Đuki sedma uzastopna titula šampiona Srbije - KRAGUJEVAČKI SPORT\nĐuki sedma uzastopna titula šampiona Srbije\nReprezentativac kragujevačkog Radničkog u planinskom biciklizmu Bojan Đurđić pobedio je na Prvenstvu Srbije na Staroj planini i osvojio sedmu uzastopnu titulu u kategoriji elita. Ima i tri titule za vozače do 23 godine.\nKao i lane, drugo mesto pripalo je Marku Popoviću iz Ris sajaklinga (Novi Sad) koji je osvojio time i titulu za vozače do 23 godine. Bronza u eliti pripala je Aleksi Mariću iz Crvene zvezde, koji je ujedno i „srebrni“ u konkurenciji vozača do 23 godine. Bronzu za mlade vozače osvojio je Milan Nešić iz Orlovca Sistem FPS iz Crne Trave.\nU trci za elitu četvrti je bio Ivan Jovanović iz beogradskog Progresiva a peti Boris Popović iz RIS sajaklinga.\nEkipno, slavio je Ris sajkling ispred Progresiva i Orlovca Sistem FPS.\nKao i prošle godine u trci žena – elita slavila je Jovana Crnogorac iz BK Novi Sad ispred 2011. trećeplasirane Ivane Kostić (Orlovac Sistem FPS), dok je bronzu osvjila Nikoleta Mitrović takođe članica Orlovca Sistem FPS. Najbolju ekipu imao je Orlovac Sistem FPS. Jovana Crnogorac je 2010. bila najbolja juniorka i druga u eliti.\nJuniorsku titulu osvojio je Sloboan Stanković (BK Novi Sad) koji je prošle godine bio najbolji kadet. Vladimir Polić iz Crvene zvezde osvojio je juniorsko srebro, a Uroš Živković iz kraljevačkog Metalca bronzu. Najbolja ekipa je bio BK Novi Sad.\nJelena Erić (Metalac) je najbolja juniorka ispred prošlogodišnje šampionke Milice Rakić (BK Novi Sad) i lane trećeplasirane juniorke Milice Rajković (Orlovac Sistem FPS).\nĐurđić u cilju\nKadetska titula pripala je Danijelu Njiradiju (Kapriolo) koji je bio brži od Aleksandra Romana i Miloša Harvilčaka (obojica Jeddota, Šid). Jednoti je pripalo prvo mesto za ekipe, drugo Radničkom (Kragujevac), treće BK Novi Sad.\nNajbolji masters bio je Eduard Župan iz BK Novi Sad. Pretekao je Slobodana Vasiljevića (Policajac) i Bojana Vasovića (BK Novi Sad). BK Novi Sad je osvojio ekipnu titulu, ispred Policajca i Fanatika (Novi Sad).\nMlađi kadet Marko Kasapović (BK Novi Sad) slavio je ispred druga iz kluba Aleksandra Mijatovića i Darka Đierčana (Jednota). BK Novi Sad je bio najbolji ekipno, ispred kragujevačkog Radničkog.\nInfo centar malih sportova\nPrevious Der peti u Atini i četvrti u generalnom plasmanu na trci “Oko Grčke”\nNext Paraolimpijci završili prireme na Srebrnom jezeru\nFudbalerke Radničkog 1923 produžile niz poraza


Alpinumi i kamene bašte\nVi ste ovde - Delatnost - Zalivni sistemi\nU poslednjih par godina svedoci smo velikih klimatskih promena koje na različite načine sve izrazitije utiču na rast i razvoj biljaka i travnatih površina. Bez obzira da li se radi o javnim površinama ili privatnim posedima, čovek se na različite načine bori da svom okruženju pruži optimalne uslove za rast i razvoj. Ponekad u tome i ne uspeva pa su rezultati tog neuspeha zaostali rast i sušenje biljaka a samim tim loš izgled okruženja i propala investicija...\nOno na čemu rasadnik Marković u poslednje vreme pridaje veliku pažnju i značaj jesu zalivni sistemi. Da bi se vaš budući vrt održao i uvek bio u formi potrebno je pravilno zalivanje. Prosto je nemoguće da ako u vašem vrtu imate više pejzažnih elemenata (travnjak, perenjak, alpinum, žardinjere,...) svakom od njih i u svakom trenutku u zavisnosti od vremenskih uslova dozirate baš onoliku količinu vode koja je potrebna svakom od njih.\nZalivni sistemi će vam u mnogome skratiti vreme i poboljšati kvalitet zalivanja gore pomenutih elemenata. Zaposleni u rasadniku Marković će vam pružiti kompletnu uslugu po pitanju zalivnih sistema: od praktičnih saveta, projektovanja, ugradnje i održavanja.\nRadimo sa isključivo zalivnim sistemima Toro koji je poznat i priznat u svetu. Ovaj zalivni sistem radi potpuno automatski, što znači da ceo sistem funkcioniše bez prisustva čoveka. Ovaj sistem pored toga što će vam uštedeti vreme koje bi proveli zalivajući svoje površine ujedno štedi i vodu jer zaliva isključivo samo ono za šta je podešen. Naša dužnost je da svaki automatski zalivni sistem koji smo ugradili i koji ćemo ugraditi funkcioniše besprekorno.\nSvi naši klijenti mogu dobiti prave i potpune informacije o samoj postavci i održavanju zalivnih sistema u svako doba putem „on-line“rasadnik saveta(e-mail) ili lično u rasadniku.


U Srbiji se proizvodi 49 vrsta piva\nHome // Hrana i Piće // Vesti // U Srbiji se proizvodi 49 vrsta piva\nPivare u Srbiji su 89% nabavki ili 119 miliona evra potrošile u Srbiji da bi proizvele pivo. Najvažniji poljoprivredni sastojak piva, ječmeni slad, se čak u iznosu od 98% nabavlja u Srbiji, a po prvi put se u lokalnim nabavkama pojavljuje i hmelj, i to 2% ukupnih nabavki u 2015. i 9% u 2016, što predstavlja podsticaj za razvoj srpske poljoprivrede. Osim toga, prema poslednjoj analizi Ekonomskog uticaja pivskog sektora industrija beleži blagi oporavak od kumulativno 5,2% za period 2015-2016, a blagi rast se beleži i u 2017. Pivarska industrija je deo prerađivačke industrije koja je učestvovala sa 15,6% u formiranju BDP-a Srbije.\n-U prethodne tri godine zajedničkim naporima najvećih srpskih pivara i otvorenim, konstruktivnim dijalogom sa državom, što je između ostalog rezultiralo i stabilizacijom akcize uspeli smo da zaustavimo dugogodošnji negativan trend i zabeležimo blagi oporavak pivarske industrije, što za nas predstavlja ohrabrenje da smo na dobrom putu. Međutim, za postizanje stabilnog i kontinuiranog rasta kategorije piva, neophodno je dugoročno predvidivo poslovno i ekonomsko okruženje, što će uticati na jačanje srpske ekonomije i višestruku dobrobit za tržište i društvo u kome poslujemo. Za nas je odgovornost prvenstveno prema okruženju jedan od ključnih poslovnih prioriteta, zbog čega ne samo da investiramo u razvoj srpske privrede i društva, već se zalažemo za odgovornu konzumaciju piva - istakao je Vladimir Novaković, predsednik Skupštine Udruženja pivara Srbije.\nUkupna zaposlenost povezana sa proizvodnjom u pivarskoj industriji čini do 16.500 radnih mesta, a u lancu proizvodnje i distribucije svaki zaposleni kreira 8,51 novih radnih mesta. Članice Udruženja pivara Srbije su u 2016. godini kroz akcize i poreze, socijalna davanja i dopinose u budžet Republike Srbije uplatile 226 miliona evra. U 2016. izvezeno je ukupno približno 1,3 miliona hekotlitara srpskog piva u zemlje regiona i EU i to u ukupnoj vrednosti od 41,58 miliona evra, što predstavlja rast od 4,54% u odnosu na 2008.\nRebeka Božović, izvršni menadžer Udruženja pivara Srbije je dodala:\nŽelim posebno da naglasim da je prema podacima EUROSTAT agencije, srpsko pivo sa 46, 9 miliona litara i 13%, na drugom mestu od uvoznih piva u zemlje EU. Veoma smo ponosni na ovu činjenicu koja treba da raduje i naše potrošače, jer svedoči da je pivo proizvedeno u Srbiji vrhunskog kvaliteta“.\n- Pivski sektor u Srbiji predvode tri velike kompanije: Carlsberg Srbija, HEINEKEN Srbija i Molson Coors sa tržišnim udelom sa više od 95%.\n- Sladara Maltinex proizvodi osnovni sastojak za proizvodnju piva, pivski sald, koji se proizvodi od 100% ječma proizvedenog u Srbiji.\n- Osim ovih pivara, postoje još tri manje pivare: BIP (M6), Valjevska i Niška pivara i 20 mikro-pivara koje posluju na srpskom tržištu.\n- Pivski sektor proizvodi oko 40 različitih vrste piva.


Armend Gaši (Gashi) iz Prizrena od 1995. godine vodi porodični biznis pod nazivom "Vali group" koja se bavi proizvodnjom finog građevinskog materijala, boja, lepkova, itd.\nNjegovo poslovanje je međutim ugroženo zbog pandemije korona virusa.\nOn zapošljava oko 20 radnika i do sada je od Vlade Kosova dobio pomoć samo u vidu subvencija za isplatu jedne plate radnicima u visini od 170 eura po radniku.\n"Ne čekamo milost od Vlade ali bi nam mnogo značilo da nam pomognu da prevaziđemo pandemiju. Ove poslednje mere su posebno doprinele padu prodaje, naglo je opao posao", kaže Gaši za Radio Slobodna Evropa (RSE).\nA Saša Sekulić iz Gračanice kod Prištine bavi se proizvodnjom ratluka i žele bombona. Aplicirao je za pomoć koju je Vlada Kosova predvidela za male preduzetnike na Kosovu ali nikakav odgovor nije dobio.\nDo početka pandemije korona virusa imao je šest zaposlenih radnika, dva su otišla na prinudni odmor, a četvoro rade sedam dana u mesecu jer je potražnja za njegovim proizvodima opala.\n"Održavamo tu proizvodnju, ali kako stvari stoje mislim da će mnogi, ne samo ja, biti prinuđeni da potpuno ili na određeno vreme prestanu sa radom. Mislim da ćemo biti u tako teškoj situaciji da će biti borba za preživljavanje", kaže Sekulić.\nKrajem marta, Vlada bivšeg premijera Aljbina Kurtija usvojila je hitan paket fiskalnih mera vredan oko 180 miliona evra u cilju ekonomskog oporavka u vreme pandemije.\nPaket, pored ostalog, predviđa pomoć malim privrednicima u vidu subvencija za isplatu plata radnicima, te pokrivanje troškova za kiriju do 50 posto vrednosti i pokrivanje doprinosa za penzije, sve to za period od dva meseca.\nUsled nedostatka finansijskih sredstava, isplata plate je izvršena samo za jedan mesec (april), dok finansijska pomoć za kiriju nije uopšte isplaćena.\nDalja isplata paketa zavisi od usvajanja rebalansa budžeta, a koji je u skupštinskoj proceduri nakon usvajanja u prvom čitanju.\nNajviše pogođena mala i srednja preduzeća u privatnom sektoru\nRebalans budžeta predviđa oko 385 miliona eura za sprovođenje paketa, ali i za obnovu privrede.\nPri Poreskoj upravi Kosova javilo se 200 hiljada radnika različitih kompanija na Kosovu za kompezaciju plata, a za pomoć u isplati kirije javilo se preko 15 hiljada privrednika.\nStručnjak iz oblasti ekonomije Safet Grdžaljiu (Gërxhaliu) u izjavi za RSE navodi da su pandemijom korona virusa najviše pogođena mala i srednja preduzeća u privatnom sektoru, te dodaje da im je hitno potrebna pomoć Vlade.\n"U suprotnom suočićemo se sa velikim izazovima, imaćemo zatvaranje preduzeća, imaćemo veliki broj nezaposlenih a socijalni mir je neminovan za budućnost Kosova", objašnjava Grdžaljiu.\nOn ističe i da je Kosovo još uvek u prvoj početnoj fazi kada je u pitanju ekonomski oporavak u vreme pandemije.\n"Dok su ostale države regiona a i šire u trećoj ili četvrtoj etapi kada je u pitanju podrška privatnom sketoru, mi smo i dalje na početku", podvlači Grdžaljiu.\nIz udruženja Poslovna komora Kosova ukazuju da su se mnoga mala preduzeća na Kosovu suočila sa poteškoćama u radu zbog pandemije korona virusa.\nNavode i da je Kosovo jedina zemlja u regionu koja još uvek nije uspela da dovrši sprovođenje fiskalnog paketa pomoći tokom pandemije, niti da obezbedi paket za ekonomski oporavak, pa su preduzeća i dalje bez direktne podrške Vlade.\n"Preduzećima je sada, više nego ikada ranije, potrebna ispružena ruka države da bi opstala, zadržala radnike i održala stabilnost poslovanja", navode u pismenoj izjavi iz ovog udruženja. Oni ističu važnost dodele sredstava iz fonda za kreditne grantove koja bi malim preduzećima omogućila zajam i stvorila mogućnost za prevazilaženje "ove teške situacije u kojoj se moraju sačuvati radna mesta".\nVlada Kosova je inače od 6. jula počela da sprovodi nove mere u cilju suzbijanja i širenja korona virusa, a na rad privrednika najviše utiče ograničeno kretanje građana u pojedinim gradovima, uključujući i Prištinu, te odluka da svi ugostiteljski objekti moraju da budu zatvoreni u periodu od 21 časa naveče do 5 sati ujutru.\nU međuvremenu rad ugostiteljskih objekata je dozvoljen samo onima koji pružaju usluge "na otvorenom" i usluge "za poneti".\nNa Kosovu 203 pozitivna slučaja, preminule četiri osobe


Osuđivani silovatelj uhapšen pod tušem - Zenicablog\nOsuđivani silovatelj uhapšen pod tušem\nOsuđivani silovatelj uhapšen pod tušem – Osuđivani silovatelj Emsad Valentić (45) iz Orahovice kod Zenice, koga je policija danima tražila zbog napada na komšije i paljenja sijena, uhapšen je u četvrtak uveče.\nNezvanično, zatečen je u kući poznanika u Orahovici, gdje se navodno tuširao. Izvor blizak istrazi je kazao da se Valentić krio danima u šumi iznad sela Orahovice i da mu je porodica krišom dostavljala hranu.\nPrije hapšenja Valentića su uočili mještani na jednom proplanku iznad sela, o čemu su odmah obavijestili policiju koja je danima patrolirala.\n– Hapšenje je izvedeno nakon što je policija primijetila Valentićevog brata kako ide sa kesom hrane i cigaretama, te odlazi u kuću poznanika Jakuba J. Nakon što se vratio, policija je upala u kuću i zatekla Valentića u kupatilu i uhapsila ga – kazao je za sarajevske medije mještanin Orahovice i dodao da je priveden i vlasnik kuće Jakub.\nIz Ministarstva unutrašnjih poslova Zeničko-dobojskog kantona, navodeći inicijale, potvrdili su da je Valentić uhapšen.\n– Intervencijom službenika Policijske stanice Nemila uhapšen je V. E. koji je bio u bijegu. Ovo lice se dovodi u vezu s izvršenjem krivičnih djela ugrožavanje bezbjednosti i paljevina – saopšteno je iz MUP-a ZDK bez navođenja drugih detalja.\nValentić je u maju 2008. osuđen na 12 godina robije u Kantonalnom sudu u Zenici zbog silovanja svoje maloljetne kćerke koja je tada imala 12 godina. Prema presudi, djevojčicu je silovao u avgustu 2007. kada je oko ponoći odveo iz kreveta kuće u Kovačićima kod Nemile i izveo napolje, gdje je s njom ostao oko tri sata.\nTagoviemsad valentin hapšenje mup zdk orahovica silovatelj uznemiranjavanje zenica


Vesti online / Vesti / Ex YU / Turci nam ponovo "kuvaju čorbu": Antisrpska turska politika na Balkanu\n"Turska politika na Balkanu nedvosmisleno je štetna - ona se pokazuje kao nesposobna da shvati složenost odnosa u BiH i svojim političkim delovanjem u Savetu za implementaciju mira nastupa sa izrazito antisrpskih pozicija", ocenio je stručnjak za bezbednost Dževad Galijašević.\nProturska politika sve prisutnija na Balkanu: Dževad Galijašević\n- Ta politika podržava proustašku politiku hrvatske vlade, podržava politiku secesije Kosova i kriminalizovanu NATO političku tvorevinu takozvanu "Republiku Kosovo". Javno sarađuje sa vladom u Srbiji, a istovremeno duhovno odvaja Rašku oblast od Srbije i nameće lokalnog hodžu iz Novog Pazara kao partnera u pregovorima o ustavnom položaju islama u Srbiji te organizaciji institucija i zajednica islamske religije u Srbiji - istakao je Galijašević.\nTurska politika, navodi on, i u Makedoniji komunicira sa Albancima, nekritički podržava svoju manjinu u Bugarskoj i izaziva objektivne frustracije naroda koji su dugo bili pod turskom vlašću.\n- Taj pokušaj da se prvo duhovno a zatim i teritorijalno integrišu "islamska ostrva" u Jugoistočnoj Evropi predstavlja projekat imenovan kao "Zelena transverzala" - ističe Galijašević u autorskom tekstu za portal "Fond strateške kulture".\nOn je ocenio da Turska danas insistira na islamskim vrednostima u politici i pravu i sve više ispoljava različite pristupe i u odnosu na evropske zemlje.\n- Ona ne pita za "svoj" stav ni Brisel ni Vašington, a to nije nužno ni potpuno negativno. Negativno je njeno huškanje Bošnjaka u Sarajevu da i oni idu tim putem, a da će Turska na tom putu uklanjati prepreke praveći pritiske prema Beogradu i Zagrebu. To je u Sarajevu podstaklo nerealne ambicije, podiglo na viši nivo stepen netolerancije u institucijama države, vere i u celom društvu - rekao je Galijašević.\nPrema njegovim rečima, mnogi politički konvertiti, islamisti i socijal-demokrate, prividni republikanci i lažni "multietnički orjentisani" marginalci podigli su glas u Sarajevu tražeći sve za sebe, zapenušani od mržnje prema Srbima i Hrvatima, postali su nepopustljivi na svim pitanjima koja zahtevaju dogovor naroda.\n- Korumpirani fundamentalisti, partijska i verska policija, cela SDA, zaustavila je sve reforme, srušila mehanizam koordinacije, dogovor o popisu stanovništva, dogovor u vezi sa Mostarom i položajem hrvatskog naroda kao ustavotvornog, u dubokom uverenju da je Turska, već, na vratima Balkana - istakao je Galijašević.\nPonedeljak 27.06.2016. 15:47\nO Dzevadu mislim da je prilicno realan covjek i dobar u onom sto radi. Moram na zalost zakljuciti da je Dzevadu vise stalo do sigurnosti i zastite Srbski interesa od vucica i oni slugana u strukturama vlasti oko njega. Kazem na zalost jer bi po prirodi dtvari to trebalo da bude vucicev osnovni cilj. Zalosno je gledati ko se nalazi na celu naroda u ovako teskom trenutku.


PREUZETO IZ LISTA: "DNEVNIK" OD 31. 03. 2008.\nSERVISNE INFORMACIJE - NOVI SAD ZA 31. 03. 2008.\nEKSKLUZIVNO SRBIJA NOVIM PROGRAMOM EVROPSKE UNIJE OBUHVAĆENA U MEĐUNARODNO PRIZNATIM GRANICAMA\nZa saradnju u regionu 220 miliona evra\nNa konferenciji u Budimpešti, održanoj protekle sedmice, objavljen je zvanični početak novog projekta Evropske unije – Program transnacionalne kooperacije Jugoistočne Evrope, u koji će biti uključena i naša zemlja.\nPo rečima direktora Kancelarije za evropske poslove Izvršnog veća AP Vojvodine Predraga Novikova, svrha ovog programa je, u suštini, podrška teritorijalnoj, ekonomskoj i socijalnoj integraciji i kooperaciji u okviru regionalne politike EU, a osnovni ciljevi su – stabilnost, ekonomski rast i kohezija u Jugoistočnoj Evropi\n– Dobra vest je da je u ovaj program uključena cela teritorija naše zemlje, odnosno, po informacijama kojima raspolažem, Kosovo se ne pominje kao poseban entitet. A tu su još i Austrija, Slovenija, Slovačka, Rumunija, Bugarska, Mađarska, Grčka, Albanija, Bosna i Hercegovina, Crna Gora, Makedonija, Hrvatska, Moldavija, kao i delovi teritorije Ukrajine i Italije. Svakako je zanimljivo primetiti da, kada je reč o fondovima, onda sebe smatraju delom Jugoistočne Evrope i Italija, Austrija, Hrvatska … – kaže Novikov za „Dnevnik”.\nPo njegovim rečima, program obuhvata period do 2013. godine, a nivo planiranih sredstava premašuje 220 miliona evra. Inače, predviđene su četiri prioritetne oblasti u kojima se mogu realizovati projekti.\n– Prvi su “Inovacije i preduzetništvo”, čiji je cilj da se naša regija profiliše kao mesto ubrzanog tehnološkog i ukupnog privrednog razvoja, gde su inovacije i ekonomija bazirana na znanju praktično motor tog procesa. Za taj segment je predviđeno 50 miliona evra. Drugi prioritet je “Zaštita životne sredine” s posebnim fokusom na zaštitu posebnih zona kao i kreiranje zajedničkih, transnacionalnih akcija, sve kako bi se reagovalo u kritičnim situacijama. Verujem da posebno ovde postoje veliki potencijali kako bi se kreirali projekti kojima možemo očuvati i unaprediti zemlju u kojoj i na kojoj živimo. Namenjena sredstva za ovaj prioritet su 63 miliona evra – kaže Novikov.\nTreći prioritet je, navodi „Dnevnikov” sagovornik, tzv. “Poboljšanje pristupa”. NJime se, objašnjava direktor KEP-a, praktično podržavaju projekti usmereni na unapređenje infrastrukture, ali i razvoj informatičke mreže, i za to su ukupno opredeljena 64 miliona evra. Cilj četvrtog prioriteta, “Razvoj strategija za održiv razvoj”, je da se zajedničkim merama implementiraju strategije razvoja gradova, ali i korišćenje kulturnih potencijala, sve zarad jačanja održivog razvoja. Podrška ovom delu programa je u nivou 50 miliona evra.\n– Za pomenuti novac mogu konkurisati ustanove i organizacije koje se najvećim delom finansiraju iz javnih sredstava i priroda njihovog posla ne sme imati komercijalni i industrijski karakter. Znači, govorimo o ministarstvima, sekretarijatima, opštinama, razvojnim i drugim agencijama, udruženjima... Na konkurs se, takođe mogu prijaviti, i nevladine organizacije, s tim da postoji i dodatni uslov, a to je da rezultati rada dotičnih NVO moraju biti na raspolaganju javnosti. Kada je reč o finansijskoj konstrukciji, projekat može iz sredstava EU biti pokriven do 85 odsto, dok preostalih 15 procenata novca mora da obezbedi predlagač projekta – objašnjava Novikov.\nKako se moglo čuti na sesiji u Budimpešti, očekuje se da će konkurs biti otvoren sredinom ili krajem aprila. Nije zgoreg napomenuti i da je ovo jedan od prvih programa Evropske unije, pogotovo ovog obima, koji u osnovi ima transnacionalnu kooperaciju, a za čiju je implementaciju Brisel zadužio mađarske državne institucije.\n– Odgovornost je velika i nadam se da će kolege iz Budimpešte opravdati ukazano poverenje. Takođe, očekujem i da kolege iz našeg Ministarstva finansija, koji su na nacionalnom nivou nadležni za projekte EU, u što kraćem periodu dostave svim opštinama, kao i Vojvodini, detaljnije informacije, formulare i slično. I nadam se da će biti brzi, odnosno da im “voda neće ući u kabel” – zaključio je Novikov.\nŠansa za Vojvodinu\n– S obzirom na činjenicu da u pogledu regionalne saradnje Vojvodina svakako prednjači, „Program transnacionalne kooperacije Jugoistočne Evrope” je dobra prilika da uspostavljena partnerstva daju još jedan rezultat – kaže Predrag Novikov. – Očekujem da će brojne institucije iz Pokrajine sa svojim partnerima iz zemalja koje su uključene u ovaj program kreirati projekte i doneti dobro celoj državi. Ovo je takođe šansa i za evroregione čiji je Vojvodina deo – DKMT i Alpe-Adria-Panonia.\nBiće tu još para\n– Navedena četiri prioriteti proizilaze iz tzv. Lisabonskih ciljeva EU, a to znači da će, po mojoj proceni, i drugi izvori Evropske unije biti na raspolaganju kako bi se zacrtana politika ostvarila. Na konferenciji u Budimpešti, tokom razgovora s predstavnicima Evropske komisije, precizirano je da će se posebno podržati veći i projekti s prosečnim trajanjem od oko tri godine, kao i projekti koji uključuju veći broj zemalja, naročito onih koje su na putu ka EU. Na taj način Unija želi da još snažnije podrži buduće članice EU. Od posebnog je i značaja i to da se predati projekti uklapaju u strategije na nacionalnom nivou, odnosno da rezultati projekta mogu poslužiti i za veće investicione poduhvate u narednom periodu – navodi direktor Kancelarije za evropske poslove.\n125 GODINA OD DOLASKA PRVOG VOZA U NOVI SAD\nVojvođanska pruga stasala sa engleskom i američkom\nPočetkom marta obeležena je 125. godišnjica od dolaska prvog voza u glavni vojvođanski grad i puštanja u saobraćaj pruge Subotica-Novi Sad. Umesto slavlja osetila se gorčina zbog sporih pruga i nedovoljno voznih sredstava, zaboravljenih i izmeštenih koloseka, čije vraćanje traže i privreda, i građani.\nVojvodina je u periodu do 1989. godine imala 550 kilometara pruga, 44 elektrolokomotive, 10 elektromotornih vozova, 94 dizel lokomotive, 13 parnih lokomotiva, 67 šinobusa, 161 putnička kola sa 17.000 sedišta i 600 ležajeva, kao i više od 6.000 teretnih vagona.Tadašnja ŽTO Novi Sad imala je elektrolokomotive za brzine od 160 kilometara na sat i vagone za brzine do 200 kilometara na sat.\nDanas je na polovini pruga brzina manja od 60 kilometara na sat, a samo na 2,6 posto pruga brzina premašuje 100 kilometara na čas, prosečna brzina vozova u Srbiji je 45 kilometara, pa je tragikomičan podatak koji se predstavlja uspehom o tome da je danas prosečna brzina vozova sa 43 kilometra iz 2006. povećana na 45 kilometara na sat u prošloj godini. Broj dnevnih polazaka u Vojvodini pao je za dvadesetak godina s 500 na 100. Brzi voz od Subotice do Beograda 1926. godine vozio je tri sata i 15 minuta, 1989. godine dva sata, a 2007. tri sata i osam minuta, sedam minuta brže nego pre više od 80 godina. To je razlog više za nezadovoljstvo današnjim stanjem u železnicama Srbije, tim pre što su naše pruge među najstarijima u Evropi.\nTokom druge polovine 19. veka železnički saobraćaj doživeo je svoju najveću ekspanziju. Prva železnička pruga s parnom vučom izgrađena je 1826. godine u Velikoj Britaniji, 1827. u SAD, a samo 28 godina kasnije izgrađena je prva pruga na teritoriji današnje Vojvodine. To je bilo 1854. na relaciji Oravica (Rumunija) - Bela Crkva, tri godine kasnije na relaciji Temišvar - Vršac, a 1869. na relaciji Segedin - Subotica - Sombor. Železnička pruga Subotica - Novi Sad - Beograd proradila je 1883, kada je 5. marta u glavni vojvođanski grad stigao prvi putnički voz preko Bačke Topole i Vrbasa. Prva železnička pruga u centralnoj Srbiji izgrađena je 1881. godine na relaciji Beograd - Vranje.\nPovoljna geografska konfiguracija omogućila je da se na početku 20. veka na teritoriji današnje Vojvodine izgradi najgušća železnička mreža u Podunavlju. Železnica je tada imala presudan uticaj na ekonomski i socijalni razvoj u Evropi, a stepen razvijenosti evropskih regiona tada se iskazivao dužinom železničkih pruga na 10.000 stanovnika. Vojvodina i Slovenija tada su bile na istom nivou ekonomske razvijenosti, s tim da je Pokrajina prednjačila u železničkom saobraćaju, poljoprivredi i prehrambenoj industriji.\nKako se razvijala železnica u Vojvodini slikovito je prikazao Josip Veber u fotomonografiji objavljenoj povodom 150 godina železničkog saobraćaja u Vojvodini. Banatska pruga Oravica - Bazijaš puštena je u saobraćaj još 1854. za prevoz tereta, a dve godine kasnije i za putnički saobraćaj . Železnička stanica u Jasenovu tada je imala čekaonice 1. i 2. razreda, posebnu čekaonicu za majke s decom, te restoran i bife.\nPrugom Zrenjanin - Vršac - Bela Crkva, pored učenika i zaposlenih, koji su bili većina putnika, šinobusima su tokom vikenda i letnje sezone putovali i mnogi turisti i ribolovci, koji su posećivali tamošnja jezera. Krajnja stanica pruge Beč - Budimpešta - Segedin - Temišvar bila je stanica Bazijaš (danas pripada Rumuniji), koja se nalazi na samoj obali Dunava. Putnici su dolazili zapregom i parobrodima, a onda su putovanje u evropske gradove nastavljali železnicom.\nU Vršcu je nova zgrada železničke stanice otvorena 1902, a putnike su do centra grada prevozile kočije koje su redovno čekale pored voza. Parna lokomotiva iz 1920. godine danas se nalazi na platou ispred stanice kao muzejski eksponat. Prvi voz u Kikindu došao je 1857, u Zrenjanin 1883. iz pravca Kikinde, a prugu Kikinda - Zrenjanin gradilo je privatno akcionarsko društvo Segedin - Velika Kikinda - Veliki Bečkerek. Na žalost, pruga uskog koloseka Zrenjanin - Radojevo ukinuta je 1968. godine. Železnička stanica Sečanj nekada je bila važna železnička raskrsnica za pravce prema Zrenjaninu, Jaši Tomiću (pravac ka Rumuniji) i prema Vršcu. Prvi voz u Sečanj stigao je početkom maja 1889. godine, a 1894. prvi voz u Kovačicu, kada i u Pančevo. Samo dve godine kasnije otvoren je krak pruge prema Vladimirovcu, čime se Pančevo povezalo s Vršcem. Pred početak Prvog svetskog rata, stanična zgrada je dograđena i na spratu su se nalazili stanovi za šefa stanice i ostale činovnike. Kovin je dobio stanicu 1894. godine na pruzi Vršac - Vladimirovac - Kovin Dunav, međutim, putnički saobraćaj je ukinut 70-tih godina, a danas povremeno prođe po koji teretni voz. U travu su zarasla i dva koloseka na stanici Novi Alibunar, jer je saobraćaj obustavljen 1998. Tokom osamdesetih godina prošlog veka obustavljen je i saobraćaj na pruzi Čot - Samoš - Alibunar, koji je pokrenut 1898. Demontiran je deo pruge od Čota do Seleuša, otkuda su prolazili putnički vozovi, a od stanice Seleuš odvajao se industrijski kolosek za Lokve u dužini od 10 kilometara za potrebe preduzeća “Naftagas”. On je takođe demontiran, a šine su odnete na Mokru Goru za potrebe izgradnje “Šarganske osmice”.\nOd železničke stanice Čoka, koja se nalazi na pruzi Banatsko Miloševo - Senta - Subotica i u koju je prvi voz stigao 1896, odvaja se pruga za Novi Kneževac, na kojoj je takođe saobraćaj obustavljen. Prvi voz u Sombor došao je 1869, iz pravca Segedina i Subotice. Sombor je nekada bio važna raskrsnica i veliko železničko čvorište gde se pruga pružala u sedam pravaca. Po vojvođanskim prugama saobraćao je i čuveni voz “Orijent ekspres” i od 1889. vozio trasom Subotica - Novi Sad - Inđija - Beograd, a od 1922. išao je trasom preko Šida, Rume i Stare Pazove do Beograda i dalje za Sofiju i Istanbul sve do 1977, kada je prestao da saobraća. Po vojvođanskim prugama vozili su mnogi vozovi i pisali istoriju.\nI Franc Jozef i Tito\nAustrijski car Franc Jozef putovao je 1869. salonskim vagonom na svečano otvaranje Sueckog kanala od Beča preko Segedina, Temišvara, Jasenova, Bele Crkve do Bazijaša na Dunavu, odakle je put nastavio parobrodom Dunavom i dalje preko Crnog i Sredozemnog mora do Egipta. I Josip Broz Tito vozio se “Plavim vozom”, za koji su naručivane lokomotive iz Nemačke i SAD, da bi ovde bile nazvane Kozara, Dinara, Sutjeska i Neretva, a posle 1990. su korišćene za redovan saobraćaj. Mnogo su priča ispričale vojvođanske pruge, a najtužnije su one koje su ostavile putnike da čekaju na praznim peronima, jer su vozovi ukinuti ili pruge demontirane.\nSKC PRIPREMA NOVI HEPENING NA TRGU SLOBODE\n„DAMNED” za ritam Evrope\nStudentski kulturni centar Novog Sada (SKC) uprkos svim izazovima na koje nailazi postaje sve prepoznatljiviji subjekt u muzičkim dešavanjima prestonice AP Vojvodine.\nProšle godine 9. maja na manifestaciji “Ritam Evrope” na Trgu slobode okupilo se oko sedam posetilaca, koji su uživali u koncertu londonskih pankera “Peter And The Testtube Babies”, a uskoro, kroz nešto više od mesec dana, istog datuma na istom mestu i istim povodom, sviraće “Damned”, bend koji je zajedno sa “Sedž Pistols” i “Clash” obeležio kraj 70-ih godina prošlog veka.\nJuče je na zvaničnom sajtu ovog engleskog benda osvanuo datum 9. maj gde se jasno vidi da je tog dana “bukiran” Novi Sad. Četiri dana pre toga Captain Sensible, Pinch, Dave Vanian, Stu NJest i Monty Odžymoron sviraće u “Karling akademiji” u Brajtonu, da bi iz Novog Sada produžili za Italiju, gde će u Milanu nastupiti 11. maja.\nBend “Damned” na scenu je 1976. godine izašao hitom “Nenj Rose”, a do sada je objavio osam studijskih albuma: “Damned, Damned, Damned”, “Music For Pleasure”, “Machine Gun Etiljuette”, “Black Album”, “Stranjberries”, “Phantasmagoria”, “Anything” i “Grave Disorder”.\nPREUZETO IZ VESTI: "RADIO 021" OD 31. 03. 2008.\nOd 1. aprila, prilikom telefoniranja u inostranstvo, pretplatnici u Srbiji umesto prefiksa 99, treba da koriste 00, saopštio je Telekom Srbija. U probnom periodu korisnici će moći da koriste i stari i novi prefiks, posle čega će u upotrebi biti isključivo novi. U periodu korišćenja oba međunarodna prefiksa, korisnici s pojedinih centrala neće moći da koriste uslugu "zabrana međunarodnih poziva". (021)\nDAN ZA TREĆI ROĐENDAN\nNova humanitarna akcija za Petra Jevtića i Mihajla Šćepanovića, pod sloganom ''Dan za treći rođendan'', biće organizovana danas u restoranu ''Amsterdam'' u ulici Laze Telečkog. Celokupan pazar u restoranu biće uplaćen na tekuće račune ove dvojice novosadskih dečaka. Podsećamo, Mihajlo Šćepanović boluje od raka, dok se Petar Jevtić oporavlja od ozbiljnih povreda koje je zadobio prošle godine pri padu sa četvrtog sprata. Oba mališana stara su tri godine. (021)\nUkoliko do ponoći konzorcijum "Alpina-Por" ne dobije bankarsku garanciju za kompletnu izgradnju autoputa Horgoš - Požega ili Vlada Srbije ne donese odluku kojom bi se koncesionaru za tu garanciju odobrio dodatni period, ugovor o koncesiji biće nevažeći. Država Srbija i koncesionar u tom slučaju više nemaju nikakvih međusobnih obaveza, osim što će budžet Srbije biti bogatiji za deset miliona evra, koliko je koncesionar dostavio na ime bankarske garancije neposredno nakon pobede na tenderu. Postupak za raspisivanje novog tendera mogao bi da odloži izgradnju te saobraćajnice za najmanje godinu do dve. (021)


Savet opštih poslova EU: Pozitivna odluka o otvaranju pregovora sa Severnom Makedonijom i Albanijom\nSavet opštih poslova Evropske Unije (EU) će pozitivno odlučiti o otvaranju pristupnih pregovora sa Severnom Makedonijom i Albanijom, saznaje Radio Slobodna Evropa (RSE).\nNaime u nacrtu zaključaka u koji RSE ima uvid stoji da će se ministri zemalja članica EU "pod uslovom da ga usvoji Evropski savet (nivo šefova država i vlada), odlučiti za otvaranje pregovora o pristupanju sa Republikom Severnom Makedonijom i Albanijom".\nOvi zaključi bi trebali da se usvoje na sastanaku koji treba da bude održan 24 marta, ali će najverovatnije biti u formatu video-konferencije zbog preventivnih mera u cilju suzbijanja korona virusa.\n"Savet poziva Evropsku Komisiju da, bez odlaganja i najkasnije do juna, podnese predlog foruma za pregovore, a prva međuvladina konferencija trebalo bi da bude sazvana bez odlaganja nakon usvajanja pregovora", stoji u nacrtu zaključaka.\nOve zaključke koje bi trebalo da usvoji Savet ministara EU narednog utorka, treba da podrže šefovi država i vlada EU na samitu koji je bio zakazan da se održi između 27 i 28 marta. U svetlu okolnosti zbog virusa COVID-19, velika je verovatnoća da će i ovaj sastanak biti u formatu video-konferencije.\nPozitivna odluka o Severnoj Makedoniji i Albaniji je rezultat nove metodologije sa kojom je izašla Evropska Komisija početkom februara i pozitivnim izveštajem koje je objavila Komisija oko ovih zemlja a gde se zaključilo da su i Skoplje i Tirana napredovale u neophodnim reformama u procesu evropskih integracija.\nPrema diplomatskim izvorima, ne isključuje se mogućnost da se jezik po pitanju Albanije malo izmeni i da se dodaju neki uslovi pre formalnog otvaranja pristupnih pregovora. U slučaju Severne Makedonije, prema istim izvorima, zeleno svetlo ostaje bezuslovno i ceremonija otvaranja bi trebala da se održi u što skorijem roku.\nSeverna Makedonija čeka na otvaranje pristupnih pregovora od 2009. godine a Albanija od 2018.


CM: Koliko je realno da Vučić danas uvede sankcije Rusiji\nPredsednik Srbije, Aleksandar Vučić, obratiće se danas građanima i objaviće nove informacije o međunarodnoj poziciji Srbije. Nakon “istorijskog obraćanja naciji”, trebalo bi da bude jasnije da li će naša država zadržati neutralnu poziciju u odnosu na rat u Ukrajini ili će se pridružiti Evropskoj uniji i uvesti sankcije Rusiji.\nObraćanje građanima, koje je najpre planirano da bude pre sedam dana, odloženo je zbog serije susreta šefa srpske države sa predstavnicima zvaničnog Berlina. Vučić je za nepunih 48 sati imao sastanak sa nemačkim kancelarom Olafom Šolcem, ministarkom spoljnih poslova Nemačke, Analenom Berbok, dok se u Beogradu video sa nemačkom ministarkom odbrane, Kristinom Lambreht.\nNakon sastanka sa nemačkim kancelarom, Olfaom Šolcem, Vučić je izjavio da je “razumeo poruke Nemačke” i da nema nikakve sumnje je da je izbor Srbije da bude na evropskom putu.\n“Srbija će biti čvrsto opredeljena za taj put, iako ankete pokazuju da u Srbiji to nije najpopularniji put. Bili smo pod sankcijama čitavu deceniju i zato imamo drugačiji sentiment prema sankcijama, ali je Srbija dobro razumela poruku i Nemačke i svih ostalih”, rekao je Vučić.\nOvo je ujedno bila i prva poruka, od početka sukoba u Ukrajini, koja ukazuje na koju stranu bi Srbija mogla da stane.\nIpak, mnogi su skeptični da će uvođenje sankcija ići toliko brzo.\n“Konkretna odluka je još daleko. Mi smo se izjasnili o ključnim stvarima, ali uvođenje sankcija - to je druga priča. Rano je pretpostavljati da je Srbija definitivno zauzela stranu. Ipak, značajno je što je šef naše države potvrdio našu orijentaciju ka Evropi. To je krupna stvar u ovom nemirnom vremenu”, rekao je za “Novu” bivši ambasador naše zemlje u Ujedinjenim nacijama, Pavle Jevremović.\nKoliko je odluka o sankcijama blizu\nDirektor Centra za praktičnu politiku, Dragan Popović, ističe da sumnja da će Vučić prelomiti i uvesti sankcije Rusiji.\n“Imajući u vidu iskustvo, nakon 10 godina njegove vlasti, iskreno sumnjam da će on doneti odluku. On svoju vlast gradi na tome da stalno ljudi drži u neizvesnosti. Mi čitavu deceniju živimo u poluvanrednom stanju i svakog dana čekamo neku prelomnu odluku, ‘istorijsko obraćanje, ‘državni udar’... Mislim da on nastoji da i dalje drži otvorene sve opcije”, napominje Popović.\nDa se Vučić neće odlučiti za sankcije, smatra i politikolog Cvijetin Milivojević.\n“Ne verujem da će to učiniti, zato što bi to bilo krivično delo. Vučić je predsednik države koji ima osam ustavnih ovlašćenja, a nijedno od njih ne zadire u odluke tipa da li ćemo ratovati za NATO protiv Rusije ili obrnuto. Srbija je vojno i politički neutralna, a priča da je ona izabrala evropski put po svaku cenu nije tačna”, ističe Milivojević i dodaje da je Srbija već dovoljno učinila sa svoje strane, kad je reč o ratu u Ukrajini.\n“Posle ruske agresije, Srbija je iznela stav da priznaje teritorijalni integritet Ukrajine, što je prirodno, jer i ta zemlja priznaje teritorijalni integritet Srbije s Kosovom unutar nje. Istovremeno, naša zemlja je u UN glasala za dve neobavezujuće rezolucije koje se tiču osude ruske agresije. To ja sasvim u duhu onoga što je nadležnost naše diplomatije”, smatra Milivojević.\nŠta je Putin rekao, a šta je Vučić uradio\nUoči obraćanja naciji, Vučić je rekao da je politička pozicija Srbije "nikad teža i da je dodatno zakomplikovana izjavama ruskog predsednika Vladimira Putina, izbegavajući da precizira o kojim izjavama konkretno misli.\nOčekuje se da ćemo više o tome saznati tokom današanjeg obraćanja.\nPretpostavlja se da je razlog ovakve reakcije Vučića izjava ruskog predsednika Vladimira Putina, koji je nezavisnost Donjecka i Luganska uporedio sa situacijom na Kosovu. To je, očekivano, izazvalo pravu buru u srpskoj javnosti, naročito u onom delu koji je pod kontrolom vlasti.\nPodsetimo, Putin je na sastanku sa generalnim sekretarom UN, Antonijom Guterepom naglasio da DNR i LNR imaju isto pravo da se izjasne o svom suverenitetu bez dozvole centralne vlasti “jer je presedan stvoren“.\n“Lično sam pročitao sva dokumenta Međunarodnog suda pravde o situaciji na Kosovu. Dobro se sećam odluke Međunarodnog suda, koja kaže da u ostvarivanju prava na samoopredeljenje određena teritorija bilo koje države nije u obavezi da traži dozvolu centralnim vlastima zemlje da proglasi suverenitet. To je rečeno za Kosovo, a ovo je odluka Međunarodnog suda. I ovu odluku su svi podržali“, rekao je Putin.\nIz prorežimskih medija, koji neretko prenose zvanični stav vlasti i samog Vučića, odmah sutradan stigao je odgovor i to kroz naslove:\n"Da li smo se kao narod previše kleli u ruskog predsednika: Putin zbog rata zaboravio Srbe i Kosovo", "Zar ovako braćo Rusi? Putin zabio nož u leđa Srbiji: Trampio Kosovo za Donbas", "Goli interes: Putin svojom interesom štiti interese u Donjecku i Lugansku, ne vodeći računa o poziciji Srbije na Kosovu"...\nPomenute reakcije, prema rečima Popovića, potvrđuju koje stvarni vlasnik većine medija u zemlji.\n“Vučić priprema teren u medijima za uvođenje sankcija, iako nije sigurno da će ih stvarno uvesti. Ponavljam, ja ne verujem da će to uraditi, jer je očigledan njegov interes da drži sve opcije otvorene. Ovo samo pokazuje čiju su mediji u Srbiji, oni nikada nisu bili Putinovi ili nekog drugo, već samo i isključivo Vučićevi”, zaključuje naš sagovornik. (portal www.nova.rs, Vojislav Milovančević, 6.5.2022)\nОбјавио cvijetin у 08:41


Pobeda u Železniku\n23.12.2009 · 00:00\nU Železniku je odigrana utakmica 14. kola NLB lige, crno-beli su u neizvesnoj završnici pobedili ekipu FMP-a rezultatom 81:84 (26:19, 21:23, 23:21, 14:18). Prva četvrtina je počela brzom igrom obe ekipe, crno-beli su se dobro snalazili u odbrani, ali to nisu uspeli da materijalizuju u napada. Ekipa FMP je takođe u prvim minutim gubila loptu, u tim trenucima centri oba tima su se najbolje snalazili, a tada su i košarkaši Partizana ušli u odličnu seriju od 9:0 i za rezultat 3:11. Vratio se domaćin u igru i ubrzo dobrom odbranom i realizacijom iu napadu došao na koš zaostatka za šampionom 12:14. U nastavku su crno-beli zabeležili trojku i sa linije slobodnih bacanja održavali svoju prednost. Železnik je uzvratio šutem van linije 6, 25 i svojim uspešnom realizacijom sa linije penala, međutim crno-beli su uspeli da dobrom odbranom zaustave dva napada domaćina i to materijalizuju u napadu za konačan ishod prve deonice 19:26.\nU prvim minutima drugog perioda prikazana je nešto smirenija igra, ekipe su koristile čitavo vreme za napad, a u tome su se bolje snašli izabranici Duška Vujoševića, došavši tako i do dvocifrene prednosti 21:35. Trojkom i odličnom igrom pod košem Panteri su smanjili prednost crno-belih, međutim već u narednom napadu odlična saradnja košarkaša Partizana rezultirala je i atraktivnim potezom uz faul za 26:38. Borbenom igrom igrači Železnika zaustavili su napad crno-belih i smanjili rezultatski zaostatak 37:41. Nakon dosuđene dve vezane nesportske lične greške ekipi FMP-a crno-beli su zabeležili četiri nova poena, sa druge strane domaćin je vezao dva odlična napada i na veliki odmor se otišlo sa aktivnim rezultatom 42:47. Treći kvartal je počeo mini serijom Partizana od 6:0 koju je ekipa FMP-a uspela na kratko da zaustavi. Već u nastavku sjajnom igrom pod košem crno-beli nisu dozvolili Panterima da se rezultatski približe i u novoj seriji ponovo došli do dvocifrene prednosti 48:59. Košarkaši FMP-a dobrim rešenjima u napadu i sjajnom odbranom , nisu dozvolili ekipi Partizana da se rezultataski odlepi 62:65. Do kraja ove deonice, crno-beli su uz zabeleženu novu trojku i sigurno izvođenje slobodnih bacanja u odlučujuću četvrtinu ušli sa sedam poena viška 63:70. Silovito su krenuli domaćini i već u prvim minutima poslednje deonice vezali tri uspešna napada, dozvolivši poene crno-belima tek sa linije slobodnih bacanja 69:71.\nGrešili su u nastavku na obe strane, a tri minuta pre kraja FMP je trojkom došao do izjednačenja 75:75. Ušlo se u veoma neizvesnu završnicu, Partizan je dao dva bacanja, dok su se Panteri revanširali trojkom. Nakon dva vezana napada crno-beli su bili uspešni van linije 6, 25 za 78:80. Penal završnica je pripala Partizanu za konačnih 81:84.„Veoma teška utakmica. Kada igrate mnogo utakmica potrebno je da analizirate svoju igru, igru protivnika, takav je ritam da nisam previše utakmica FMP-a odgledao i ono što sam za pripremu ovog susreta gledao je njihov meč u Podgorici sa Budućnošću.\nGledajući taj snimak nisam se puno obradovao jer smatram da FMP ima kvalitetan tim. U određenom vremenskom intervalu imali su problem sa angažovanjem i nekom atmosferom i energijom, a gledajući utakmicu u Podgorici ja sam video da se oni, pod jedan, fantastično bore kako i treba da radi jedna mlada ekipa, da igraju jako brzo, da neke rupe u odbrani rešavaju igrajući kao osnovnu odbranu zonsku odbranu i nadao sam se nečemu sličnom i večeras. Moj kolega Đurović, koji je odličan trener, ima fantastične rezultate, izuzetan je motivator, dobro je ubedio igrače da mogu da igraju sa nama i dobiju utakmicu. Mi jesmo dosta umorni i taj umor se akumulirao, nije to nešto od čega se lako oporavljamo i moramo izdržati do te utakmice u subotu. Gledaćemo da zadržimo svežinu, nešto naučimo iz ovoga meča i da to primenimo u sledećem susretu.\nDodatno smo bili opterećeni ogromnim brojem ličnih grešaka visokih igrača, nama se ni jedne godine nije desilo da se imaju tri lične greške u prvom poluvremenu, Roberts i Đekić na poziciji četiri, da moramo i Lučića koji pozicija tri da odigra nekoliko minuta. Takođe nismo dovoljno dobro držali duele i primili smo dosta koševa iz bespotrebnog pomaganja, neki put zato što nismo dobro držali duele jedan na jedan, a neki put zato što se pomagalo za pogrešnog igrača i u momentu kada pomoć možda nije trebala. Mi želimo da branimo titulu u Jadranskoj ligi, svaka utakmica nam je jako važna, ispucali smo nas bonus poraza dok smo se konsolidovali. S obzirom na stanje i umor, zadovoljan sam pobedom, nisam nekim sekvencama igre, imali smo prazne minute, 5:0 smo lako puštali, dva tri puta protivniki. Prednost od deset razlike koju smo sticali grčevito se boreći, lako smo za minut jedan gubili, vezivali smo greške. Zadovoljan sam pobedom zbog toga što cenim FMP.\nMislim da ima odličan tim, mlade igrače, perspektivne, neke veoma talentovane, povratili su se i igraju sa velikom energijom i radošću, rasterećeni, protiv njih nije lako igrati. Neće biti lako ni u subotu, ali mislim da ćemo iz ove utakmice izvući pouke“, nakon utakmice u Železniku rekao je trener Partizana Duško Vujošević.


Njemački ambasador na Kosovu pozvao poslanike da usvoje Nacrt zakona o ekonomskom oporavku ⋆ Balkan PlusBalkan Plus\n30.09.2020 u 14:39\nNemački ambasador na Kosovu Jorn Rode kritikovao je poslanike nakon što ni peti put u kosovskoj skupštini nije usvojen Nacrt zakona o ekonomskom oporavku, napomenuvši da ono što je hitno potrebno od svih zainteresovanih strana je duh kompromisa.\n“Borba protiv negativnih ekonomskih efekata pandemije zajednička je odgovornost i zahteva zajedničke napore. U tom pogledu prilično je razočaravajuće i prema mojim saznanjima jedinstven slučaj u Evropi. Peti put u kosovskoj skupštini nije bilo saglasnosti o Nacrtu zakona o ekonomskom oporavku. Ono što je hitno potrebno od svih zainteresovanih strana je duh kompromisa. Građani Kosova s pravom to očekuju“, napisao je Rode na Tviteru.


UEFA uvodi novu "revoluciju": Ionako preveliko Evropsko prvenstvo se dodatno širi? - Objektiv\nNaslovna » Sport » Fudbal » UEFA uvodi novu “revoluciju”: Ionako preveliko Evropsko prvenstvo se dodatno širi?\nSumnjamo da bi ovo doprinelo kvalitetu igre, doduše, bilo bi lakše kvalifikovati se\n/ 18:31 • 14.10.2021. • 14.10.2021.\nU UEFA se ozbiljno razmatra mogućnost da na Evropskom prvenstvu 2028. učestvuju čak 32 nacionalna tima, što bi i ovako preveliko takmičenje pretvorilo u baš preterano.\nUEFA još ispipava puls oko ovog proširenja koje je verovatno zanimljivo samo iz finansijskih interesa. Isto tako, pozvala je sve zainteresovane saveze da do marta pošalju kandidaturu za domaćina EP 2028. godine.\n– Dok se ne potvrde pravila turnira, informacije o datumima, broju ekipa koje učestvuju i broju utakmica su privremene – ističe se u saopštenju UEFA. – Za EP 2028. dozvoljene su zajedničke kandidature pod uslovom da su zemlje koje konkurišu geografski blizu.\nTakođe, navodi se da će biti prihvaćene pojedinačne i zajedničke kandidature, ali će samo dve zemlje dobiti automatski plasman. Kandidature će biti objavljene 5. aprila sledeće godine, a domaćin ili više njih, biće izabrani do septembra 2023.\nPoznato je da će Rusija i Turska najerovatnije podneti pojedinačnu kandidaturu, očekuje se i prijava Španije ukoliko ne bude u trci za domaćina SP 2030. Sledeće EP je 2024. u Nemačkoj.\nFudbalski savez Srbije najveći favorit za osvajanje Oskara\nRešite rebus: Neće biti na stadionu, ali “delije” su ostavile posebnu poruku Zvezdinim igračima! (FOTO)\nIdealni rezultati u Ligi šampiona za Zvezdu i Partizan: Srbija večeras navija za Romu i Dinamo!\nPiksi otkrio do kada će biti selektor Srbije, pa najavio nešto što čekamo više od 20 godina!


EBRD: Crna Gora će imati najveći regionalni ekonomski rast\nNovi Izvještaj Evropske banke za obnovu i razvoj EBRD pokazao je da crnogorska ekonomija brzo raste, te da se očekuje da će, povezan sa velikim projektom autoputa koji finansiraju Kinezi, tokom 2016. godine BDP ostvariti rast od četiri osto, najveći u jugoistočnoj Evropi.\nEBRD je saopštila da se ekonomski rast Crne Gore ubrzava na tri odsto u 2015. godini, nakon razočaravajućih rezultata u 2014.\nSektor turizma je, ocjenjuju u Banci, imao dobar učinak u 2015. godini, kompenzujući pad u broju ruskih turista velikim brojem posjetilaca iz regiona.\nMeđutim, glavni problem Crne Gore leži na fiskalnoj strani koji potiče od porasta nivoa javnog duga.\nGeneralno, izgledi za ekonomije u zemljama u kojima EBRD investira, ostaju podijeljeni, sa zemljama dalje prema istoku koje su opterećene ruskom recesijom i oslabljenim cijenama nafte i drugih roba.\nPrema najnovijem Izvještaju EBRD-a za regionalne ekonomske perspektive, u regionu u cjelini se očekuje da će se rast usporiti na samo 0.2 odsto ove godine, u odnosu na 1.8 odsto u 2014. godini. Umjeren rast od 1.6 odsto očekuje se u 2016. godini.\nU izvještaju se kao rizik navodi i oštriji od očekivanog usporavanja u Kini, većeg od očekivanog povećanja kamatnih stopa u SAD-u, političke nestabilnosti i geopolitičke tenzije i neravnomjerna implementacija programa za spašavanje Grčke ekonomije.\nU izveštaju se navodi da kriza izbjeglica koja je oštro intenzivirana u 2015. godini utiče na ekonomiju u velikom broju zemalja.


Izbori na Kosovu: 'Ratnici' protiv 'mirovnjaka' | Info-KS.net\nObjavljeno: 30.05.2017. u 11:01 | Autor: Fahri Musliu | Kategorija: Gledišta\nKosovo bi moglo imati vladu kratkog vijeka, a možda i nove naredne izbore, nakon prvih hapšenja za ratne zločine.\nPolitička i parlamentarna kriza na Kosovu, koja je tinjala duže vreme, rasplet je dobila 10. maja, kada je inicijativu opozicije za rušenje Vlade podržala i najveća stranka vladajuće koalicije, Demokratska partija Kosova, čime je prvi put u istoriji parlamentarizma u Evropi jedna članica vladine koalicije krenula da ruši svoju vladu.\nKao razlog za rušenje Vlade, lider PDK-a Kadri Veseli i ostali su optuživali premijera Isu Mustafu iz Demokratskog saveza Kosova da nije odlučan u donošenju važnih odluka, pre svega za neratifikaciju granice sa Crnom Gorom, što je Evropska unija postavila kao uslov za viznu liberalizaciju.\nMustafa i njegovi saradnici uzvratili su žestokim optužbama da rušenjem Vlade PDK nastoji da sakrije dugogodišnje neuspehe i štetu koju je nanela državi i građanima. Vlada je pala, a predsednik Kosova Hashim Thaçi sutradan je raspisao prevremene izbore za 11. jun, iako su LDK, civilno društvo, ali i američka i evropska administracija bili i protiv rušenja Vlade i prevremenih izbora.\nZbog svega toga je 16. maja, u pet do 24:00, kad je trebalo da istekne rok za prijavljivanje predizbornih koalicija, rukovodstvo PDK, na čelu sa bivšim šefom tajne službe Oslobodilačke vojske Kosova, koja je ilegalno funkcionisala do 2008. godine, Kadrijem Veseljijem, na iznenađenje svih, obelodanilo je predizbornu koaliciju sa opozicionom koalicijom dveju stranaka koje vode bivši komandanti OVK-a Fatmir Limaj i Ramush Haradinaj.\nIznenađenje je utoliko veće budući da su ovi komandanti OVK-a poznati po međusobnom animozitetu i rivalstvu za vlast, kao i međusobnim optužbama i postavljanjem crvenih linija da "nikada neće praviti koaliciju", ali oni su se ovog puta ujedinili da bi povećali šanse za pobedu na izborima. Formiranje ove predizborne koalicije bio je šok za sve građane Kosova, a i za same pristalice tih stranaka, dok su analitičari i pripadnici civilnog društva ovu koaliciju ocenili kao "ponoćnu", odnosno "koaliciju mraka".\nIako su administracije u Vašingtonu i Briselu bile protiv rušenja Vlade i prevremenih izbora, saznaje se da su oni zahtevali od predsednika PDK-a Veselija i predsednika Kosova Thaçija da se formira predizborna koalicija "ratnog krila", koja bi za predsednika vlade kandidovala bivšeg komandanta OVK-a i bivšeg premijera Kosova Ramusha Haradinaja iz AAK-a. Po njima, koalicija koja bi pobedila na izborima trebala bi da izvršava nekoliko međunarodnih obaveza: ratifikaciju granice sa Crnom Gorom, formiranje zajednice opština sa srpskom većinom, kao i sprovođenje odluke specijalnog tužilaštva Specijalnog suda za ratne zločine protiv nekih pripadnika OVK-a, odnosno njihovo hapšenje.\nZna se da će najveći broj optuženih od Specijalnog suda biti iz ove tri stranke i da zbog toga u ovim strankama može doći do velikih unutrašnjih potresa. I sama činjenica odlaska na prevremene izbore jeste ovaj razlog, jer da su izbori odloženi nakon početka hapšenja osumnjičenih za ratne zločine, ove stranke bi doživele fijasko, naročito PDK, a izbore bi dobile stranke koje u svojim redovima nemaju optužene osobe pred Specijalnim sudom.\nProvereni izvori kažu da, ukoliko ova koalicija bude pobednik i formira vladu, njen "život" će biti kratkog veka, jer će veoma brzo nakon prvih hapšenja poznatih figura iz rata optuženih za ratne zločine i smirivanja situacije te čišćenja političke scene od kriminalnih struktura, oni koji su tražili formiranje ove koalicije tražiti od PDK-a da izazove krizu vlade i da se ide na nove vanredne izbore, najkasnije u martu 2018. godine.\nTri teška zadatka\nDrugi predizborni blok čine Demokratski savez Kosova Ise Mustafe (koji je rekao da se neće kandidovati za premijera), Alijansa za novo Kosovo (AKR) „najbogatijeg Albanca“ Behdžeta Pacolija, te mala liberalno-demokratska inicijativa „Alternativa“. Ova koalicija je za premijera kandidovala Abdulaha Hotija (LDK), dosadašnjeg ministra finansija i dugogodišnjeg bliskog saradnika Mustafe.\nPokret Samoopredeljenje nije sklopio nikakvu predizbornu koaliciju i ostaje treća politička snaga na Kosovu, a za premijersko mesto kandidovao je svog osnivača Aljbina Kurtija. Ostale liste čine Srbi (šest izbornih lista), koalicije i stranke Bošnjaka, Turaka, Goranaca, Roma, Aškalija, Egipćana.\nPoznavaoci političkih prilika na Kosovu analiziraju i načine kako članovi velike „ratne koalicije“ koriste jedan drugog: Haradinaj koristi glasačku mašineriju PDK, dok Veselji koristi Haradinaja da bi ujedinio verne glasače iz redova veterana rata, njihovih porodica i uopšte ratnu liniju, što je samo po sebi ozbiljan procenat glasova. Oni očekuju da će povratiti i deo elektorata razočaranog lošim odnosima u prošlosti i koji su glasali za ostale stranke, pre svega za Pokret Samoopredeljenje.\nOpšta je ocena da će novi premijer Kosova biti suočen sa tri teška zadatka i obavezama: demarkacijom granice sa Crnom Gorom što je uslov za viznu liberalizaciju; osnivanjem Zajednice srpskih opština na severu Kosova (ZSO) i, što je najvažnije, suočavanjem sa prvim optužnicama Specijalnog suda za ratne zločine bivših pripadnika OVK, među kojima se spominju imena nekoliko komandanata I poznatih političkih figura na Kosovu. Ovo posljednje je bilo od ključnog uticaja što je ujedinilo „ratno krilo“ u jednu predizbornu koaliciju prvi put posle rata od 1999. godine.\nNa rad buduće vlade pojačavaće se pritisak i da ona što pre ispuni ove međunarodne obaveze, od čega će najteže biti hapšenje i izručenje osumničenih za ratne zločine Hagu.\nProcenjuje se da bez obzira na velike predizborne koalicije neće biti apsolutnog pobednika na ovim izborima, zbog čega će biti i dugih pregovora za formiranje nove vlade.\nUoči zvaničnog početka izborne kampanje (a koja već se naveliko vodi ), poznavaoci političkih prilika ističu da će kampanja biti oštra, neprijatna, ali da ne treba očekivati da će ona doneti neka od rešenja nagomilanih problema građana, pogotovo kad su građani izgubili i poverenje u ove političare, a i nadu za bolji život.\nŠta nude kandidati za premijera?\nKandidati za premijera Kosova, Haradinaj, Hoti i Kurti imaju različite poglede na glavna politička pitanja kao što su formiranje ZSO, nastavak dijaloga sa Beogradom, formiranje vojske i demarkacija granice sa Crnom Gorom.\nHaradinaj smatra da bi se formiranju ZSO trebalo pristupiti na osnovu odluke Ustavnog suda Kosova, a po kojoj zakon o formiranju te zajednice nije u skladu sa 24 člana Ustava Kosova. Takav stav zastupa i Hoti.\nMeđutim, suprotan stav ima Kurti, koji smatra da se formiranjem ZSO legalizuje podela Kosova, da je to političko-teritorijalna autonomija kosovskih Srba koju će kontrolisati Beograd i da će taj entitet imati svoj državni okvir unutar države Kosovo. Njegov politički subjekat često je navodio da je Zajednica „bosnizacija Kosova“.\nŠto se tiče dijaloga sa Srbijom u Briselu, Haradinaj je prošle godine pozvao Vladu Kosova da se povuče iz dijaloga kako bi počeo novi proces koji bi se fokusirao na recipročno priznanje, a ne na teme koje se tiču unutrašnjih pitanja Kosova.\nHoti podržava stav svoje stranke (LDK) da dijalog o normalizaciji odnosa treba da se promeni i u pogledu dinamike i realizacije sporazuma. Dok Kurti kaže da će, ukoliko on bude na čelu vlade, ona razgovarati sa kosovskim Srbima o njihovom položaju kao ravnopravnih građana Kosova, a ne sa beogradskim vlastima.\nKada je reč o stvaranju Oružanih snaga Kosova, Haradinaj smatra da ustavne promene u vezi sa transformacijom Bezbjednosnih snaga Kosova u Vojsku treba sprovesti ove godine, da je to unutrašnje pitanje Kosova i da neće prihvatiti nikakve ustupke.\nHoti snažno podržava stav da se formiranje vojske treba provesti u saradnji sa NATO-om, SAD-om i EU-om, kroz sveobuhvatan proces u koji bi bile uključene sve zajednice, dok Kurti veruje da Kosovo treba da očuva partnerstvo sa NATO-om i međunarodnim prijateljima, ali i da formiranje Vojske Kosova nema alternativu.\nHaradinaj, kada je u pitanju demarkacija sa Crnom Gorom, smatra da je Sporazum o razgraničenju urađen pogrešno, da je Kosovo tim sporazumom izgubilo 8.000 hektara. Nagovestio je da će, ukoliko dođe na vlast, povući Sporazum o demarkaciji. Hoti podržava stav lidera LDK Mustafe da je proces demarkacije urađen ispravno i da kao takav treba da bude ratifikovan u Skupštini.\nKurti, koji je bio protiv Sporazuma o demarkaciji, promenio je retoriku i rekao da treba korigovati sporazum u razgovorima sa vlastima Crne Gore jer Kosovo gubi deo svoje teritorije, ali i da sporazum, ukoliko se ne usaglasi sa Crnom Gorom, ide na međunarodnu arbitražu.\nSrbi i dalje 'taoci' Beograda\nNa ovim izborima kosovski Srbi izlaze nejedinstveni sa šest izbornih lista. To je zabrinulo beogradske vlasti koje su pozvale na razgovor „odabrane“ političke predstavnike Srba sa Kosova da im daju podršku, čime se još jednom potvrđuje činjenica da kosovski Srbi i dalje ostaju taoci beogradske vlasti.\nSrpska lista je dokazala da je jedina politička snaga koja, u koordinaciji sa Vladom Srbije, može čvrsto i efikasno da stane na grudobran srpskih nacionalnih interesa, izjavio je direktor Kancelarije za Kosovo u Vladi Srbije Marko Đurić, čime je direktno podržao samo jednu izbornu listu Srba.\n"Svaki glas za one političke predstavnike koji su samo po imenu srpski, a koje sponzoriše i kontroliše Priština, bio bi glas za takozvanu kosovsku vojsku i učvršćivanje samoproglašene kosovske državnosti", naveo je Đurić, koga citiraju beogradski mediji.\n"Ramushu Haradinaju i ostalim ekstremistima i separatistima u Prištini koji se nadaju da će moći da 'ubede' srpski narod da je za njega velikoalbanska dominacija na Kosovu i Metohiji dobra i korisna, Srbija i srpski narod poručuju da ih se ne plaše, iako se dobro sećaju kako je teroristička OVK 'ubeđivala' svoje neistomišljenike“, poručio je on.\nMeđutim, lider Građanske inicijative Sloboda, demokratija, pravda iz Severne Mitrovice Oliver Ivanović izjavio je da odluka srpskih predstavnika na Kosovu i Metohiji da na predstojeće parlamentarne izbore izađu odvojeno predstavlja rasipanje glasova, kao i da će protiv sebe imati ujedinjeni albanski blok.\nOn je ocenio i da je „preoštra“ izjava Marka Đurića da za Beograd postoji jedino Srpska lista. Razumljivo je da će vlada najviše pomagati tu listu, ali ne bi smeli da isključuju druge. Takva izjava može da dovede do sukoba na terenu, upozorio je Ivanović.\nSkupština Kosova je 10. maja, sa 78 glasova za i 34 protiv, izglasala nepoverenje Vladi Kosova. Za izglasavanje nepoverenja glasali su i poslanici DPK-a, koja je bila koalicioni partner u Vladi premijera Mustafe.\nOdlučujući glasovi bili su glasovi vladajuće PDK-a, na čijem je čelu aktuelni predsednik Skupštine Veselji, dok su protiv pada Vlade bili jedino poslanici DSK-a premijera Mustafe. Za nepoverenje Vladi glasali su i poslanici Srpske liste i drugih manjinskih zajednica.\nOva vladajuća koalicija je formirana decembra 2014. godine, nakon političke blokade od šest meseci, koja je zemlju uvukla u najtežu političku krizu od proglašenja nezavisnosti februara 2008. godine. Na parlamentarnim izborima 2014. godine, prema podacima Državne izborne komisije, od 1.782.454 osobe koje su se nalazile na glasačkim spiskovima, glasalo je njih 699.314.\nZa ove izbore je registrovano oko 1,9 miliona građana sa pravom glasa, iako po poslednjem popisu na Kosovu ima oko 1,8 miliona stanovnika. Na povećanje tog broja uticao je broj građana sa pravom glasa koji žive van Kosova.


Međustranačka prepucavanja: BiH godinama bez predstavnika u brojnim evropskim institucijama\nIako se bh. zvaničnici deklarativno zalažu za evroatlantske integracije, ipak je malo toga urađeno na ispunjavanju postavljenih ciljeva.\nZbog međustranačkih prepucavanja i nedostatka političke volje, kasni se sa reformama, usklađivanjem našeg zakonodavstva sa evropskim, a strankama je trebalo više od pola godine za dogovor oko uspostave rukovodstva Parlamenta BiH.\nZbog toga se, među ostalim, kasni sa imenovanjem članova bh. delegacije u evropskim institucijama kao što su Venecijanska komisija, Evropska komisija za borbu protiv rasizma i netolerancije (ECRI), Savjetodavni odbor o okvirnoj konvenciji za zaštitu nacionalnih manjina, Evropski komitet za sprečavanje torture (CPT) i Vijeće za bh. građane kao Evropljane. Za pojedine komitete i tijela osam godina se čeka na imenovanje bh predstavnika, a naše predstavnike koji nedostaju u Vijeću Evrope treba imenovati Predsjedništvo BiH. No, možda će se situacija popraviti, jer će Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH sutra izabrati dio delegacije, odnosno po četiri člana i po jednog zamjenika za Parlamentarnu skupštinu Vijeća Evrope, Organizaciju za evropsku sigurnost i saradnju (OSCE), Centralnoevropsku inicijativu (CEI), Parlamentarnu skupštinu NATO-a, Parlamentarnu skupštinu Mediterana, Interparlamentarnu grupu BiH pri Interparlamentarnoj uniji.\nEsad Mavrić, izvršni sekretar Ureda Vijeća Evrope u BiH, smatra da je neimenovanjem delegata u Parlamentarnu skupštinu Vijeća Evrope, BiH sama sebi nametnula štetu.\nPozitivan rasplet - Za sada se još uvijek ne razmatra neka druga šteta u smislu eventualnih reakcija PSVE. Međutim, ja pouzdano znam da vrlo brzo možemo biti u jednoj potpuno drugoj situaciji u pozitivnom smislu. Čak se može desiti da BiH bude imala svoju delegaciju na zasjedanju koje počinje 20. juna - za "San" kaže Mavrić.\nSlično mišljenje ima i Mladen Ivanić, predsjednik PDP-a i delegat u Domu naroda Parlamenta BiH, koji naglašava da je načinjena velika šteta što nas nigdje nije bilo.- To je štetno za imidž BiH. Međutim, ako se brzo konstituiše Vijeće ministara i Dom naroda ja pretpostavljam da će se onda ući u proceduru imenovanja svih međunarodnih delegacija - kaže Ivanić.\nOn vjeruje da će do septembra taj dio problema biti riješen i da bi se od tada moglo ići u neku normalniju fazu.


Kome Srbija šalje pomoć u Alepo?\nNije poznato kome će pomoć, o kojoj govori premijer Aleksandar Vučić, biti konkretno namenjena\nSrbija će za sirijski grad Alepo iz Rusko-srpskog humanitarnog centra u Nišu poslati ćebad i lekove. To je potvrdio premijer Srbije Aleksandar Vučić uz opasku da ne vidi išta sporno u tome. Prethodno je RSE objavio nezvanična saznanja da bi Vlada Srbije u četvrtak trebalo da razmatra hoće li se priključiti inicijativi koju predvodi Rusija o slanju humanitarne pomoći u Alepo. Ova vest stiže u momentu zategnutih odnosa između Sjedinjenih Država i partnera sa Rusijom zbog ruskih vazdušnih akcija u Alepu.\n"Ne šaljemo oružje, šaljemo ćebad. Ko god nam bude tražio da mu pošaljemo ćebad, poslaćemo. Ne razumem kakva se sad to velika politička priča pravi oko ćebadi i lekova, brašna i šećera. Tražite i poslaćemo vam. Poslaćemo bilo kome na svetu. Nikakav problem sa tim nemamo, da pomognemo gladnom narodu", poručio je Vučić.\nU najavama ove kampanje ruska strana je navodila da će humanitarna misija biti neutralna. Ne dovodeći u pitanje humanitarni aspekt preduzete akcije sa ciljem pružanja neophodne pomoći unesrećenima u Siriji, ostaje nepoznato kome će pomoć, o kojoj govori premijer Srbije, biti konkretno namenjena. Da li i civilima u delovima Alepa pod kontrolom opozicionih snaga ili oblastima koje kontrolišu snage režima sirijskog predsednika Bašara al Asada? Samim tim aktuelno ostaje i pitanje zbog čega se ovim potezom, praktično, jedno humanitarno pitanje pretvara u političko.\nNaime, Al Asad uživa podršku Rusije – dok nasuprot tome njegovo povlačenje traži Zapad.\nGeneral u penziji nekadašnje Jugoslovenske narodne armije (JNA) i dugogodišnji politički savetnik crnogorskih vlasti, Blagoje Grahovac, kaže za RSE da je reč o okolnostima u kojima bi bilo kakvo svrstavanje uz Rusiju, na ovakav način, predstavljalo rizičan i nerazuman čin.\n"Zašto Srbija ulazi u sve to kad već ne mogu mnogo krupniji međunarodni faktori da razriješe problem. Države koje vode nepredvidljivu politiku ta činjenica uvodi u problem. Nakon nepredvidiljive politike problem je sticanje povjerenja. Tako nešto ne doprinosi povećanju povjerenja, već sumnjičavosti", objašnjava Blagoje Grahovac.\nRizičan i nerazuman čin: Blagoje Grahovac\nSvojim priključivanjem Srbija, koja je otvorila prva pregovaračka poglavlja sa Evropskom unijom i sa kojom bi, shodno tome, trebalo da usklađuje svoju spoljnu politiku, pridružuje se Belorusiji, Jermeniji, Kini, Azerbejdžanu i Indiji.\nTo, uz aktuelno inteziviranje saradnje sa Rusijom i održavanje zajedničkih vojnih vežbi, ponovo problematizuje njenu deklarativnu opredeljenost za evropske integracije – što je, inače, zvanična politika Vlade Srbije.\nErik Gordi, stručnjak za Balkan sa Univerzitetskog koledža u Londonu, ovo svojevrsno talasanje vidi kao potencijali okidač za to da EU počne upornije da potencira pitanja za koja je do sada Srbiji gledala kroz prste.\n"Od toga što se Srbija nije priključila sankcijama Rusiji koje su uvedene kada se desio napad na Ukrajinu, do referenduma u Bosni. Sada ima još jedno pitanje.... Jednog dana će doći ozbiljan pritisak, ako Srbija stvarno hoće da se učlani u Evropsku uniju, da mora da usaglasi svoju politiku sa politikom EU", smatra ovaj britanski stručnjak.\nLokalni mediji u Srbiji preneli su i informaciju da će pomoć Alepu dostavljati dva ruska aviona koji će, za sada nepoznatog datuma, poleteti ka Siriji sa niškog aerodroma "Konstantin Veliki". To bi mogla biti dodatna otežavajuća okolnost, upozorava Blagoje Grahovac, jer stavlja pod lupu Rusko-srpski centar u Nišu koji deo međunarodne javnosti tumači kao širenje ruskog uticaja Srbiji i regionu.\n"Taj centar u Nišu još nije definitivno vidljiv, kako međunarodnoj zajednici tako i građanima Srbije. Možda je vidljiv nekome unutar Srbije po određenim krugovima. Ali sve ono što nije vidljivo – to djeluje problematično. Samim tim što ruskim avionima se to doprema – eto još dodatnog problema za nepovjerenje ili smanjeno povjerenje u institucije Srbije", podvlači Grahovac.\nSrbija na vagi ili suprotan efekat\nU kontekstu zategnutih odnosa SAD-a i Rusije, iza kojih je ostalo nekoliko propalih polušaja usaglašavanja zajedničke pozicije u vezi sa sirijskom konfliktom, Srbija hoda po tankoj žici. Mišljenje je to Borivoja Erdeljana, komentatora i dugogodišnjeg izveštača sa Bliskog Istoka.\n"To je samo još jedna potvrda da Srbija na vagi pokušava da bude i na jednom i na drugom tasu koliko može. Ali, to ne može do kraja da se razume, a vrlo često ispadne i suprotan efekat. Posledice će otežavati diplomatsko-politički hod Srbije onako kako ga ona zamišlja", objašnjava Erdeljan.\nSrbija hoda po tankoj žici: Borivoje Erdeljan\nErik Gordi zaključuje da je učešće Srbije u ovakvoj akciji simboličnog značaja, imajući u vidu njenu veličinu i uticaj. Međutim, on podvlači i da bi se moglo ispostaviti da je reč o jeftinoj igri Rusije koja bi Srbiju mogla skupo koštati.\n"Ta igra dolazi sa rizikom. Srbija sebi ne može da priušti da bude na suprotnoj strani od Evropske unije u Siriji. Pogotovo što Srbija u Siriji ne brani nikakve interese. Ne može dobiti ništa od odluke da se priključi projektu sa Rusijom, ali može puno izgubiti", zaključuje Gordi.


U “Kodri” izvršene prve operacije katarakte – Volim Podgoricu\nHome / ŽIVOT + / Zdravlje / U “Kodri” izvršene prve operacije katarakte\nU “Kodri” izvršene prve operacije katarakte\nU privatnoj Klinici ,,Kodra” juce su urađene prve operacije katarakte, što je i predviđeno ugovorom Fonda za zdravstveno osiguranje i te zdravstvene ustanove, potvrdila je Radiju CG medicinska direktorka “Kodre” doktorka Dragica Perović.\nDo kraja maja biće operisano 350 pacijenata od 1023 koliko ih je na listi cekanja u Klinickom centru CG. Planirano je da se do tada i u privatnoj ustanovi “Optimal” zbrine još 350 oboljelih sa kataraktom, a ostali u Klinickom centru.\nDoktor Perović je navela da sa mnogim pacijentima sa liste čekanja nijesu mogli da kontaktiraju jer su promijenili broj telefona. Stoga apeluje na sve koji nijesu pozvani da im se obavezno jave. Prema njenim rijecima, ubuduće neće biti liste čekanja na operaciju katarakte, a pacijenti ce moći da odaberu gdje žele da im se obavi hiruska intervencija – u Klinickom centru, “ Kodri” ili “Optimalu”.\nKONKURS ZA NAJLJEPŠE PG BALKONE I BAŠTE: POGLEDAJTE CVJETNU OAZU MILANKE POPOVIĆ (FOTO) - https://t.co/TAk4svOQGT https://t.co/6ZI2fSIsnr39 minuta ago\nSNP ponovo traži da Nuhodžić objasni otkud u Crnoj Gori čak 541.000 birača - https://t.co/mkRhmjvCTA https://t.co/7WITke8nG52 sata ago\nPEROVIĆ: Uprkos ekonomoskoj krizi, redovna isplata penzija - https://t.co/Mj5LwQdrjX https://t.co/s3t9yHyfDw3 sata ago


Na osnovu telefonskih poziva građana sa informacijama da su učestale pojave ljudi koji se predstavljaju kao radnici JKP-a i nude usluge čišćenja snega sa trotoara uz naplatu na licu mesta , Javno komunalno preduzeće " Temerin " Temerin zvanično saopštava da sa pomenutim osobama nema nikakve veze , da oni nisu radnici JKP-a , a da uslužno čišćenje snega JKP ne vrši.\nPODELA I NAPLATA JANUARSKIH RAČUNA STARTUJE U UTORAK , 04.02.2014.GODINE\nPodela i naplata računa za komunalne usluge za JANUAR 2014.godine počinje u utorak, 04.02.2014.godine. Korisnicima naših usluga predlažemo plaćanje računa direktno inkasantima, a ako se i odluče da račune plaćaju na šalterima JKP-a , pošte ili Banaka da to bude u roku naznačenom na računu i time steknu popust od 5%.\nPODELA I NAPLATA DECEMBARSKIH RAČUNA STARTUJE U SUBOTU , 04.01.2014.GODINE\nOd subote,04.01.2014.godine počinje podela i naplata računa za osnovne komunalne usluge za decembar 2013.godine. Na građane apelujemo da račune plate inkasantima na svojim kućnim adresama , a ako to nisu u mogućnosti onda da račun plate u naznačenom roku na blagajni JKP-a , pošte ili banaka.Tako plaćeni računi građanima omogućuju sticanje popusta od 5% od iznosa naznačenog na računu.\n5.SEDNICA NADZORNOG ODBORA JKP - PONEDELJAK, 30.12.2013.GODINE\nU ponedeljak,30.12.2013.godine sa početkom u 8.00 časova u prostorijama JKP-a održaće se 5. sednica Nadzornog odbora JKP Temerin " Temerin.\nNOVI CENOVNIK JKP-A OD 01. JANUARA 2014.GODINE\nCenovnik usluga JKP " Temerin" Temerin donet na 4. sednici Nadzornog odbora 12.12.2013.godine dobio je saglasnost SO Temerin na XVI sednici održanoj 20.12.2013.godine. Cenovnik usluga JKP " Temerin" Temerin će se primenjivati od 01. januara 2014.godine kada će i biti objavljen na sajtu JKP-a.\n4. SEDNICA NADZORNOG ODBORA JKP " TEMERIN " TEMERIN ODRŽAĆE SE U ČETVRTAK, 12.12.2013.GODINE


Primena alternativnih sankcija u Novom Sadu - 7. april 2010. godine\nMinistarka pravde Snežana Malović i gradonačelnik Novog Sada Igor Pavličić potpisali su danas, 7. aprila 2010, Memorandum o saradnji u izvršenju alternativnih sankcija između Ministarstva pravde Republike Srbije i Grada Novog Sada. Na ovaj način omogućena je potpuna primenu alternativnih sankcija, regulisanjem saradnje Povereničke službe Uprave za izvršenje krivičnih sankcija sa javnim preduzećima grada Novog Sada, bez čijeg učešća ne bi bilo moguće sprovesti kaznu rada u javnom interesu, i drugim institucijama koje će učestvovati u sprovođenju uslovne osude sa zaštitnim nadzorom.\nMinistarka pravde Snežana Malović rekla je da je uvođenje sistema alternativnog sankcionisanja u postojeći krivični sistem Republike Srbije u skladu sa modernim evropskim trendovima u oblasti kaznene politike i potrebom uspostavljanja zajedničkih principa o kaznenoj politici među državama članicama Saveta Evrope. „Alternativne sankcije, su kao deo reforme sistema pravosuđa u naše zakonodavstvo ušle još januara 2006. godine, ali njihova primena nije bila moguća zbog nedostatka čitavog niza organizacionih i drugih uslova, i upravo zbog toga je jako važna sardanja sa lokalnim samoupravama“ istakla je Malović. Gradonačelnik Novog Sada Igor Pavličić naglasio je da su se potpisivanjem Memoranduma o saradnji stekli uslovi da alternativne sankcije ne budu samo mrtvo slovo na papiru već da počnu da se sprovode u praksi. „Značaj alternativnih sankcija je i u tome što će doprineti premošćivanju, jaza između dva do sada korištene opcije – kazne zatvorom i uslovnog kažnjavanja koje je podrazumeva slobodu bez bilo kakvih obaveza vraćanja duga društvu kroz rad u javnom interesu, odnosno bez mera tzv. zaštitnog nadzora koji omogućava korektivne mere i lečenje počinilaca „ istakao je gradonačelnik i dodao da će novosadska javna komunalna preduzeća dati priliku takvim osuđenicima da kroz dobrovoljan, ali besplatan rad vrate svoj dug društvu i građanima Novog Sada.\nMinistarka pravde Snežana Malović, predsednica Visokog savete Sudstva Nata Mesarović i gradonačelnik Igor Pavličić obišli su i nove prostorije Prekršajnog suda, Odeljenja Višeg prekršajnog suda i Vanparničnog odeljenja Osnovnog suda u Novom Sadu. Tom prilikom Nata Mesarović naglasila je da reforma sudstva ne znači samo personalne promene već i poboljšanje i modernizaciju uslova rada pravosudnih organa što dokazuje primer Novog Sada. Ministarstvo prvade Republike Srbije i Grad Novi Sad obezbedili su savremeno opremljen prostor od preko 2200 m2 koji uključuje 25 sudnica Prekršajnog suda, 7 sudnica Vanparničkog odeljenja Osnovnog suda, 12 sudnica Višeg prekršajnog suda i brojne prateće prostorije.


Veselinović gradi hotel, plac kupio od Đokovića\nSTAMBENI KREDITI: Evo koji vam je papir potreban da ne biste plaćali procenitelja svake tri godine\nKorisnici stambenih kredita koji prilože banci poresko rešenje o imovini ne moraju da plaćaju procenitelja na svake tri godine, što su do sada od njih tražile banke.\nProdužen tender za FAP\nAgencija za privatizaciju produžila je danas tender za izbor strateškog partnera za Fabriku automobila Priboj - FAP, tako da je novi rok za podnošenje ponuda 27. april.\nNikolić u Abu Dabiju: Srbija pruža odlične uslove investitorima\nPredsednik Srbije Tomislav Nikolić prisustvovao je danas u Abu Dabiju otvaranju 9. svetskog samita za energiju budućnosti, na poziv Muhameda bin Zajeda Al Nahjana prestolonaslednika Abu Dabija i zamenka komandanta oružanih snaga Ujedinjenih Arapskih Emirata.\nVujović: Moguće i drugo povećanje plata i penzija u 2017. godini\nMinistar finansija Dušan Vujović je izjavio večeras da bi, pored predviđenog povećanja plata i penzija početkom naredne godine, moglo da se razgovara i o drugom povećanju tokom 2017. ako privredni rast i prihodi budu veći od onih koji su projektovanih budžetom.\nImlek, Bambi i Knjaz Miloš dobili novog vlasnika\nKompanije Imlek, Bambi i Knjaz Miloš sa zadovoljstvom objavljuju da su nakon uspešno završene javne ponude i kompletiranja procesa preuzimanja, dobili nove vlasnike - investicioni fond Mid Europa Partners iz Londona, zajedno sa koinvestitorima.\nSBB prodat za milijardu evra, bivši ambasador SAD kumovao poslu\nAmerička kompanija „Kolberg Kravis Roberts“ (KKR) juče je preuzela „SBB - Telemah grupu“, u čijem sastavu je srpska kablovska mreža SBB.\n„Brodotehnika“ preko stečaja do novog vlasnika\nŠabački biznismen Siniša Purić je svoju poslovnu imperiju juče uvećao i za ogromnu imovinu „Brodotehnike“ na Ostružnici.\nDinar prema evru muruje, prema dolaru u padu\nDinar će danas zadržati približno istu vrednost prema evru i zvanični srednji kurs će iznositi 123,4223 dinara za evro, objavila je Narodna banka Srbije.\nDunav osiguranje dobitnik dana, akcije Filip Morisa pale\nPoslednji trgovački dan u sedmici doneo je odličan promet na Beogradskoj berzi uz blagi rast berzanskih indeksa.\nTačijev savetnik dobio posao od 80.000 evra\nPRIŠTINA - Aleksandar Borg Olivije, bivši direktor pravne kancelarije šefa UNMIK-a, a sada visoki pravni savetnik premijera Kosova Hašima Tačija, dobio je ugovor za posao vrednosti 80.000 evra, javljaju prištinski mediji.\nKAKO DO PLATE OD 1.000 EVRA Prekvalifikacije vode ka dobroj zaradi\nIako zvuči kao naučna fantastika, uz prekvalifikaciju, i to besplatnu na internetu, moguće je da imate platu oko 120.000 dinara u Srbiji.\nRusija u celini otplatila dug Sloveniji\nMOSKVA - Rusija je u novembru ove godine u celini izmirila dugovanje Sloveniji, u iznosu od 129,2 miliona dolara, objavilo je rusko Ministarstvo finansija.\nBanka Inteza: Kamata na dozvoljeni minus 29,85 odsto godišnje\nBanka Inteza nije povećala kamatne stope na dozvoljeno i nedozvoljeno prekoračenje. Naprotiv, banka je 13. marta tekuće godine snizila kamatu na ovu vrstu pozajmica, koja na godišnjem nivou sada iznosi 29,85 odsto, i o tome je obavestila svoje klijente, saopštili su iz Banke Inteze.\nTimster je prva društvena mreža koja promoviše bavljenje sportom tako što spaja rekreativne fudbalere u istom gradu. Od sada kada god vam se igra mali fudbal, imaćete na dohvat ruke tim sa kojim možete da igrate kao i informacije o slobodnim terenima i terminima.\nPet koraka za upis kuće u katastar\nUpis stambenih objekata u katastar nepokretnosti može se učiniti u pet koraka. Ali, do sada je to uradilo malo građana, jer proces koče urbanisti. Na dokaz da objekat nije izgrađen na javnoj površini, građani čekaju i po pet meseci, deset puta duže nego što to predviđa zakonski rok, kažu za “Blic” u Ministarstvu građevinarstva i urbanizma.\nPremijer otvara Sajam franšiza\nU cilju promovisanja franšizinga u Srbiji, u Belekspo centru u Beogradu 12. i 13. novembra biće održan Prvi međunarodni sajam franšiza.


Ekvadorski dokumenti potvrdili planove za prebacivanje Asanža u Rusiju – NovostiDana.rs\nPlan je propao kada su britanske vlasti stavile veto na njegov diplomatski status i onemogućile mu da kao diplomata izadje iz ambasade Ekvadora gde je dobio azil, preneo je Asošiejtid pres.\nDokumenta je kasno sinoć objavila ekvadorska opoziciona poslanica Paola Vinitimilja koja je protiv odluke vlade o dodeljivanju državljanstva Asanžu.\nDokumenta su uglavnom potvrdila nedavno pisanje Gardijana da je Ekvador pokušao takav manevar krajem prošle godine.\nRuske diplomate su navode Garadjana odbacili kao „lažne vesti“, ali dokumenta pokazuju da je Asanž nakratko imenovan kao „politički savetnik“ u ekvadorskoj ambasadi u Moskvi sa mesečnom platom od 2.000 dolara.\nEkvador je tražio da Asanž dobije diplomatske isprave, ali je plan propao zbog veta Velike Britanije.\nU pismu datiranom 21. decembra 2017. iz britanskog Forin ofisa se navodi da zvaničnici Velike Britanije „ne smatraju da je gospodin Džulijan Asanž prihvatljiv član misije“.\nAsanžov odnos sa ruskim vlastima je pod lupom od američkih izbora 2016. kada su navodno ruski špijuni dali Vikiliksu procurele imejlove predsedničke kandidatkinje Hilari Klinton kako bi se pomoglo njenom rivalu Donaldu Trampu.\nAsanž je negirao da je mejlove dobio od ruske vlade ili da je pomogao Trampu, mada sve više dokaza sugeriše da je dobio materijal direktno od ruske vojne obaveštajne agencija i da je koordinisao medijsku strategiju s Trampovim sinom, naveo je Asošiejtid pres.\nAP je prošlog meseca objavio interne dokumente Vikiliksa koji pokazuju da je Asanž pokušao da se prebaci u Rusiju još 2010.\nAsanž: Obelodaniću dokumenata koja će promeniti SAD izbore\nOdržana radionica Kad majice pričaju priče za migrante iz Prihvatnog centra Strelište u …


I Hrvatska i kandidati za EU moraju poštovati načela Unije\nBeta\t 3. avgusta 2016. 07:45\nPortparolka Evropske komisije Maja Kocijančić izjavila je da se pitanja pokrenuta u pismu srpskog premijera Aleksandra Vučića čelnicima Evropske komisije “tiču temeljnih i bespogovornih načela Evropske unije i očekuje se da im budu privržene zemlje članice EU i kandidati za članstvo”.\nKocijančić je to izjavila agenciji Beta povodom pisma koje je srpski premijer uputio predsedniku EK Žan-Klodu Junkeru, komesaru Johanesu Hanu i visokoj predstavnici EU Federiki Mogerini, u kojem predočava da se “u Hrvatskoj vodi ogoljena antisrpska politika”.\nPortparolka Kocijančić je istakla da će “Komisija naravno odgovoriti na to pismo” u kojem Vučić takodje naglašava da se u Hrvatskoj ukidaju presude zločincima iz drugog svetskog rata, dižu spomenici i rehabilituju zločinci.\n“Od svih očekujemo da poštuju svoja obećanja i obaveze”, podvukla je predstavnica za štampu Johanesa Hana i Federike Mogerini.\nMaja Kocijančić je istakla da je “proces kojim Zapadni Balkan ide ka članstvu EU (a to obuhvata i zemlju koja je sad članica) utemeljen na pomirenju, dobrim susedskim odnosima i regionalnoj saradnji”.\n“Ta načela su i dalje na snazi i jesu opredeljenje i obaveza za ceo region”, naglasila je portparolka EK.


Vatromet u Čajetini u čast partizanovaca\nProdavnica široke potrošnje Gvožđara Cvećara Rasadnik bilja Hrana za životinje Prodavnica odeće Atelje Građevinski materijal Tradicionalni proizvodi Tradicionalni prehrambeni proizvodi Mesara Lekovito bilje\n» Vatromet u Čajetini u čast partizanovaca\nPredivno veče u Čajetini usred priprema fudbalera Partizana na Zlatiboru...\nKlub navijača Partizana iz Čajetine i g-din Rajko Pelverović – Pela, potrudili su da crno-belima prirede nezaboravnu "Crno-belu noć" i tako ih makar nakratko opuste od velikih napora na pripremama.\nSvečanost je organizovana u Spa & wellness centru "Iva", čiji je vlasnik Rajko Pelverović i on je večeras bio domaćin i organizator proslave zajedno sa Veljkom Radulovićem. Spa centar je i pre neki dan ugostio fudbalere Partizana, koji su imali na raspolaganju kompletan program spa &wellness centra za oporavak od fizičkih napora na pripremama, a večeras je Pela u svom restoranu, koji se nalazi u okviru centra, napravio svečanost za pamćenje i ‘oporavio duše’ fudbalera i svih iz tabora Partizana.\nSlavlje navijača je počelo mnogo ranije uz "iće i piće", a kada se pojavio crno-beli autobus sa igračima i stručnim štabom, nastao je urnebes. Ulica u kojoj se nalazi centar ’Iva’ je bila zatvorena za saobraćaj, ali je svejedno bila prepuna navijača Partizana, koji su izašli ispred autobusa i sa okolnih zgrada uz vatromet nad Čajetinom, dočekali svoje ljubimce.\nSpecijalno za ovu priliku, domaćini su uradili oko 1000 navijačkih majica "Grobara sa Zlatibora", na kojima je pisalo:\nZimi kad je hladan,\nleti kad je vreo,\nZlatibor je uvek,\ncelim srcem crno-beo!\nOficijelni spiker i voditelj programa, prozivao je jednog po jednog igrača i člana stručnog štaba, a oni su ulazili u salu ispraćeni ovacijama. Nešto pre igrača i trenera, u Čajetinu je stigao i Albert Nađ, koji će se pridružiti ekspediciji Partizana na pripremama.\nPored navijača iz Čajetine i sa Zlatibora, kao gosti su stigli predstavnici navijačkih klubova Partizana iz Trebinja, Herceg Novog, Čačka, Užica i Požege, koji su takođe pozdravljeni burnim aplauzom.\nNa kraju oficijelnog dela, Rajko Pelverović je u čast prijateljstva koje traje poprilično, predao Vuku Rašoviću prigodan poklon u vidu knjige koja govori o najvišim ljudskim vrednostima, stazama odricanja i ostvarenja, tajnama uspeha i trajanja… Knjiga se zove – Besmrtni Patrijarh.\nA onda je počeo neoficijelni deo programa uz muziku "Koce benda" i opštenarodno grobarsko veselje, koje je trajalo do duboko u noć…\nVatromet u Čajetini u čast partizanovaca. Foto: www.partizan.rs\nDžambu u čast- legenda zlatiborske košarke\nŠkola fudbala FK Čajetina kreće sa radom u Čajetini\nRajevac se vraća na mesto uspeha\nZlatiborac sam, tim se dičim! Priče o fudbalu na drugačiji način\nFudbaleri FK Crvena Zvezda na pripremama na Zlatiboru\nŠesta uzastopna pobeda fudbalera „Čajetine“\nO smučarskom trčanju u osnovnim školama u Čajetini i na Zlatiboru


Mozzart podržao prve korake RK Laktaši 2020 – ASinfo Portal\n“Klub smo osnovali prije samo godinu dana i za to vrijeme, uprkos epidemiji korona virusa, uspjeli smo da upišemo 60 članova i da im obezbijedimo osnovnu opremu za treninge. Međutim, novca za razvoj sporta uvijek nedostaje, posebno sada u sezoni takmičenja. Zbog toga nismo bili sigurni da li ćemo moći da zaigramo na turniru u Prnjavoru, sve dok nam iz Mozzarta nisu javili da ne treba da brinemo jer su nam odlučili donirati sredstva. Da nije bilo njih, klub ne bi mogao da plati troškove kotizacije i putovanja i zbog toga smo im beskrajno zahvalni”, kaže trener Rukometnog kluba Laktaši 2020, Milan Šironjić.\n“Od šest odigranih utakmica, ostvarili smo četiri pobjede. Generacija 2005/06 je sa dvije pobjede i porazom završila na 7. mjestu, a generacija 2007/08 je, takođe, sa dvije pobjede i porazom, završila takmičenje na 5. mjestu. Time smo veoma zadovoljni, posebno ako u obzir uzmemo činjenicu da smo sa radom počeli u vrijeme epidemije i da smo sve morali da obustavimo već nakon prvih nekoliko treniga”, dodaje Šironjić.\n“Neprestano ulažemo u razvoj sporta, a posebno se trudimo da pomognemo sportskim kolektivima koji su tek na početku svog rada. Time im želimo olakšati put razvoja i omogućiti da na sportskim terenima pokažu svoj puni potencijal”m kaže rukovodilac Direkcije korporativnih poslova Mozzarta, Selma Salkanović.


Kosovo nije država\nPortparolka Ministarstva inostranih poslova Rusije Marija Zaharova prokomentarisala je izjavu novog šefa diplomatije EU Žozepa Borela, koji je rekao da, ukoliko Kina, Indija i Rusija ne priznaju Kosovo, ono neće biti država, rekavši da sa tom tvrdnjom nije saglasna, budući da Kosovo i tako nije država.\n„Nisam saglasna sa njim, jer Kosovo i tako nije država, već je pokušaj određenog broja zemalja da se nasilnim putem progura priznanje te problematične teritorije u vidu državnosti. To nije država“, rekla je Zaharova na brifingu u Moskvi.\nOna je podsetila na stav Rusije po pitanju Kosova, rekavši da je pitanju grubo kršenje međunarodnog prava i povreda suvereniteta i teritorijalnog integriteta Srbije, kao i da sve to stoji u odgovarajućim rezolucijama Saveta bzebednosti UN, koje niko još uvek nije ukidao.\n„Možemo koliko god hoćemo o tome da razgovaramo, ali prošlo je mnogo vremenoa i ceo svet je uvideo pokušaje da se određeni postupci opravdaju. Što više svi oni koji su donosili odluke budu nastavili da govore da je Kosovo država, ništa se od toga neće promeniti, sve će ostati samo na rečima. Celo to pitanje i dalje je u suprotnosti sa međunarodnim pravom. Ništa im nije uspelo“, zaključila je Zaharova.\nPodsetimo — Borel je izjavio da, ukoliko Kina, Indija i Rusija ne priznaju Kosovo, Kosovo neće biti država, te da iz tog razloga „moramo da radimo kako bi se razgovori nastavili“.\nPrethodni tekstEVO KO JE RAZBIO SFRJ: CIA otkrila spisak političara koje je plaćala za krvoproliće i rat\nSledeći tekstNEOČEKIVANO: Evo ko je jedan od glavnih kandidata za premijera nove Vlade


U najnovijem izveštaju odeljenja UN za ekonomska i socijalna pitanja prognozira se da bi svetska populacija mogla da dostigne vrhunac od skoro 11 milijardi do kraja ovog veka.\nDirektor tog odeljenja Džon Vilmot, međutim, ukazuje da je 2100. godina daleko i da takav ishod nije zasiguran, kao i da bi vrhunac mogao da nastupi "kasnije ili čak ranije, sa manjim ili većim brojem ljudi".\nKako je ljudska populacija eksplodirala sa 1,6 NA VIŠE OD 7 MILIJARDI za svega 100 godina? Tajna je u jednom HEMIJSKOM PROCESU\nPoseban model kompjutera predvideo je kada će doći do KRAJA SVETA, a sada je otkrio da će za DVE GODINE BITI PREKRETNICA\nProjekcije pokazuju da će devet zemalja biti "odgovorne" za više od polovine očekivanog rasta broja stavnovnika od danas i 2050. godine, a to su: Indija, Nigerija, Pakistan, Kongo, Etiopija, Tanzanija, Indonezija, Egipat i SAD.\nU podsaharskoj Africi očekuje se da će se broj stanovnika skoro udvostručiti do 2050, stoji u izveštaju, prenosi AP.\nNavodi se i da stanovništvo u svetu stari zbog očekivanog dužeg životnog veka i smanjenja plodnosti.\nPredviđa se da će između 2019. i 2050. godine populacija biti u padu za jedan ili nešto više odsto u više od 55 zemalja ili oblasti, od kojih u 26 može doći do smanjenja za najmanje 10 odsto.\n- U Kini, na primer, procenjuje se da će između 2019. i 2050. populacija pasti za 31,4 miliona, što je oko 2,2 odsto - kaže se u izveštaju.\nNEVEROVATNI PODACI Saznajte koliko će ljudi biti na Zemlji za 40 godina\nEVRI, VISKI, AUDI... Ovo je NAJBIZARNIJI spomenik na Balkanu (FOTO)\nTeško da iko može da prođe pored nadgrobnog spomenika porodice Udorović na groblju u Peterancu kod Koprivnice, a da ne zastane i pogleda ovo u najmanju ruku neobično delo.\nRED VRELINE, RED KIŠE Mnogi već misle da je proleće propalo, a čekajte tek da vidite DUGOROČNU PROGNOZU ZA LETO\nKlimatske promene kako u Srbiji tako i na većem delu Balkana osećamo već duže vreme, a od početka ove godine susreli smo se sa konstantnom smenom oblaka i sunca, kiše i susnežice na planinama, čak i tokom proleća.


26. novembar 2020. predsednik Narodne skupštine Republike Srbije Ivica Dačić\nIvica Dačić primio je mnogobrojne čestitke povodom izbora na mesto predsednika Narodne skupštine Republike Srbije, a čestitke i uspeh u radu predsedniku Narodne skupštine poželeli su i predsednik predstavničkog Doma Nacionalne skupštine Republike Belorusije, državni savetnik i ministar inostranih poslova Narodne Republike Kine, predsednik Velikog državnog hurala Mongolije, ministar spoljnih poslova Republike Azerbejdžan, ministar spoljnih poslova Republike Letonije, predsednik Rigikogua, sekretar Svete stolice za odnose sa državama, državni savetnik Republike Savez Mjanmara, direktor Populacionog fonda UN za Srbiju i predstavnik Visokog komesarijata UN za Izbeglice.\nVladimir Andrejčenko, predsednik predstavničkog Doma Nacionalne skupštine Republike Belorusije istakao je u pismu čestitki Ivici Dačiću da je uveren da će njegovo bogato iskustvo državnog funkcionera i izuzetne lične osobine biti ključ za uspešan rad Skupštine Srbije.\n“Računam na Vašu aktivnu podršku razvoju međuparlamentarne saradnje Belorusije i Srbije, kao i jačanje prijateljskih međudržavnih odnosa i uzajamno korisne saradnje”.\nDržavni savetnik i ministar inostranih poslova Narodne Republike Kine Vang Ji uputio je Ivici Dačiću tople čestitke na izboru za predsednika Narodne skupštine Republike Srbije i poželeo mu puno novih i velikih uspeha na važnoj funkciji na kojoj je postavljen.\n“Vi ste veliki prijatelj kineskog naroda. Dali ste veliki doprinos razvoju kinesko-srpskih odnosa i saradnje ministarstva spoljnih poslova naše dve zemlje. U februaru ove godine, u specijalnim trenucima kada se kineski narod borio protiv virusa Kovid 19, učinili ste posetu Kini i time dali snažnu podršku kineskoj strani. Kineska strana će to zauvek pamtiti. Uveren sam da ćete se na novoj funkciji i dalje zalagati za unapređenje prijateljstva Kine i Srbije i razmene i saradnje u različitim oblastima”.\nGombožav Zandanišatar, izrazio je u ime Velikog državnog hurala Mongolije i u svoje ime iskrene čestitke povodom izbora za predsednika Narodne skupštine Republike Srbije.\n“Čvrsto verujem da će saradnja između zakonodavnih organa naših naroda imati suštinsku ulogu u jačanju prijateljskih odnosa Mongolije i Srbije. Biće mi drago da sarađujem sa Vašom Ekselencijom kako bismo dalje razvijali bilateralne odnose i saradnju, posebno odnose i veze između naša dva parlamenta”, istakao je Gombožav Zandanišatar.\nEdgar Rinčevič je u svom pismu upućenom Ivici Dačiću rekao da mu upućuje izraze zahvalnosti za uspešnu saradnju koju su ostvarili dok je vršio funkciju ministra spoljnih poslova.\n“Drago mi je što smo, tražeći zajedničke interese. Uspeli da održavamo i dalje jačamo prijateljske odnose između naših dveju zemalja i ministarstva. Želeo bih da iskoristim ovu priliku da izrazim iskrene čestitke povodom Vašeg stupanja na dužnost Narodne skupštine Republike Srbije i da Vam poželim puno uspeha”, rekao je ministar spoljnih poslova Republike Letonije.\nPredsednik Rigikogua Hen Poluas je u ime Rigikogua i u svoje lično ime izrazio iskrenu zahvalnost i poželeo Ivici Dačiću sve najbolje povodom izbora za predsednika Narodne skupštine Srbije.\n“Ovaj uspeh je dokaz Vaših prethodnih ostvarenja i želim Vam puno uspeha u nastavku obavljanja zahtevnih dužnosti koje nova funkcija podrazumeva. Sa zadovoljstvom konstatujem da su odnosi između Srbije i Estonije bili konstruktivni i snažni, tako da postoji stabilna osnova za našu saradnju i zajedničko delovanje dve zemlje u različitim oblastima. Uveren sam da parlamentarna diplomatija igra važnu ulogu u rešavanju sve zahtevnijih izazova današnjice i još jednom bih želeo da izrazim spremnost da intenziviramo saradnju između naša dva zakonodavna tela, na nivou parlamentarnih grupa prijateljstva i pojedinačnih poslanika kada se globalna borba sa pandemijom Kovid 19 završi. Koristim i obu priliku, dragi kolega, da Vama i narodu Srbije poželim dobro zdravlje i snagu za prevazilaženje globalne krize”, istakao je Hen Poluas.\nPol R. Galager, sekretar Svete stolice za odnose sa državama izrazio je u svom pismu upućenom predsedniku Narodne skupštine Ivici Dačiću iskrenu zahvalnost na odličnoj saradnji i prijateljstvu, prisećajući se srdačnih sastanaka i razgovora koje su vodili proteklih šest godina što je pomoglo da se ostvare snažniji odnosi između Republike Srbije i Svete stolice i da se prepoznaju mnoge oblasti istinske bilateralne saradnje.\n“Uveren sam da ćete na položaju predsednika Narodne skupštine Republike Srbije, centra demokratije Vaše zemlje, nastaviti svoj dragoceni rad u srpskim institucijama. Uz najbolje želje u Vašoj novoj ulozi kao Predsednik Narodne skupštine Republike Srbije, molim Vas, Vaša ekselencijo, prihvatite izraze najdubljeg poštovanja”, istakao je sekretar Svete stolice za odnose sa državama.\nMinistar spoljnih poslova Republike Azerbejdžan Džejhun Bajramov je istakao zahvalnost na ogromnom doprinosu razvoju uspešnih odnosa između Azerbejdžana i Srbije tokom mandata Ivice Dačića kao ministra spoljnih odnosa\n“Iskoristio bi obu priliku da Vam zahvalim na ogromnom doprinosu razvoju uspešnih odnosa između naših zemalja tokom Vašeg mandata kao ministra spoljnih poslova Srbije. Verujem da će prijateljski odnos između naše dve zemlje i dalje ostati na najvišem mogućem nivou. Takođe, najiskrenije želim da Vam čestitam na imenovanju za predsednika Narodne skupštine i da Vam poželim svaki uspeh u budućem radu”.\nDržavni savetnik Republke Savez Mjanmara, Aung San Si Ći je čestitao Ivici Dačiću na dostignućima koje je ostvario na prethodnim funkcijama, kao i na izboru za važnu dužnost predsednika Narodne skupštine Republike Srbije.\n“Sa zadovoljstvom se sećam Vaše posete Mjanmaru u januaru 2019. kada smo se dogovorili da ćemo zajedničkim snagama postojeće prijateljstvo i blisku saradnju podići na novi nivo, u korist naša dva naroda. Iskreno cenim trud koji ste tokom mandata uložili kako biste očuvali prijateljske veze i proširili saradnju u raznim oblastima od zajedničkog interesa. Uveren sam da će postojeće prijateljske veze i bliska saradnja između naše dve zemlje nastaviti da cvetaju i u budućnosti. Drago mi je da ćete na novoj funkciji nastaviti da doprinosite daljem napretku naših bilateralnih veza i saradnje”, rekao je u svom pismu čestitki Aung San Su Ći.\n“Dozvolite mi da Vam kao direktor Populacionog fonda UN za Srbiju u ime Populacionog fonda UN iskreno čestitam na izboru za predsednika Narodne skupštine”, napisao je Džon Kenedi Mosoti u pismu upućenom Ivici Dačiću i istakao da Populacioni fond UN veruje da je partnerstvo sa parlamentom od suštinskog značaja kako bi se ostvarila podrška Programa delovanja Međunarodne konferencije za populaciju i razvoj i Ciljeva održivog razvoja.\n“Parlamentarci su most između naroda i njihovih Vlada, oni služe kako bi se zalagali za prava i potrebe ljudi. Kroz usvajanje i unapređenje relevantnih zakona i politika, parlamentarci pomažu da se stvori sredina pogodna za ostvarivanje ciljeva Međunarodne konferencije za populaciju i razvoj i ciljeva održivog razvoja. Rad Populacionog fonda UN u Republici Srbiji je u potpunosti u skladu sa prioritetima Vlade, deo je okvira o saradnji UN u Republici Srbiji za održivi razvoj 2021 – 2025 i generalno njime koordiniše stalni koordinator UN. Biće mi drago da se ponovo sretnem sa Vama sada u Vašem novom svojstvu, kao i da razgovaramo o načinima na koje možemo da sarađujemo u okviru novog Programskog dokumenta Populacionog fonda za Republiku Srbiju za period 2021 – 2025 u oblastima populacione dinamike”.\nPredstavnik Visokog komesarijata UN za Izbeglice Frančeska Boneli je u svom pismu čestitki upućenom Ivici Dačiću iskreno čestitala na izboru za predsednika Narodne skupštine Republike Srbije i zahvalila se na odličnoj dugogodišnjoj saradnji tokom mandata na funkciji ministra spoljnih poslova kao i na zajedničkom radu u okviru Globalnog foruma za izbeglice, gde je Srbija pokazala liderstvo, viziju i odgovornost za izbeglice.\n“Visoki komesarijat UN za izbeglice će nastaviti da lobira za jačanje međunarodne podrške i pomoći u vezi sa tehničkom ekspertizom i izgradnjom kapaciteta nadležnih državnih organa, kako bi se dalje unapredila zaštita lica koje UNHCR zbrinjava u Srbiji. Radujem se skorom susretu i budućoj saradnji”, istakla je Frančeska Boneli.


TotalCar.rs » Lotus dobio novog izvršnog direktora\n0 komentara 6016 pregleda\nŽan-Mark Gejls postao je novi CEO Lotus kompanije, prenose Proton i DRB-HICOM. Bivši direktor, Aslam Farikula, ostaće član Upravnog odbora Lotus Cars Limited kompanije i nastaviće da doprinosi rastu biznisa u budućnosti.\nNovoizabrani CEO je industrijski veteran koji je bio predsednik Citroena i Peugeota. Tokom svog angažmana u PSA Peugeot Citroen, Gejls je ostao zapažen po lansiranju Citroen DS podbrenda i restrukturaciji kompletnog prodajnog lanca. Osim toga, Gejls je bio na visokim pozicijama u Daimleru, General Motorsu i Volkswagenu.\nAslam Farikula je o svom nasledniku rekao: “Ovo je vrlo uzbudljivo vreme za Lotus, a angažman Žan-Marka nije mogao doći u zgodnije vreme, posebno kada se u obzir uzmu aktuelni planovi Lotusa. Verujemo da će, sa svojom snažnom tehničkom i menadžerskom ekpertizom i rukovođenjem, Žan-Mark moći da iznese Lotusov plan tranformacije i da će poboljšati poslovanje i mogućnosti ove kompanije.”\nNovoizabrani i bivši CEO Lotusa