme vodili kampanju protiv Srpske liste“.\n„Optuživali su njih, nekad i mene s njima, za bilo šta ili za sve vezano za Olivera Ivanovića. Iznosili su najgnusnije laži misleći da ćemo bežati od te teme“, rekao je Vučić.\n„Zabranili su i glasanje sa srpskim dokumentima što nikad ranije nje bio slučaj, rekli da OEBS neće moći da kontroliše pisma koja dolaze van Kosova, računajući da mogu da manipulišu. Sve je ovo, narode srpski na Kosovu i Metohiji, više nego dovoljan razlog da se podrži Srpska lista jer je to pitanje opstanka srpskog naroda na Kosovu i Metohiji“, izjavio je Vučić.\nVučić: Jaka stvar što su Rakić i Radoićić na fotografiji sa Pacolijem, normalno je da se razgovara\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da je to što se na fotografiji koju je objavio istraživački portal „KRIK“ vidi sastanak na kojem su predsednik Srpske liste Goran Rakić, kontroverzni biznismen sa Kosova Milan Radoičić i kosovski ministar spoljnih poslova Bedžet Pacoli „jaka stvar“, te da je normalno da se razgovara i da mora da se razgovara.\n„Je l to Kolumbo otkrio Ameriku, to što neko razgovara sa Pacolijem, sa Haradinajom? Razgovarali su sto puta. Jaka stvar koliko puta smo Dačić i ja razgovrali sa Pacolijem, to je normalno, morate da razgovarate“, rekao je Vučić novinarima u Beogradu.\nOn je rekao da ni Rakić, ni Radoičić nisu rekli da Srbija „prizna Kosovo i da se tako ponaša“, a da je Rada Trajković „ikona nezavisnih medija i Jedan od pet miliona“, direktno priznala Kosovo i „u spotu i u svom obraćanju“.\nVučić je kazao i da je BIRN taj koji je podneo žalbu na spot Srpske liste „Kad Srbija zove, ja dajem svoj glas“ i da ima dokaz za to, a da on „nije rekao nijednu ružnu reč“.\n„Zašto moraju svi da lažu, kad nemate argumente, morate da govorite neistinu? Pitam je li BIRN podneo ili nije, a da ni reč ne kažem“, rekao je Vučić.\nKazao je da ga kosovski funkcioneri spominju zato što je Srbija važna, kao i da mu ne smeta što ga napadaju, te da to pokazuje koliko brinu o poziciji Srbije, čak više nego u vremenu kada su „dobili formalnu nezavisnost“.\nVučić: Cilj mnogih iz Kvinte, svih albanskih političkih struktura i nekih Srba je da oslabe Srbiju\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić ocenio je danas da je cilj „mnogih iz Kvinte, svih albanskih političkih struktura i nekih Srba“ da oslabe Srbiju na Kosovu i Metohiji i u celini, kao i njenu poziciju u razgovorima sa Albancima o budućnosti Kosova.\nKritikujući Srbe na Kosovu koji su u kampanji za izbore 6. oktobra navodili da žive u „najmlađoj državi na svetu“, Vučić je kazao da za razliku od njih, „mi nemamo ni noviju ni stariju, već samo jednu otadžbinu“.\n„Hoćemo da predupredimo ono što se dešavalo u Republici Srpskoj Krajini i Republici Srpskoj, prvo su unosili razdor medju tamošnjim Srbima pa onda izmedju njih i Beograda. Ovo je pitanje našeg opstanka, jedinstva, budućnosti na Kosovu i Metohiji. Ovo je veće i važnije pitanje od mene i od svakog od ovih kandidata“, rekao je Vučić posle sastanka sa predstavnicima Srpske liste u Beogradu.\nAleksandar VučićIzbori na KosovuSrpska listaBeograd


Bugarska blokirala početak pregovora EU i Skoplja | EurActiv Serbia\nBugarska blokirala početak pregovora EU i Skoplja\nRead time : 5 m, 59 s\nMinistri spoljnih poslova EU potvrdili su da Skoplje još ne može da počne pristupne pregovore sa Unijom dok ne reši bilateralne sporove sa Bugarskom. Ministri su posle sastanka Saveta EU saopštili da je Severnoj Makedoniji stavljen do znanja značaj stabilnosti u regionu i rešavanja sporova sa susedima.\n"Skoplju smo jasno stavili do znanja da pristupni pregovori ne mogu da počnu dok se ne reše bilateralni sporovi", izjavio je nemački državni ministar za evropske poslove Mihael Rot.\nPonovljeno je da se EU i dalje zalaže za proširenje i održavanje prvih međuvladinih konferencija EU sa Albanijom i Severnom Makedonijom, koje bi označile i formalni početak regovora o članstvu.\nŠefica bugarske diplomatije Ekaterina Zaharijeva izjavila je odmah posle onlajn-sastanka ministara EU da Bugarska nije podržala nacrt pregovaračkog okvira za Severnu Makedoniju, čime je Sofija blokirala početak pregovora svog zapadnog suseda o prijemu u EU.\nZaharijeva je rekla da predloženi nacrt pregovaračkog okvira sa Severnom Makedonijom ne odgovara zahtevima Bugarske, preneli su mediji u Sofiji.\n"Možemo odobriti pregovarački okvir s Republikom Albanijom jer verujemo da je ispunila većinu uslova postavljenih u martu. Ali Bugarska u ovoj fazi ne može podržati nacrt pregovora sa Severnom Makedonijom", rekla je Zaharijeva.\nVeto Bugarske, međutim, pogađa i Albaniju, pošto je EU martu, kada je odlučila da otvori pregovore sa Albanijom i Severnom Makedonijom, saopštila da će se dve zemlje "u tandemu" kretati ka članstvu.\nMihael Rot, čija je zemlja kao predsedavajuća EU nastojala da do kraja godine počnu pregovori sa Skopljem i Tiranom, rekao je novinarim posle sastanka da "sa stanovišta Bugarske još ima nekih otvorenih pitanja koje treba razjasniti".\nPrema njegovim rečima, Bugarska ima primedbe na ime Severna Makedonija, koje je rezultat dugogodišnjeg spora Skoplja i Atine koja zbog svoje istoimene severne pokrajine nije htela da prihvati naziv Makedonija.\nBugarska, opet, zvanično koristi isključivo naziv Republika Severna Makedonija, uz obrazloženje da pojam Severna Makedonija izaziva nedoumice i zbrku pošto Makedonija geografski obuhvata Egejsku Makedoniju u Grčkoj, bugarsku Pirinsku Makedoniju i Vardarsku Makedoniju.\nMeđutim, ime bivše jugoslovenske republike Makedonije samo je jedan od tri uslova koje je Sofija postavila za početak pregovora Skoplja sa EU, piše briselski portal EURACTIV.\nMinistarka Zaharijeva rekla je da Bugarska "ne dopušta spominjanje makedonskog jezika u pregovaračkom okviru", ali da bi dozvolila formulaciju "zvanični jezik Republike Severne Makedonije".\nSofija tvrdi da je jezik kojim govore stanovnici Severne Makedonije samo dijalekt bugarskog jezika, koji je u vreme bivše Jugoslavije pretrpeo izvesne promene pod uticajem Srbije.\nZvanični sporazumi Bugarske i Severne Makedonije do sada su sklapani samo uz primedbu da su sastavljeni na "zvaničnim jezicima" dve zemlje, i Bugarska bi takvu formulaciju želela i u komunikaciji EU sa Skopljem.\nZaharijeva je rekla i da Bugarska želi plan za implementaciju Sporazuma o prijateljstvu i dobrosusedstvu Sofije i Skoplja iz 2017, što bi zahtevalo da u pregovarački okvir sa Severnom Makedonijom bude dodato i poglavlje 35.\nU tom poglavlju bilo bi, prema zahtevu Sofije, izričito navedeno da Severna Makedonija ne pretenduje da u Bugarskoj živi makedonska etnička manjina.\nU Bugarskoj se na popisu stanovništva 2011. godine 1,600 ljudi izjasnilo kao Makedonci, ali za njih bugarski istoričari tvrde da nisu nacionalna manjina, nego izbeglice koje su došle iz Vardarske Makedonije posle balkanskih ratova 1913. godine.\nPremijer Severne Makedonije Zoran Zaev izjavio je da je bugarski veto na početak pristupnih pregovora "najveći poraz za EU i velika nepravda" i da mu "lično teško pada", javile su agencije.\nZaev je rekao da nema drugo objašnjenje za bugarski potez, već da misli da je razlog to što se u Bugarskoj bliže izbori i istakao da se razgovori Skoplja i Sofije nastavljaju.\nPremijer je istakao da treba dati šansu pregovorima u narednima danima i da još postoji mogućnost da se postigne dogovor za vreme nemačkog predsedništva.\n"Kontakti dve zemlje se produžavaju, ja (premijer Bugarske Bojko) Borisov, ministri spoljnih poslova, produžavamo da tražimo i pronađemo rešenje", rekao je premijer Severne Makedonije, napominjući da se ne pregovara o makedonskom nacionalnom identitetu i jeziku.\nZaev je istakao da i nemačko predsedništvo Unijom i Evropska komisija ulažu napore da Skoplje i Sofija reše sporna pitanja, koja smetaju Bugarskoj.\n"Danas smo dobili šansu od Saveta ministara da se razgovara još neko vreme. Verujem da postoje šanse za uspeh i verujem da ćemo postići dogovor štiteći sve naše nacionalne interese", istakao je Zaev.\nI ministar inostranih poslova Severne Makedonije Bujar Osmani ocenio je da je "danas propuštena prilika", ali da će "naredna biti Savet EU za opšte poslove u decembru" i da će se "diskusija nastaviti kako bi se iznašao način da se prebrode razlike".\n"Pristupni pregovori ne treba da postanu pregovori sa Bugarskom. Naš napredak u integraciji sa EU treba da zavisi od unutrašnjih reformi koje se odnose na pregovaračka poglavlja, zakonodavstvo EU i usvajanje evropskih standarda", rekao je Osmani.\nNaredni sastanak Saveta za opšte poslove EU zakazan je za 8. decembar, i to će biti poslednji takav sastanak za vreme mandata Nemačke kao predsedavajuće EU.\nNemački ministar Mihael Rot rekao je uoči ministarskog sastanka 17. novembra da se Berlin i dalje trudi da što pre počnu pregovori sa Skopljem i Tiranom.\n"Proces pristupanja ne sme da postane talac bilateralnih zahteva pojedinih država članica", rekao je Rot, dodajući da su ti pregovori u interesu same EU i da se nada da će njegove kolege to shvatiti i pokazati solidarnost, prenele su agencije.\nPodršku početku pregovora sa Severnom Makedonijom i Albanijom su uoči sastanka Saveta EU 17. novembra izrazili predstavnici političkih grupacija u Evropskom parlamentu.\nPredsedavajući liberalne grupacije Obnovimo Evropu, rumunski poslanik Dačijan Čološ saopštio je da je vreme za početak pregovora, da su građani Severne Makedonije dovoljno dugo čekali i pozvao Bugarsku da prestane sa blokira i odlaže početak pregovora.\nObnovimo Evropu je saopštila da članice EU ne treba da koriste proces priključenja kao polugu za dobijanje ustupaka od svojih suseda.\nPoslanik Zelenih i kopredsedavajući Evropske zelene partije Tomas Vajc takođe je ocenio da "bilateralni sporovi ne treba dalje da koče proces pristupanja Severne Makedonije, a ponajmanje da budu sredstvo pritiska".\n"EU i komesar Oliver Varheji treba da vode računa da se državama Zapadnog Balkana ne sme stalno držati šargarepa pred nosom, a onda ništa ne dobiju, iako su svi uslovi za početak pregovora Severne Makedonije sa EU ispunjeni. Na taj način gubimo kredibilitet", rekao je Vajc.\nPoslanik austrijskih socijaldemokrata u EP i predsevajući delegacije za Severnu Makedoniju Andreas Šider ocenio je da se početak pregovora sa Skopljem ne sme nepotrebno odlagati pošto u suprotnom "preti opasnost da EU izgubi kredilitet na Zapadnom Balkanu", i da "pojedinačni interesi ne smeju da ugroze zajedničku evropsku perspektivu regiona".\n"Bugarska taj napredak i pomirenje sa Severnom Makedonijom ne sme sad da ugrožava nacionalističkim istorijskim revizionizmom. Evropski parlament u potpunosti prepoznaje napredak u temeljnim demokratskim i privrednim reformama i poziva sve strane da stupe u konstruktivan dijalog i omoguće transparentan proces priključenja EU", saopštio je Šider pre sastanka ministara EU.


Za prečistač vode za piće obezbijeđeno 575.000 KM | Palelive.com\nPočetna Regija Milići Za prečistač vode za piće obezbijeđeno 575.000 KM\nMILIĆI – Opština Milići i lokalno komunalno preduzeće obezbijedili su 575.000 KM za izgradnju prečistača vode za piće na izvorištu “Nikoline vode”, sa kojeg se snabdijevaju potrošači u ovoj opštini, a postrojenje bi trebalo da bude izgrađeno do sredine septembra, rekao je Srni direktor ovog preduzeća Zoran Stjepanović.\n“Vremenske prilike su donekle usporile dinamiku radova, ali vjerujem da će prečistač biti završen u planiranom roku”, kaže Stjepanović.\nOn je objasnio da će kapacitet prečistača biti 10 litara vode u sekundi, uz mogućnost da se doda još pet litara u sekundi u izuzetnim okolnostima.\nStjepanović je istakao da je ova investicija veoma značajna za potrošače u Milićima, jer je u ranijem periodu često dolazilo do zamućenja vode za piće prilikom obilnijih kiša, a posebno poslije sušnog perioda kada dođe do naglih padavina. “Ovim postrojenjem taj problem biće riješen”, poručio je Stjepanović.\nRadove izvodi sektor “Građevinarstvo” kompanije “Boksit” iz Milića.\njavno komunalno preduzeće Milici\nPrethodni članakZa zapošljavanje 215 lica obezbijeđeno oko milion KM\nNaredni članakPrivedeno lice zbog ranjavanja mladića iz vatrenog oružja


Ilirika: Komentar stanja na tržištu kapitala BiH za januar 2009. godine: Pesimistično raspoloženje i letargija - Akta.ba\nIlirika: Komentar stanja na tržištu kapitala BiH za januar 2009. godine: Pesimistično raspoloženje i letargija\n09.02.2009. 12:39 / Izvor: eKapija.ba\nPrvi mjesec trgovanja u 2009. godini na Sarajevskoj berzi prošao je u pesimističnom raspoloženju koje se reflektira sa svjetskih tržišta, a uzrok su mu sve brojnijih signali o produbljivanju globalne krize. Ukoliko bi se jednom riječju opisala situacija na SASE za januar, onda bi to bila riječ letargija. SASX-10 kretao su u rasponu 1200-1100 indeksnih poena, da bi kraj mjeseca završio sa minusom od 10,29%!\nGlobalno ekonomsko stanje i aktuelnu situaciju u razvijenim zemljama možemo ukratko opisati na slijedeći način. Loše vijesti o stanju privrede u globalnom smislu dovelo je do toga da gotovo sve veće ekonomije suočavaju se recesijom; otpisi imovine banaka, osiguranja i drugih financijskih institucija dosegla je oko 1000 milijardi dolara, što su prošle godine, kao cijenu krize, predvidjeli i u Međunarodnom monetarnom fondu (MMF); s tim u vezi, za hitne slučajeve i mjere, države su usvojile multi-milijardne pakete za oživljavanje svojih ekonomija; Centralne banke diljem svijeta snižavaju kamatne stope, kako bi bankama pružile jeftini novac i tom akcijom pokušale oživjeti privredu u svijetu; cijene svih najvažnijih sirovina, u posljednjim mjesecima, imaju povećan pad, što utiče na strmi pad inflacije; kao rezultat ukupne situacije svjetska tržišta kapitala (SAD, EU, Japan i dr.) izgubila su na vrijednosti 40 % i više u samo u 2008. godini.\nStandard & Poor`s, međunarodna rejting agencija, je Bosni i Hercegovini dodijelila krajem decembra 2008. godine "B+" kreditni rejting sa stabilnim izgledima. Ovo je zaista pozitivna vijest, jer u savremenim uslovima gotovo je nemoguće posuđivati na inostranom tržištu kapitala bez kreditnog rejtinga, a posebno je značajno u uslovima kada se razvijenim zemljama trenutno kreditni rejtinzi snižavaju. Još jedna stvar koja je u suprotnosti globalnom trendu je EBRD-ova procjena ekonomskog rasta BiH od 1,5% za 2009. godinu kao i njihovo pozitivno stanovište glede dugoročnog razvoja.\nSezona objavljivanja finansijskih rezultata zvanično još nije počela, dok je tek je nekoliko kompanija na vlastitim press-konferencijama prezentiralo poslovne rezultate za 2009. Među njima su Bosnalijek, Telekom Srpske, Fabrika Duhana Sarajevo, IK Banka dd Zenica, Sarajevo osiguranje koji su uspješno poslovanje iz prvog polugodišta potvrdili i na kraju godine.\nApatija na Sarajevskoj berzi najviše se očituje u kategoriji redovnog prometa od 12 miliona KM, naglašavajući krajnju suzdržanost i nisko povjerenje domaćih investitora. Tako da niti jedna dionica iz SASX-10 nije ostvarila promet veći od 1 miliona KM za 20 trgovinskih dana u proteklom mjesecu. Jednostavno rečeno, do sada ni jedna vijest nije mogla značajnije uticati na promjenu raspoloženja i podići cijenu dionica, čega nisu ostale pošteđene ni kompanije sa zdravim i stabilnim bilansima.\nRast indeksa iz decembra zaustavljen je sa prvim danom januara, nakon čega je nastupio kontinuiran pad u prvoj polovini mjeseca, probijajući raniju granicu podrške na 1200 poena. Očito da su kontinuirana letargija i niska likvidnost dovoljno jake sile da tržište potisnu na još niži nivo od prethodno pomenutog i da u konačnici SASX-10 dosegne 1107,73 poena na zadnji dan januara. Ako uporedimo kretanje na SASE sa regionalnim tržištima, vidimo da je izostala i usklađenost sa regionalnim kretanjem gdje su okolna tržišta (SLO, HR, SRB, CG i MK) pratila rast iz SAD-a i EU sa početka mjeseca i u konačnici mjesec završila u ``zelenom teritoriju``, što nije bio slučaj na SASE.\nRanije smo govorili da je u uslovima opšte neizvjesnosti i jasnog ishoda čitave situacije teško procijeniti najnižu tačku na tržištu. Stoga, svaka investicija u ovom trenutku treba da ima ugrađen dugoročni vremenski horizont i to u industrije/sektore/kompanije koje u ovom trenutku pokazuju visok stepen otpornosti prema krizi i obezbijeđuju solidne prinose od dividendi.\nZaključimo, na oba tržišta u BiH glavni indeksi okončali su mjeseca sljedećim rezultatima SASX-10 sa -10,2%, BIFX sa -6,79%, FIRS sa -2,72% i BIRS sa -5,79% pada vrijednosti što je značajno više od -0,27% koliko je ostvaren pad vrijednsoti udjela Uzajamnog fonda ILIRIKA MOJ FOND u istom periodu. Ovim je još jednom potvrđena opredjeljenost društva ILIRKA DZU za očuvanje vrijednosti imovine fonda i vođenje investicijske politike koja će u neizvjesnim tržišnim okolnostima biti vođena načelima sigurnosti i likvidnosti investiranja.\nPogledajte i druge dokumente u rubrici Vrijednosni papiri / Hartije od vrijednosti > ekonomski izvještaji


TV N1: Smenjen generalni direktor Krušika, umesto njega inženjerka hemije\nBeta 21. juna 2021. 21:15\nNadzorni odbor Holding korporacije „Krušik“ danas je smenio generalnog direktora Vladana Lukića i na njegovo mesto postavio diplomiranu inženjerku hemije Jovanku Andrić, već zaposlena u toj valjevskoj fabrici, nezvanično saznaje regionalna TV N1.\nVladan Lukić je na čelu „Krušika“ od decembra 2018. godine, pre toga je bio izvršni direktor za tehničko-tehnološke poslove i proizvodnju Krušika.\nLukić je na čelu fabrike zamenio Mladena Petkovića koji je postavljen za direktora kragujevačke fabrike Zastava oružje.\nO smeni direktora Lukića u Valjevu se govorilo mesecima, a nedavno je brogradski list „Danas“ objavio da je fabrički Nadzorni odbor, na čelu s pukovnikom Veljkom Petrovićem, pokrenuo inicijativu da se Vladan Lukić smeni sa čela „Krušika“.\nVojni program „Krušika“ obuhvata mine, rakete, avionske bombe, artiljerijska zrna, municiju, upaljače, vežbovna i vojno-školska sredstva, remont municije i preglede raketnih sistema.\nCivilni program „Krušika“ sadrži protivgradne sisteme, električne detonatore, kontejnere za skladištenje eksplozivnog materijala, sklopke, pištolje i kapisle za omamljivanje stoke, tehničke delove, izradu alata, usluge metrološke laboratorije, metaloprerade, termičke obrade i hemijske zaštite.\nNamera – puna i jeftina legalizacija bespravnih objekata\nOdlučeno koji će motivi biti na hrvatskim kovanicama evra\nSAD: Zabrana korišćenja državnog novca za opremu Huaveja\nTabaković: Rast deviznih rezervi nastavljen i u ovoj godini\nDinar bez oscilacija, kurs sutra 117,5668\nProdaja vakcina donela Fajzeru 7,8 mlrd $ u drugom kvartalu\nJedinstvo iz Sevojna dobitnik dana na Berzi


LJUBLJANA, Chinese Hi-tech Group Corporation (CHTGC), za sada najveći kineski investitor u Sloveniji, prije godinu i po dana ponovo je pokrenula ugašenu proizvodnju autobusa, na lokaciji nekadašnje mariborske tvornice TAM koja je otišla u stečaj, ali Kinezi nisu zadovoljni kako njihovu investiciju u Mariboru prate domaće banke.\n“Slovenija ima pametnu, vrijednu i kvalifikovanu radnu snagu, ali postoji problem finansijske podrške jer zbog finansijske krize slovenačke banke vode vrlo konzervativnu politiku i većini komanija nisu spremne odobravati kredite“, rekao je za Slovenačku televiziju finansijski direktor Tam Durabusa Bryan Zhao.\nSvoje slovenačko preduzeće kineska je korporacija osnovala prije godinu i po dana preko svog konzorcija u Holandiji te u Mariboru u aprilu prošle godine pokrenula i proizvodnju.\nNamjeravaju se širiti i u susjedne države, kao srednje preduzeće.\nRiječ je o investiciji od 10 miliona dolara, a pokretanju proizvodnje lani je prisustvovao i slovenski predsjednik Borut Pahor.\nSvojim podsticajnim sredstvima prilog za investiciju osigurala je i slovenačka vlada. Iako za sada nemamo finansijske podrške domaćih banaka, naš posao se razvija, a u dvije-tri godine namjeravamo udvostručiti prihode i broj zaposlenih, rekao je Zhao.\nKompanija koja je započela sa samo 70-ak zaposlenih uskoro namjerava proizvoditi više od 100 autobusa godišnje.\nU TAM Durabudu na početku su se žalili i na probleme sa slovenakom birokratijom, ali sada tvrde da je to riješeno i da su zadovoljni poslovnom klimom i odnosom vlade prema njihovom preduzeću. Hina\nTagovi: investicijekinezipomocslovenacke banketam durabud


Dajem sve, osim auta i Netflixa - Čega su ljudi spremni da se odreknu da bi doprineli borbi protiv klimatskih promena\nby Marija Dedić\t18/01/2021\nSvega 10 odsto Kineza i 19 odsto Evropljana spremno je da radikalno promeni životne navike u borbi protiv klimatskih promena, dok bi čak 27 odsto Amerikanaca to učinilo, rezultat je ankete o klimatskim promenama koju je nedavno sprovela Evropska investiciona banka (EIB).\nEvropljanima bi bilo lakše da se odreknu avio usluga (40 odsto u poređenju sa 43 odsto koliko je zabeleženo u Kini i 38 odsto u SAD), nego da prestanu da jedu meso, kupuju novu odeću, voze automobil ili koriste usluge video streaming-a.\nKada su u pitanju automobili, gotovo da nema razlike između Evrope i Amerike: 39 odsto Evropljana i 38 odsto Amerikanaca izjavilo je da bi im najteže bilo da se odreknu svog auta. S druge strane, najveći broj Evropljana, njih 72 odsto smatra da njihovo ponašanje može da doprinese smanjenju negativnih posledica klimatskih promena.\nAnketa EIB-a bavila se istraživanjem stavova ljudi iz EU, SAD i Kine o klimatskim promenama, čega su spremni da se odreknu zarad očuvanja životne sredine i na koji način pandemija covidom-19 utiče na promenu načina putovanja i navika. Tri od četiri Amerikanca, 71 odsto Kineza i 67 odsto Evropljana kažu da je mala verovatnoća da će u narednom periodu koristiti javni transport zbog brige oko zaražavanja covidom-19.\nSvest izraženija kod mlađih Evropljana i Amerikanaca\nKada je u pitanju avio transport, 37 odsto Kineza, 22 odsto Evropljana i 22 odsto Amerikanaca kaže da će i u narednim godinama izbegavati putovanja avionom zbog zagađenja životne sredine. Evropljani, njih 42 odsto, kažu da će se opredeliti za odmor u svojoj ili obližnjoj zemlji kako bi smanjili emisiju štetnih gasova koja nastaje kod dalekih putovanja.\nSkoro svaki treći ispitanik (29 odsto Evropljana, isto toliko Kineza i 35 odsto Amerikanaca) izjavio je da će nastaviti da putuje avionom kao i pre pojave pandemije.\nVećina ispitanika (79 odsto Kineza, 67 odsto Amerikanaca i 58 odsto Evropljana) kaže da ih više brine zaražavanje covidom-19, nego lični dugoročni uticaj na klimatske promene. Međutim, ipak veruju da njihovo ponašanje može da pomogne usporavanju klimatskih problema, pogotovo mlađi ispitanici u odnosu na starije stanovnike Evrope i SAD-a, dok ta razlika nije zabeležena u Kini.\nPotpredsednik EIB-a Ambroise Fayolle izjavio je da će period nakon završetka pandemije covida-19 biti prilika da se napravi zaokret ka nisko-ugljeničnoj ekonomiji koja ne ugrožava životnu sredinu.\n– Zeleni oporavak bi mogao da nam pomogne da dostignemo ciljeve u smanjenju emisije gasova staklene bašte koji se očekuju do 2030. godine. Ljudi širom sveta svesni su da mogu da doprinesu promenom svog ponašanja. Kao klimatska banka Evropske unije, naša uloga u EIB-u je da ubrzamo zelenu tranziciju kroz finansiranje čiste energije, održivog transporta i inovacija koji će omogućiti ljudima da promene svoje navike kako bismo se izborili sa klimatskim promenama – istakao je Fayolle.\nViše informacija o istraživanju možete pročitati na linku.\nTags: Ambroise Fayolle,eib,emisija gasova staklene bašte,emisija štetnih gasova,evropska investiciona banka,klimatska banka evropske unije,klimatske promene,niskougljenična ekonomija,zagađenje životne sredine\nDanone pravi jogurt od ružnog voća


VAŽNA VEST za građane Srbije: Ako ste na ovom spisku, dobićete NOVAC - iKragujevac\n VAŽNA VEST za građane Srbije: Ako ste na ovom spisku, dobićete NOVAC\nsreda, 16 maj 2018 13:51\nUkoliko se još malo strpite s prodajom, uskoro će vas na računu čekati više od 11.000 dinara.\nOvaj iznos trebalo bi da se dodatno uveća u septembru kada bi građani Srbije od koncesije Aerodroma "Nikola Tesla" mogli da računaju na 14,6 evra po akciji bruto, odnosno 12,4 evra (1.465 dinara). To bi ukupnu sumu uvećalo na 11.541 dinar.\nOdbor direktora Naftne industrije Srbije predložio je da se akcionarima na ime dividende isplati četvrtina prošlogodišnje dobiti. Prema očekivanjima, uprava NIS-a je predložila da se akcionarima iz prošlogodišnje dobiti od 27,8 milijardi dinara odobri dividenda od 6,9 milijardi dinara, odnosno 42,61 dinar po akciji u bruto iznosu. To znači da bi akcionari, odnosno građani po ovom osnovu mogli da dobiju 36,21 dinar za akciju, kada se odbije porez od 15 odsto.\n- Što se tiče NIS-a ovo je najbolja godina za akcionare još od 2015. i to pre svega kao posledica rasta cene sirove nafte što je donelo veći profit kompaniji. NIS uvek isplaćuje četvrtinu dobiti kao dividendu, pa investitori praćenjem poslovanja kompanije mogu relativno lako kalkulisati buduće iznose dividendi. Trenutni dividendni prinos NIS-ovih akcija je prilično atraktivnih oko 5,9 odsto -kaže Nenad Gujaničić broker "Momentum sekjuritis".\nNadzorni odbor "Telekom Srbija" zakazao je redovnu skupštinu akcionara za 11. jun, na kojoj će biti usvojeni prošlogodišnji pojedinačni i konsolidovani finansijski izveštaji, te doneta odluka o raspodeli dobiti. Uprava je predložila da se akcionarima iz prošlogodišjne dobiti od 14,5 milijardi dinara na ime dividende raspodeli 8,1 milijarda dinara odnosno bruto iznos od 10,15 dinara po akciji u odnosu na prošlogodišnjih 13,77 dinara po akciji.\n- Kada je Telekom u pitanju, ove godine će akcionari dobiti manju dividendu s obzirom da je uprava rešila da za dividende nameni tek nešto više od polovine profita (naravno, ako skupština odobri). Nekada je Telekom i 75 odsto dobiti isplaćivao kao dividendu, i to je prilično loše sa aspekta razvoja same kompanije (nema mnogo prostora za ulaganja). Sa aspekta investitora najveći problem kod ove akcije je nemogućnost transparentnog trgovanja, a za to je jedini krivac država koja ne dozvoljava listiranje kompanije na berzi - objašnjava Nenad Gujaničić.\nGrađani Srbije od koncesije Aerodroma "Nikola Tesla" mogu da računaju da će dobiti 14,6 evra bruto po akciji, odnosno 12,4 evra neto (1.465 dinara), po odbitku poreza. U slučaju da niste prodali besplatne akcije, kao ni podizali novac od dividendi tada možete da očekujete ukupno 11.541 dinara.\nOčekivanja su da će se to desiti u septembru, kada bi trebalo da se dogodi finansijsko zatvaranje transakcije i prenos sertifikata aerodromskog operatera, odnosno početak rada Vansi Erports Srbija, a tada će biti i uplata jednokratne koncesione naknade od 501 milion evra.\n- Suština je da će Aerodrom će prihodovati bruto 501 milion evra. Treba uzeti u obzir poreska davanja koja plaća kompanija, stoga je neto iznos koji će pripasti akcionarima nešto manji - objašnjava Gujaničić.


Objavljeno 17.04.2014. u 20h\nJavni poziv za samozapošljavanje namenjen nezaposlenim licima i javni poziv za novo zapošljavanje namenjen poslodavcima, biće otvoreni do utroška namenjenih sredstava, a najkasnije do 1. oktobra tekuće godine.\nKonkursi je za područje Vojvodine raspisao Pokrajinski sekretarijat za privredu, zapošljavanje i ravnopravnost polova.\nIako su ranijih godina bili aktivni i državni konkursi, u ovom momentu otvoreni su samo navedeni javni pozivi na pokrajinskom nivou.\n– Subvencija za samozapošljavanje, u jednokratnom iznosu od 160.000 dinara, odobrava se za novoregistrovane delatnosti na teritoriji AP Vojvodine. Prošle godine, 67 lica sa evidencije Filijale Zrenjanin koristilo je subvenciju za samozapošljavanje za pokretanje sopstvenog biznisa, kažu u zrenjaninskoj Filijali za zapošljavanje.\nSubvencija za otvaranje novih radnih mesta u jednokratnom iznosu odobrava se poslodavcima radi zapošljavanja nezaposlenih lica prijavljenih na evidenciji NSZ. Poslodavci mogu da koriste 130.000 dinara po novootvorenom radnom mestu, odnosno 150.000 dinara za zapošljavanje lica starijeg od 50 godina.\nU prošloj godini je 35 poslodavaca sa teritorije Srednjobanatskog okruga iskoristilo subvencije po programu novog zapošljavanja za otvaranje 119 novih radnih mesta.\nTagovi:nezaposleni, subvencije, subvnecije, zapošljavanje


Prosečna zarada u Srbiji: Šta bi trebalo da znate u 100 i 500 reči - BBC News na srpskom - Dnevni list Danas\nPočetna » BBC News na srpskom » Prosečna zarada u Srbiji: Šta bi trebalo da znate u 100 i 500 reči\nProsečna zarada u Srbiji: Šta bi trebalo da znate u 100 i 500 reči\nBBC News na srpskom25.08.2020. 12:32\nBBC/Corbis Royalty Free\nStanovnici beogradske opštine Vračar ponovo su se našli na prvom mestu liste prosečnih zarada zaposlenih, među konkurentima iz više od 170 gradova i opština u Srbiji.\nS prosečnih 97.730 dinara neto, primanja stanovnika ove opštine viša su od republičkog proseka za 27.990, podaci su Republičkog zavoda za statistiku (RZS).\nOsim njih, prosečna primanja veća od republičkog proseka imaju meštani još dvadesetak gradova i opština – najviše na teritoriji Beograda.\nU nizu statističkih pokazatelja, kao jedan od onih za koji se političari često hvataju kada govore o uspehu ili neuspehu vlasti, skoro uvek se nađe i priča o prosečnoj zaradi.\nPrema najnovijim podacima, prosečna neto zarada u Srbiji u junu iznosila je 59.740 dinara, što je po trenutnom srednjem kursu 508 evra.\nIznos od 500 evra prosečne neto zarade se pominjao kao cilj koji treba dostići još od 2017, a konačno je osvojen tokom 2019. godine, prema zvaničnim podacima.\nKao novi cilj, za 2025. postavljen je prosek od 900 evra, saopštili su i predsednik Srbije Aleksandar Vučić i ministar finansija Siniša Mali.\nProsečna zarada u 100 reči\nUkoliko se na vašem bankovnom računu u junu našlo 59.740 ili više dinara, vi ste među trećinom zaposlenih koja vadi prosek.\nProsečnu zaradu ili iznos viši od nje, u Srbiji prima tek trećina od oko 1,9 miliona zaposlenih, podaci su Republičkog zavoda za statistiku.\nTakođe, zarađivali su je zaposleni u dvadesetak od nešto više od 170 opština i gradova u Srbiji.\nČak 12 opština čiji stanovnici zarađuju više od proseka je na teritoriji Beograda.\nEvidenciju o prosečnoj zaradi RZS vodi na osnovu podataka iz obrasca poreske prijave za porez po odbitku koje poslodavac dostavlja Poreskoj upravi.\nTreba imati na umu da se ne zna koliko tačno ljudi u Srbiji zarađuje minimalac. Prema nekim procenama, reč je o 15 odsto zaposlenosti.\nU obzir treba uzeti i podatak RZS-a da više od polovine zaposlenih u Srbiji dobija manje od 45.500 dinara mesečno.\nPogledajte i kako je virus korona uticao na srpski džep\nProsečna zarada u 500 reči\nU izračunavanje prosečne zarade ubrajaju se naknade za radnike koji imaju zasnovan radni odnos, kao i za one koji su angažovani na osnovu ugovora o obavljanju privremenih i povremenih poslova.\nRadnici angažovani prema ugovoru o delu ne ulaze u ovu računicu, jer za njih poslodavac ne podnosi poresku prijavu.\nPrilikom korišćenja podatka o prosečnoj zaradi kao pokazatelja životnog standarda, treba biti oprezan, upozoravaju stručnjaci.\nKako je ranije za BBC na srpskom objasnio ekonomista Miroslav Zdravković, prosek izvlači mali deo onih koji zarađuju vrlo visoke iznose.\n„Jedno je da 10 odsto ljudi prima više 1.000 evra, a da većina ima manju platu od proseka ili dobija minimalac“, kaže Zdravković.\nSlika će možda biti malo jasnija ako pogledamo medijalnu zaradu.\nI podatke o njoj takođe vodi RZS.\nZa medijalnu zaradu bi moglo da se kaže da je srednji iznos zarade, pošto deli skup zaposlenih na dva jednaka dela, tako da polovina prima manje, a polovina više od toga.\nPrema poslednjim dostupnim podacima iz maja ove godine, medijalna zarada iznosila je 45.500 dinara.\nViše od polovine zaposlenih u Srbiji zarađivalo je, dakle, manje od 45.500 mesečno.\nAko znamo da zaradu jednaku prosečnoj ili višu od nje ima trećina zaposlenih, prostom matematikom dolazimo do podatka da manje od 20 odsto zaposlenih u Srbiji prima od 45.500 do 59.740. dinara.\nA zašto se privredni napredak ne oseća u vašem novčaniku?\nRZS ne vodi podatke o broju onih koji zarađuju minimalac. Oni svakako pripadaju prvoj polovini, ali bi precizan podatak doprineo ovoj slici.\nPrema nekim procenama, reč je o 15 odsto zaposlenih, odnosno oko 350.000 ljudi.\nMinimalna zarada je najmanji zagarantovani iznos koji je poslodavac u obavezi da isplati radniku koji je zaposlen sa punim radnim vremenom.\n„Minimalna neto zarada je obračunska kategorija i ne predstavlja iznos koji će biti isplaćen radniku, jer zaposleni koji prima minimalnu zaradu ima pravo na uvećanja za rad na dan praznika koji je neradni dan, osnovice rada, prekovremenog rada, minulog rada, toplog obroka, regresa za godišnji odmor“, piše u odgovoru koji je BBC na srpskom ranije dobio od RZS.\nZbog toga nije moguće utvrditi koliko zaposlenih prima minimalnu zaradu na osnovu Istraživanja o zaradama, dodaju iz RZS-a.\nKada se računa prosečna zarada, uključene su sve te naknade.\nI kada bi se znalo koliko zaposlenih dobija minimalac, to ne bi bilo dovoljno za kompletiranje slike o životnom standardu, pošto poslodavci često uz minimalac preko računa, daju i deo na ruke, da bi na taj način izbegli plaćanje poreza i doprinosa.\nU drugoj polovini avgusta, počeli su pregovori oko minimalne cene rada za 2021. godinu. Sindikati traže da ona bude uvećana sa trenutnih nešto više od 32.000 dinara na 37.000.\nRZS je 2018. promenio metodologiju kojom obračunava zaradu.\nPošto je Poreska uprava 2014. uvela elektronski obrazac poreske prijave, stvoreni su uslovi da se na osnovu toga izračunava i prosečna zarada.\nRepublički zavod za statistiku je do rada sprovodio mesečno istraživanje o zaradama zaposlenih na uzorku pravnih lica koje je obuhvatalo oko 800.000 zaposlenih.\nPodaci o zaradama zaposlenih kod preduzetnika preuzimali su se iz evidencije Poreske uprave i pridruživali su se podacima dobijenim istraživanjem.\nOd januara 2018, koriste se isključivo podaci Poreske uprave, a tada je prvi, i za sada jedini put, objavljeno kolika je modalna zarada– iznos koji zaposleni u Srbiji najčešće dobijaju.\n„RZS ne računa i ne objavljuje modalnu zaradu jer ta jedinica mere nije adekvatan pokazatelj kada su u pitanju zarade“, navedeno je u odgovoru koji je BBC ranije dobio iz RZS-a.\n„Modus je vrednost koja se u određenog grupi najčešće pojavljuje, ima najveću frekvenciju i to je često jedina informacija koja se dobija modusom“, navedeno je u odgovoru.\nU januaru 2018. godine, najčešća, odnosno modalna zarada, bila je 26.000 dinara, dok je prosečna neto zarada bila 49.000.\nKroz nekoliko funkcija u nekom od programa za statistiku, lako se može doći do iznosa najčešće zarade.\nI statistika o prosečnoj neto zaradi po opštinama može da bude neprecizan podatak o standardu, jer se vodi na osnovu mesta prebivališta zaposlenog.\nLako se može dogoditi da prosek zarada u nekoj opštini ili gradu ne bude realan zbog onih koji su zbog posla otišli u drugo mesto da žive, ali nisu zvanično promenili prebivalište.\n2 reagovanja na “Prosečna zarada u Srbiji: Šta bi trebalo da znate u 100 i 500 reči”\n25. avgusta 2020. u 12.45\nAko 10% ima vise od 1000 EUR a 20% od 45-59.000 RSD, to znaci da je 70% ljudi u krajnoj bedi.\nDakle samo 1/3 ukupne populacije ima preko 45.000 RSD, sto je potpuno apsurdan podatak ako se mase sa tim da je prosecna zarada 59.000 RSD:\nMozda prosek zarade od 59.000 za 30%, ali nikako od 100%.\n25. avgusta 2020. u 12.47\nAko je medijalna zarada 45.500, to znači da je tačno polovina zaposlenih sa manjom platom od te, a ne više od polovine zaposlenih.


Vodovod i kanalizacija: Radovi u Ulici Radnoti Mikloša u prvoj polovini sledeće nedelje\nObjavljeno 13.11.2020. u 15h\nPrema najavama iz JKP “Vodovod i kanalizacija” radovi na otklanjanju kvara na kanalizacionoj mreži u Ulici Radnoti Mikloša trebalo bi da počnu naredne nedelje. Koja firma je dobila posao i koliko će ceo posao koštati, biće objavljeno tek kada radovi počnu, rečeno je portalu I love Zrenjanin.\nAko je suditi po najavama koje stižu od nadležnih, mašine i radnici bi konačno tokom sledeće nedelje trebalo da se pojave u Ulici Radnoti Mikloša. I to dva i po meseca nakon zatvaranja ove ulice za saobraćaj.\n“U ponedeljak 9. novembra, kao što je i bilo najavljeno, završen je postupak javne nabavke izborom najboljeg ponuđača za radove na sanaciji havarije na kanalizacionoj mreži u Ulici Radnoti Mikloša. Potpisan je ugovor i izvođač radova je već u utorak prijavio radove nadležnim inspekcijama. Očekujemo da u narednih osam dana, odnosno u prvoj polovini naredne nedelje isti i započnu, o čemu ćemo blagovremeno obavestiti javnost. Sve navedene aktivnosti sprovode se prema zakonskim propisima i rokovima”, kaže Siniša Gajin, rukovodilac službe informisanja i poslovnih komunikacija JKP „Vodovod i kanalizacija“ Zrenjanin.\nHronologija događaja u Ulici Radnoti Mikloša\nPodsetimo, zbog urušavanja putne površine u Ulici Radnoti Mikloša došlo je do kvara na kanalizacionoj mreži koja se nalazi ispod. Odlukom Odeljenja za urbanizam ova ulica je 4. septembra zatvorena za saobraćaj. I to iz bezbednosnog i tehničkog razloga. Bezbednosnog, jer se odronjavanje nastavilo, pa je došlo do proširenje rupe. Ovo je pretilo da svakog trenutka dovede do propadanja asfalta. Kako je na ovom mestu kanalizaciona mreža na dubini od 7 metara, bezbednost učesnika u saobraćaju bila je ugrožena. Tehnički razlog zbog kojeg je ulica zatvorena za saobraćaj je to što prelazak automobila, kamiona, autobusa može da dovede do dodatnog oštećenja mreže.\nKako radovi nisu započeli ni više od mesec dana od zatvaranja ove ulice, ogorčeni građani su pomerili postavljenu signalizaciju i počeli da koriste Ulicu Radnoti Mikloša za saobraćaju, uprkos zabrani. U međuvremenu na ovom delu puta nasut je pesak, tako da je saobraćanje vozila trenutno onemogućeno.\nTagovi:jkp vodovod i kanalizacija, Radnoti Miklša, sanacija kvara na kanalizacionoj mreži, ulica Radnoti Mikloša, Vesti Zrenjanin


M. P. 19. juna 2019. 14:55\nAmerički ekonomista Nurijel Rubini, poznat pod nadimkom „Dr Propast“ jer je prvi najavio svetsku finansijsku krizu 2008. godine, najvljuje novu recesiju.\nU autorskom tekstu za „Project Syndicate“, Rubini navodi da od 10 potencijalnih rizika koji bi mogli izazvati prvo američku pa globalnu recesiju, a na koje je upozoravao prošle godine, devet rizika i dalje postoji i da mnogi od njih potiču iz SAD-a. On tvrdi da iduće godine stiže nova globalna recesija.\nAmerička tržišta kapitala, mišljenja je Rubini, i dalje deluju „naduvano“, a u medjuvremenu su nastali dodatni rizici povezani s novijim oblicima dugova, uključujući i dugove mnogih tržišta u usponu, gde je velik deo zaduživanja denominovan u stranim valutama.\n„Jedan od takvih poremećaja mogao bi da izazove američki predsednik Donald Tramp koji bi mogao da se nadje u iskušenju da stvori spoljnopolitičku krizu sa zemljom poput Irana. To bi moglo na domaćem terenu da ojača njegovu podršku medju biračima, ali bi takodje moglo da inicira naftni šok“, piše Rubini.\nAmerički ekonomista navodi da je u razvijenom delu sveta izbor alata koji se mogu primeniti kao odgovor na krizu i dalje ograničen, a da se monetarne i fiskalne intervencije i „zaštitna mreža“ za privatni sektor, kao orudja koja su korišćena posle finansijske krize 2008., danas ne mogu upotrebiti sa istim efektima.\n„Dr Propast“ podseća da su, na kraju krajeva, i u periodu 2007-09. godine Fed i druge centralne banke reagovale agresivno na potrese koji su bili okidač za globalnu finansijsku krizu, ali da nisu uspele da spreče „Veliku recesiju“.\n„Danas, početna pozicija Feda je kamatna stopa koja se kreće u rasponu 2,25 do 2,5 posto, a u septembru 2007. godine iznosila je 5,25 procenata. U Evropi i Japanu su kamate centralnih banaka već na negativnoj teritoriji, i suočiće se sa limitima u pogledu toga koliko još mogu da idu ispod nule“, mišljenja je Rubini.\nDodaje takodje da bi se centralne banke sa „naduvanim bilansima“, nakon nekoliko rundi kvantitativnog popuštanja, suočile sa sličnim ograničenjima ako bi se ponovno odlučile na velike kupovine aktiva.\nŠto se tiče fiskalne strane, Rubini primećuje da mnoge razvijene ekonomije danas imaju veće deficite i veći javni dug nego pre globalne finansijske krize, što im ostavlja mali prostor za trošenje na podsticaje. Prema njegovoj oceni, „u zemljama u kojima su populistički pokreti ponovo u usponu, a vlade skoro insolventne, spasavanje finansijskog sektora neće biti tolerisano“ kao što je to bio slučaj 2008. godine.\n„Trampova administracija bi mogla da poveća carine i na preostali deo kineskog izvoza, a zabranom korišćenja američkih komponenti mogle bi da budu obuhvaćene i druge kineske kompanije, nakon Huaveja, što bi moglo da dovede do opšteg procesa deglobalizacije… Ako bi se to dogodilio, Kina bi imala nekoliko opcija da se osveti SAD-u, medju kojima je i zatvaranje tržišta za američke multinacionalne kompanije poput Epla“, upozorava Rubini.


Mreža za elektronsku upravu\nMreža za elektronsku upravu je radno telo koje je osnovano u cilju praćenja primene propisa i razmene znanja i iskustava u primeni informaciono-komunikacionih tehnologija u cilju razvoja elektronske uprave na lokalnom nivou, kreiranja e-servisa za građane i privredu i podizanju svesti o uslovima za uspostavljanje, održavanje i korišćenje interoperabilnih tehnologija.\nČlanovi Mreže su predstavnici gradova, opština i gradskih opština zaposleni na poslovima programera i IT administratora, zaposleni koji su imenovani za administratore organa na Portalu eUprava, kao i zaposleni u lokalnim samoupravama koji se bave digitalizacijom rada LS i razvojem elektronske uprave.\nU okviru svog delokruga Mreža za elektronsku upravu je zadužena da:\nrazmatra pitanja konkretne primene propisa i definiše predloge prema Predsedništvu i nadležnim odborima SKGO, za reformu i unapređenje propisa koji delimično ili u potpunosti uređuju pitanja informacionih tehnologija (informaciona bezbednost, elektronska uprava, interoperabilnost);\nrazmatra pitanja delotvornosti različitih oblika insitucionalne podrške, daje predloge i modele u cilju unapređenja rada zaposlenih u oblasti razvoja elektornske uprave na lokalnom nivou;\nrazmenjuje mišljenja i informacije između predstavnika lokalne samouprave i pokrajinskih i nacionalnih organa po pitanjima koje pokriva rad Mreže;\nsluži kao forum za razmenu iskustava, znanja i najbolje prakse članova Mreže za unapređenje organizovanja i obavljanja poslova elektronske uprave na lokalnom nivou;\nprati i prikuplja informacije ili podatke iz oblasti delokruga Mreže.\nMreža funkcioniše kroz organizovanje sastanaka svih ili dela članova Mreže i putem elektronske i druge komunikacije i razmene informacija između članova i koordinatorki Mreže.\nKoordinatorke Mreže: MAJA STOJANOVIĆ KERIĆ, šefica Odeljenja za pravni sistem lokalne samouprave i JELENA MIHAJLOVIĆ TANASIJEVIĆ, šefica Odeljenja za lokalni ekonomski razvoj.


Sastanak glavne tuzziteljke Hasskog tribunala Karle del Ponte i srpskog republicckog tuzzioca za ratne zloccine Vladimira Vukccevicha zavrssen je posle visse od pet sati.\nDel Ponteova je posle tog susreta u zgradi Specijalnog suda otissla na sastanak sa predsednikom Srbije Borisom Tadichem.\nPortparol hasskog tuzzilasstva Anton Nikiforov rekao je novinarima da su sastanku, pored Karle del Ponte i Vladimira Vukccevicha prisustvovali i ssefovi dve bezbednosne sluzzbe, a na pitanje koji, Nikiforov je odgovorio "vi to znate - najvazzniji".\nUpitan da li je Radovan Karadzzich "novi uslov za Srbiju", Nikiforov je zapitao - "A kada je prestao da bude?".\nDel Ponteova bi sutra trebalo da se sretne i sa premijerom Srbije Vojislavom Kosstunicom i ssefom diplomatije Vukom Drasskovichem.\nGlavna tuzziteljica Hasskog tribunala razgovarala je krajem prossle nedelje u Helsinkiju, sa evropskim komesarom za prossirenje Olijem Renom, ocenivssi da Srbija nije napravila pomak u hvatanju hasskog begunca Ratka Mladicha i drugih optuzzenih.\nOccekuje se da che EU sredinom oktobra pozvati Del Ponteovu da proceni da li Srbija ccini sve ssto mozze da uhapsi generala Mladicha i druge optuzzene, na osnovu ccega cce Brisel odlucciti da li che sa Beogradom obnoviti pregovore o pridruzzivanju koje je prekinula u maju, possto srpske vlasti nisu izruccile Mladicha u obechanom roku.


Čair, februar i Žućkova levica\nHome»Aktuelno»Čair, februar i Žućkova levica\nBy Aleksa Rančić 14/02/2019 Nema komentara3 Mins Read\nKup Radivoja Koraća u niškoj Hali Čair; foto: Aleksa Rančić\nNajlepši period za ljubitelje košarke u gradu na Nišavi svakako je februar, mesec u kome se već tradicionalno u Nišu održava završnica Kupa Radivoja Koraća. Mnogi sportski događaji i završni turniri širom sveta imaju svoje karakteristike i specifičnosti, koje ih čine jedinstvenim. Ako je Garmiš-Partenkirhen prva pomisao na četiri skakaonice, Atina simbol Olimpijskih igara, a Cirih grad u kome kraljica sportova predstavlja najveći spektakl, za mene je Niš prva asocijacija kada se pomene Kup Radivoja Koraća.\nJedno od najaktuelnijih pitanja među Nišlijama nakon novogodišnjih i božićnih praznika jeste: „Idemo na Kup?“ Taj vid euforije sigurno predstavlja i jasan znak čelnicima KSS-a da nema boljeg mesta za organizovanje ovako značajnog turnira od Niša. Dobro je bilo gledati i pratiti uspehe reprezentacije Jugoslavije u Istanbulu i Indijanapolisu kraj malih ekrana, igrati basket na novootvorenom sinalko terenu u osnovnoj školi, i rano buđenje zbog Sakramenta bilo je okej. Ipak, pravo košarkaško učenje i prvo razumevanje ove igre dešavalo se iza zapisničkog stola, na Kupu, u tada još nerenoviranoj Hali „Čair“.\nRadost što je moj grad izbor za ovakvu manifestaciju doživeo sam još na svom prvom odgledanom Kupu, i to ne zbog kvaliteta košarke, koja je nesumnjivo bila vrhunska, već zbog onih drugih stvari, koje ne može da isprati zapisnički sto i koje ne ulaze u statistiku koju će vam reći Slobodan Šarenac. Iz godine u godinu, iz sezone u sezonu, sve više košarkaških legendi dolazilo je sredinom februara u naš grad da bude deo spektakla, što je za nas klince bio dodatni motiv da se nađemo u hali i u pauzama između dve utakmice pohrlimo ka loži ne bismo li se slikali ili uzeli autogram. Popodnevna smena u školi za vreme Kupa nije nam bila baš omiljena, u tom slučaju četvrti i peti čas provodili smo praveći taktike i analize da li je bolje ići na Hemofarm ili FMP u finalu, što i nije bilo toliko loše s obzirom da bi nas već sledeće nedelje čekao PAO, CSKA, Barselona ili Makabi.\nU našem gradu na Kupu su igrali skoro svi sadašnji reprezentativci, mnogi igrači koji su kasnije karijeru nastavili u NBA ligi, a predvodili su ih vrhunski stručnjaci, koji su danas u velikim evropskim klubovima. Kup u Nišu predstavlja i sjajnu priliku da se mnogi klubovi iz malih sredina afirmišu i u najboljem svetlu predstave mesto iz koga dolaze i na taj način pokažu da se košarka ne igra samo u Beogradu. Utakmice u kojima vode duele sa nekim od naših najboljih igrača svakako će i za njih predstavljati podstrek i dati im dodatni motiv za još veći rad u daljoj karijeri.\nUz sjajnu organizaciju, koja je svake godine sve bolja i bolja, zaštitni znak Kupa postala je i niška publika, za koju se može reći da je prava „košarkaška“, te se čuveno skandiranje navijača Partizana i Zvezde „Kup je naš“ sasvim slobodno može prevesti u „Kup je Niš“!\nEvropski Radnički – pogled kroz istoriju Nova evropska godina Radničkog – da li će krenuti putevima stare slave? Marjan Todorović: „Nije bitno da li glumac igra u Beogradu ili Prokuplju ako svoj posao radi iz srca“ Da li studenti danas imaju volju za promene?\nČair košarka Košarkaški savez Srbije kup radivoja koraća Niš žućkova levica


Islamska država snabdeva Evropu heroinom - 06.03.2015, Sputnik Srbija\nIslamska država snabdeva Evropu heroinom\nNovac od krijumčarenja droge donosi veliki deo zarade za Islamsku državu, od prodaje u zemljama koje kontrolišu, ali i u okolini. 06.03.2015, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, svet, evropa, islamska država\n21:40 06.03.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\nNovac od krijumčarenja droge donosi veliki deo zarade za Islamsku državu, od prodaje u zemljama koje kontrolišu, ali i u okolini.\nKako navode zvaničnici iz Ruske federalne organizacije za kontrolu droge, Islamska država (ISIL) ovim putem zarađuje i do milijardu dolara.\n„Teritorija na kojoj se uzgaja mak je sve veća. Ove godine smo čuli vesti o tome da postoji rekordna žetva maka, stoga i velika proizvodnja opijuma i heroina. Moramo reći da se ovaj problem ne tiče samo Rusije, već i Ujedinjenih nacija, zato što ovo nije pretnja samo za našu zemlju, već i za bezbednost čitave Evrope“, naglasio je Viktor Ivanov iz Federalne organizacije.\nOn je naglasio da je prethodnih godina prekinut put preko Balkana, kojim se prenosila droga, te se sada ona prenosi preko Iraka.\nKako se navodi, ono što profit Islamske države čini neizmerno velikim jeste činjenica da se, uprkos tome što ISIL ne kontroliše Avganistan, odakle dolazi najviše droge, ona lako prenosi do Iraka i drugih teritorija pod kontrolom terorističke grupe.\n„Prema našim informacijama, ISIL zarađuje i do milijardu dolara trgovinom preko svojih teritorija“, dodao je Ivanov.\nRuska organizacija za kontrolu droge je u novembru objavila izveštaj u kom postoje informacije da bi trgovina avganistanskim heroinom po Evropi džihadistima mogla da donese zaradu i do 50 milijardi dolara.\n„Više od polovine heroina, koji se prodaje u Evropi, dolazi od Islamske države“, naglasio je Ivanov.\nNovac od droge je, uz prodaju nafte i osvajanja teritorija, jedini način na koji ekstremisti zarađuju, a kako su skorašnja istraživanja pokazala, ISIL se nalazi u finansijskoj krizi.


Vučić uputio saučešće Italiji povodom žrtava poplava - Radio televizija Pančevo\n3. novembra 2018. 0592\nZa samo dva dana, od nevremena u Italiji – jakog vetra, kiše i poplava poginulo je 20 ljudi. Predsednik Vučić uputio saučešće.\nOluja i bujice poobarale su na severu Italije čitave šume, a najteže posledice su u oblasti Veneto, u podnožju Dolomita.\nKao da je bio zemljotres, kaže Luka Zaja, guverner te oblasti u kojoj je bez struje 160.000 ljudi, dok meteorolozi predviđaju još kiše uz jak vetar.\nI na krajnjem jugu Italije, na Siciliji poplave su blokirale puteve.\nItalijanska civilna zaštita je objavila da je u toku „jedna od najsloženijih meteoroloških situacija u poslednjih 60 godina“.\nU Veneciji gde je nivo mora neuobičajeno visok, onesposobljeni su čak i dodatni, drveni mostovi i pešačke staze, poplavljena su i uzdignuta prizemlja zgrada, a izmerena brzina vetra je čak 180 kilometara na sat.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić uputio je, povodom žrtava nevremena i poplava u Italiji, pismo saučešća predsedniku Serđu Matareli, kao i predsedniku Regije Veneto Luki Zaji.\n„Duboko su me potresli prizori razaranja u Venetu i drugim delovima Italije, koje je prouzrokovala nemilosrdna snaga prirode. Dozvolite mi da Vam izrazim iskreno saučešće, kao i da Vas zamolim da moje duboko saosećanje prenesete porodicama stradalih.\nSrbija je i u ovim teškim trenucima uz Italiju i, kao pouzdan prijatelj, spremna je da, uz snažnu podršku, pruži i svaku vrstu pomoći u otklanjanju posledica prirodne katastrofe. Mi ćemo zauvek, sa velikom zahvalnošću, pamtiti pomoć koju je Italija pružila Srbiji posle poplava 2014. godine“, navodi se u pismima predsednika Vučića, saopštila je Služba za saradnju sa medijima predsednika.\nU nevremenu koje je protekle sedmice pogodilo Italiju poginulo je najmanje 14 osoba.


Otvoren konkurs za muzičke radionice FemixEdu | Balkanrock.com\nNaslovnaVestiVesti iz regionaOtvoren konkurs za muzičke radionice FemixEdu\nKolektiv mladih žena Femix koji se bavi promocijom i afirmacijom ženskog stvaralaštva u različitim umetničkim oblastima (u zemlji i u regionu), pokrenuo je novi edukativni program FemixEdu. Ovaj edukativni program namenjen je mladim ženama iz Srbije koje imaju između 18 i 30 godina i koje su na početku svoje profesionalne karijere u umetnosti, kulturi i kreativnim industrijama. U pitanju su edukativni kursevi iz oblasti: muzike, fotografije i filma.\nFemixEdu muzički kurs počinje 19. septembra i sastoji se iz tri faze. Prva faza kursa sastoji se od niza online predavanja i panel diskusija na navedene teme u okviru muzičkog stvaralaštva i muzičke industrije (svake subote i svake nedelje od 19. septembra do 4. oktobra). Druga faza kursa zamišljena je kao individualni rad koji će polaznica imati sa mentorkom; u odnosu na oblast kojom bude želela da se bavi (komponovanje, aranžiranje, audio produkcija, dizajn zvuka, PR itd). Nakon toga, na proleće 2021. učesnice će biti uključene u realizaciju Femix festivala i Femix konferencije gde će imati priliku da predstave svoj rad i delo.\nFemixEdu muzički kurs je namenjen devojkama u Srbiji, koje imaju između 18 i 30 godina, a bave se ili bi želele da se bave, nekom oblašću u okviru muzičke popularne umetnosti. U okviru muzičkog kursa biće zastupljena predavanja iz oblasti izvođaštva, stvaralaštva (kompozicija, aranžiranje), muzičke produkcije, dizajna zvuka, produkcije/organizacije, PR, pisanja o muzici i muzičarima i autorskim pravima u ovoj umetnosti.


UEFA odgodila Evropsko prvenstvo u fudbalu - BH Glas\nNaslovnica Magazin Sport UEFA odgodila Evropsko prvenstvo u fudbalu\nEvropska fudbalska federacija odgodila je Evropsko prvenstvo koje se ovog ljeta trebalo igrati u 12 evropskih gradova.\nO ovoj odluci UEFA je obavijestila svih 55 nacionalnih asocijacija s kojima je danas imala videokonferenciju.\nEvropsko prvenstvo bit će održano od 11. juna do 11. jula 2021. godine, zaključeno je na današnjem sastanku, potvrđeno je za Faktor.\nTo znači da se ni baraž za EURO neće igrati u martu (26. marta i 31. marta 2020. godine trebale se igrati polufinalne i finalne utakmice). Zmajevi su 26. marta trebali ugostiti Sjevernu Irsku na Bilinom polju, ali ova utakmica definitivno neće biti odigrana.\nUEFA je nacionalnim savezima ostavila mogućnost da sami biraju opciju kako će završiti domaća prvenstva.\nTakođer, odlučeno je da se Liga nacija igra kako je predviđeno, odnosno da će početi ove jeseni.\nPrethodni članakKolonjska voda, tradicionalni miris gostoprimstva u Turskoj postao zaštitnik od korona virusa\nNaredni članakGrad Beč osigurao nekoliko desetina hiljada parking mjesta


Šta je Lavrov poručio Dačiću - 17.08.2016, Sputnik Srbija\nŠta je Lavrov poručio Dačiću\nPrvi potpredsednik Vlade Srbije i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić razgovarao je danas sa ambasadorom Ruske Federacije u Beogradu Aleksandrom Čepurinom o... 17.08.2016, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, srbija, sergej lavrov, ivica dačić, aleksandar čepurin, vlada srbije\n© Tanjug / Ognjen StevanovicAmbasador Rusije u Beogradu Aleksandar Čepurin i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić\n© Tanjug / Ognjen Stevanovic\nPrvi potpredsednik Vlade Srbije i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić razgovarao je danas sa ambasadorom Ruske Federacije u Beogradu Aleksandrom Čepurinom o daljem razvoju saradnje na bilateralnom planu, kao i o realizaciji poseta i planiranih aktivnosti do kraja 2016. godine.\nEKSKLUZIVNO Čepurin: Znam ko u novoj Vladi simpatiše Rusiju i Putina\n14 Avgust 2016, 17:32\nAmbasador Aleksandar Čepurin je ovom prilikom uručio čestitku ministra inostranih poslova Ruske Federacije Sergeja Lavrova, povodom ponovnog izbora prvog potpredsednika Vlade i ministra spoljnih poslova Ivice Dačića na ovu funkciju, saopštilo je Ministarstvo spoljnih poslova.\nKako se navodi, Lavrov je u čestitki istakao da se strateško partnerstvo između Rusije i Srbije dosledno razvija, što u potpunoj meri odgovara interesima dveju zemalja i naroda.\n„Ubeđen sam da produbljivanje bilateralne saradnje po svim osnovnim smerovima, realizacija zajedničkih projekata od uzajamne koristi jačaju temelj rusko-srpskih odnosa. Računam na nastavak sadržajne razmene mišljenja i koordinaciju aktivnosti na međunarodnoj pozornici“, dodao je Lavrov.\nŠef ruske diplomatije je u čestitki od sveg srca čestitao Dačiću imenovanje na funkciju prvog potpredsednika Vlade i ministra spoljnih poslova Republike Srbije, i poželeo mu dobro zdravlje, blagostanje i uspehe u poslu na toj odgovornoj dužnosti, dodaje se u saopštenju.\nUŽIVO „Desni sektor“ teroriše građane Donbasa, isporuke američkog oružja zaustavile pregovore22:36


08.07.2018 07:27 3557 8 0\nOvog leta, fondacija "Recan" i nevladina organizacija (NVO) Budve "Eko centar Budva", na plažama Budvanske rivijere su organizirali realizaciju ekološkog projekta "Svaka aluminijumska limenka se računa". U okviru ovig ekološkog projekta na plažama Budvanskoj rivijeri su postavljeni kontejneri za prikupljanje aluminijumskih limenki, koji mogu koristiti svi stanovnici i turisti Crne Gore.\nOva manifestacija se obavlja na teritoriji opštine Budva tokom ljetnje turističke sezone četvrtu godinu za redom. Ove godine akcija se održava od 1. jula do 1. septembra.\n"U glavnom, mi postavljamo posebne kontejnere za prikupljanje aluminijumskih limenki na plažama sa plavom zastavom poput Slovenske plaže u Budvi, u Bečićima i na Jazu ... Nadamo se da će ove godine broj prikupljenih limenki biti veći nego prije, kada prikupili smo ih oko pet hiljada ", rekla je predstavnica NVO" Eko centar Budva "Andrea Doljanica.\nDetaljnije 1498 11\nDetaljnije 3074 9 6\nDetaljnije 5531 8\nDetaljnije 4647 12\nDetaljnije 4595 4\nDetaljnije 4688 14\nDetaljnije 2941 12\nDetaljnije 2722 30\nDetaljnije 4556 9\nDetaljnije 1323 13


McAllister: Srbija mora da precizira klauzulu o otkazivanju sporazuma s Evroazijskom unijom\nBEOGRAD - Ako potpiše sporazum sa Evroazijskom ekonomskom unijom (EAEU), Srbija mora da precizira i klauzulu o otkazivanju sporazuma s tim savezom, nakon što pristupi EU.\nBEOGRAD - Predsednik Srbije naveo je da je "važno postati deo Evropske unije, ali je važnije, najpre preživeti a zatim obezbediti sigurnu budućnost za našu decu, bez obzira na sve formalne okvire u kojima ćemo da se krećemo".\nBEOGRAD - "Bando iz Prištine, sikter pa tražite ko će to da vam ispuni, Srbija neće", naglasio je Vučić.\nBEOGRAD - Predsednik Srbije izjavio je da je Srbija spremna da, odmah po ukidanju taksi na uvoz robe koje je uvela Priština, nastavi razgovore i dijalog koji će možda, u budućnosti, voditi ka kompromisnom rešenju.\nIzveštaj EU o Srbiji verovatno posle evropskih izbora\nBEOGRAD - Godišnji izveštaj Evropske komisije o napretku Srbije biće odložen dok se ne završe izbori za Evropski parlament zakazani za kraj maja, navode diplomatski izvori u Briselu.\nEU nezadovoljna zbog odluke vlasti BiH da ukine vize za kineske državljane\nSARAJEVO - U izvještaju o sprovođenju vizne liberalizacije, koji je prošle sedmice objavila Evropska komisija, skrenuta je pažnja na ovu odluku.\nVučić: Plašim se da će loše rešenje naći nas\nBRUXELLES - Predsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je da rešenje u odnosu Beograda i Prištine nije blizu i da se plaši da će "loše rešenje naći nas".\nPRIŠTINA - Svi mediji u Beogradu, ali i u Prištini, današnji dan označili su kao „dan D“ za formiranje vojske Kosova. Kosovski predsednik Hashi Thaci već u uniformi.\nBEOGRAD - Vlada Kosova mora odmah da povuče odluke o podizanju taksi na robu iz Srbije i BiH, rekla je portparolka Evropske unije Maja Kocijančič i dodala da su ove mere provokativne i uvredljive.\nBEOGRAD - "Nakon dva dana sastanaka sa srpskim zvaničnicima, civilnim društvom, medijima, moj osećaj je jako negativan."


Znamenosti & Kultura - Beograd Travel\nHomeUpoznajte BeogradZnamenosti & Kultura\nZnamenosti & Kultura\tKarastojković Saša\t2016-12-18T13:03:02+00:00\nZnamenitosti i kultura Beograda se mogu videti u njegovoj arhitekturi, istorijskim gradjevinama, u posebnoj atmosferi grada. Šetnja centrom našeg glavnog grada je šetnja kroz istoriju, i neke od poznatih gradsih ulica su trasirane još pre desetak vekova. U Beogradu postoje divna i skrivena mesta kojih ponekad nisu svesni ni sami beogradjani, tako da ponekad i bez njih možete da pronadjete svoje omiljeno mesto. U Beogradu postoje razna mesta koja morate da vidite: spomenici, parkovi, ulice, česme i arheološka nalazišta, a mnoga od njih su proglašena za kulturna dobra.\nJedno od najpoznatijih je svakako Vinča koja se nalazi na 14km od Beograda i predstavlja arheološko nalazište izuzetne vrednosti. Iskopavanja je 1908. godine započeo profesor beogradskog univerziteta dr Miloje Vasić pri čemu je pronašao ostatke velikog neolitskog naselja koje potiče još od 4500. godine p.n.e. Ovo naselje je svojom veličinom i brojem stanovnika prevazilazilo i prve gradove u Mesopotamiji koji su nastali znatno kasnije.\nJoš jedna velika znamenitost naše prestonice je Beogradska tvrdjava koja se sastoji od Gornjeg i Donjeg grada i parka Kalemegdan. Nalazi se iznad ušća Save u Dunav i predstavlja svojevrsni muzej istorije Beograda. Zahvaljujući izuzetno važnom strateškom položaju ovog prostora, prve utvrdjene gradjevine na ovom mestu podignute su još u prvom veku naše ere, kada je podignuto rimsko utvrdjenje i stalni vojni logor. Od tada je ova tvrdjava mnogo puta rušena i ponovo podizana od strane raznih osvajača.\nPored ovih značajnih kulturnih spomenika, u Beogradu postoji čitav niz drugih znamenosti koje treba videti. Tu su ulica Kneza Mihaila koja je najpoznatija pešačka zona u gradu, zatim Narodno pozorište koje je najstarije pozorište u Srbiji koje još uvek radi, velelepni Hram Svetog Save, kao i mnogi drugi javni spomenici.\nBeograd je prestonica Srpske kuture, nauke i obrazovanja. Najveća koncentracija institucija iz oblasti nauke i umetnosti od nacionalnog značaja nalazi se upravo u njemu. Tu je Srpska akademija nauke i umetnosti osnovana 1886. kao srpska kraljevska akademija, Narodni muzej osnovan 1941. i Narodno pozorište osnovano 1869., Narodna biblioteka Srbije osnovana 1832. godine. U gradu je i sedište Beogradskog univerziteta osnovanog 1808. godine, i Univerziteta umetnosti.\nU Beogradu se održavaju i mnoge kulturne manifestacije kao što su Beogradski sajam knjiga, FEST (Medjunarodni filmski festival), BELEF (Beogradski letnji festival), BITEF(Beogradski internacionalni teatarski festival) i BEMUS (Beogradske muzičke svečanosti).\nPreko 90% beogradjana je pravoslavne veroispovesti, i oni su vernici Srpske pravoslavne crkve koja je svoju autokefalnost dobila 1219. godine. U Beogradu se nalaze i dragoceni spomenici duhovne kulture, kao što su manastiri i crkve, medju kojima počasno mesto zauzima Hram Svetog Save. Pored njega, simbole Beograda predstavljaju i Saborna crkva svetog Mihaila, Crkva svetog Marka, Ruska pravoslavna crkva (crkva svete trojice), Crkva Ružica, Kapela svete Petke i Crkva Aleksandra Nevskog.


„Snaga Sibira“ povezuje Rusiju i Kinu kroz ledom okovana područja - Sputnjik Srbija\n04:14 04 Decembar 2020\n„Snaga Sibira“ povezuje Rusiju i Kinu kroz ledom okovana područja\n20:53 28.11.2019 Preuzmite kraći link\nPočetkom decembra u rad će biti pušten jedan od najdužih gasovoda na svetu — „Snaga Sibira“, projekat ruskog „Gasproma“ i „Kineske nacionalne naftne kompanije“, koji bi mogao da doprinese da Rusija postane jedan od glavnih snabdevača Kine prirodnim gasom.\nEksperti ocenjuju da Rusija širi svoj energetski biznis na Istok kako bi smanjila svoju zavisnost od evropskog tržišta gasa. Samim tim, kako zaključuju, pokretanje „Snage Sibira“ jača poziciju Rusije u pregovorima sa evropskim zemljama, ojačaće veze Moskve i Pekinga, a takođe će omogućiti Rusiji da poveća svoje prisustvo na perspektivnom azijskom tržištu.\nZa Kinu, gde proizvodnja gasa ne pokriva potrebe, gasovod je takođe od vitalnog značaja.\nGas je počeo da se ubrizgava u mrežu „Snage Sibira“ krajem oktobra, a Kremlj je najavio da bi video-konferencija povodom pokretanja gasovoda u kojoj će učestvovati lideri Rusije i Kine, Vladimir Putin i Si Đinping, mogla da bude održana 2. decembra.\n„Snaga Sibira“ — najveći „Gaspromov“ projekat\nGasovod „Snaga Sibira“, koji nazivaju još i „Istočna ruta“, transportovaće prirodni gas iz proizvodnih centara u Irkutsku i Jakutiji do potrošača na Dalekom istoku Rusije i u Kini.\nGasovod, dužine oko četiri hiljade kilometara, prolazi kroz ekstremne prirodno-klimatske uslove — kroz močvarna područja, planine i seizmički aktivne teritorije, kroz stenovita i ledom okovana područja. U Jakutiji, recimo, temperature padaju i na minus 62 stepena Celzijusove skale, a u Amurskoj oblasti i do minus 41.\nGasovod "Snaga Sibira"\nRuska i kineska kompanija su 2014. godine potpisale 400 milijardi dolara vredan ugovor o izgradnji gasovoda, koji je zaključen na 30 godina i podrazumeva godišnju isporuku 38 milijardi kubnih metara ruskog gasa Kini. Kao dodatni bonus, gasovod će takođe moći da prenosi desetine milijardi kubnih metara gasa više na domaće tržište, na ruski Daleki istok. Ovaj sklopljeni posao je najveći u istoriji „Gasproma“.\nKineski deo gasovoda počinje naspram ruskog sela Blagovešćenska — u gradu Hejhe, na rusko-kineskoj granici u severoistočnoj Kini. Odatle treba da ide do Šangaja.\nEksperti ocenjuju da će pokretanje gasovoda „Snaga Sibira“ dovesti do „nove ere energetske saradnje“ između Kine i Rusije.\n„Ovo je prvi gasovod iz Rusije u Kinu. S jedne strane, to će omogućiti Rusiji da poveća isporuke prirodnog gasa na najdinamičnije tržište na svetu — kinesko, koje poslednjih godina raste dvocifrenom stopom. S druge strane, Kini će on omogućiti da ima stabilne isporuke ruskog gasa i da u budućnosti zadovolji svoje rastuće potrebe, uključujući i one u regionima koji trenutno uopšte ne mogu da primaju uvozni gas i zbog toga moraju da koriste ugalj kao osnovni energent“, rekao je za Sputnjik Aleksej Grivač, zamenik generalnog direktora Fonda za nacionalnu bezbednost.\nNa redu „Snaga Sibira 2“\nJoš jedna zemlja želi da se priključi gasovodu — Kazahstan, a postoje dva scenarija kako bi to mogao da učini. Prvo, to će biti moguće ostvariti ako Rusija reši da izgradi gasovod „Snaga Sibira 2“ kroz teritoriju te zemlje, a druga varijanta je priključenje na gasnotransportni sistem u oblasti Barnaula. Zasad se pregovori vode, ali Kazahstan to vidi kao priliku da obezbedi alternativne izvore gasifikacije zemlje.\nZavarivanje cevi magistralnog gasovoda "Snaga Sibira"\nZainteresovanost Kazahstana za ruski gas povezana je sa činjenicom da gasifikacija još nije izvršena u velikom broju oblasti te zemlje, a kazahstanska nalazišta ne pokrivaju potrebe većeg broja regiona zemlje.\nSvojevremeno je i predsednik Rusije Vladimir Putin rekao da su u toku pregovori o izgradnji drugog gasovoda do Kine — duž zapadne rute.\nEksperti ocenjuju da je „Snaga Sibira“, posebno kineski pravac, važan ruski „geopolitički projekat“. Očekuje se da će Rusija nastaviti da razvija ovaj pravac izvoza kako bi se povećao broj partnera u trgovini gasom.\nObim izvoza gasa u Kinu prošle godine iznosio je 126 milijardi kubnih metara „plavog goriva“, a u poređenju sa 2017. godinom povećan za 32 odsto. Očekuje se da će te količine u narednom periodu samo rasti.