MANHUNTER: Let "Crvenog Zmaja" | Preporuke Filmova\nEpoha „Novog Holivuda“, nesumnjivo najznačajniji zaokret američkog filma pod jakim uticajem francuskog „Novog talasa“, završena je oko polovine 80-ih godina 20-og veka. Pored dogmatskih rediteljskih imena ovog perioda (Stiven Spilberg, Džon Milijus, Frensis Ford Kopola, Volter Hil, Džon Karpenter…), na ivici visokobudžetnog i nezavisnog filma (češće na strani niskobudžetnog filma) balansirala je grupica reditelja kao što su Leri Koen, Džozef Ruben, Džek Šolder i dr. Sineasta koji je, sa stanovišta lične estetike, bio pozicioniran, može se reći, tačno na preseku ovih grupacija bio je Majkl Man. I on je pripadao generaciji mlađih američkih reditelja koji su se školovali na evropskom tlu. Pored Univerziteta Viskonsin, Man je dodatno brusio svoje znanje o filmu u Londonskoj Filmskoj Školi. Tokom studiranja u Engleskoj, Man je prva iskustva sticao snimajući reklame što se, kasnije, vidno odrazilo na njegov rediteljski potpis koji je predstavljao umešnu kombinaciju televizijskog i bioskopskog filma. Ovakvo opredeljenje je na tv ekranu donosilo mnogo uspeha, ali su Manovi filmovi na biskopskom platnu uvek patili od nerazumevanja širokog opsega gledalaca. Njegovi najveći uspesi na televiziji su, svakako, bile serije „Kriminalistička priča“(Crime story, 1986-1988) i „Poroci majamija“ (Miami vice, 1984-1990). Danas, ovaj serijski paket čini televizijski klasiku koji je još u to vreme nadmašio standarde televizijske produkcije. Međutim, pored producentskog rada, Man je pre toga snimio filmove kao što su „Tief“ (1981), i “The Keep“ (1983). Ali, ostvarenje koje je, sa današnje distance gledano, napravilo presek u estetskom usmerenju autentičnog filmadžije Majkl Mana je bilo „MANHUNTER“ (1986).\n„MANHUNTER“ nije bitan samo kao stilski najfinije bioskopsko izdanje Majkl Mana, već je važan i sa stanovišta filmske istorije. Naime, ovde se po prvi put pojavljuje lik nedokučivog psihopate doktora Hanibala Lektora, verovatno jednog od najkompleksnijih karaktera na filmu, koji je doneo Entoni Hopkinsu Oskara za najbolju glavnu ulogu (The Silence of the Lambs, 1991.), nakon čega je doživeo manje-više uspešne nastavke (Hannibal, Red dragon). Međutim, pojava doktora Lektora u „MANHUNTER“-u je epizodnog karaktera, ali i kao takva, pamti se po mini glumačkoj bravuri Brajana Koksa. Takođe je poznato da je „MANHUNTER“ adaptacija novele Tomasa Herisa, „Crveni zmaj“, koja je po rečima samog Majkl Mana bila nešto najbolje što je ikada pročitao. U pitanju je uzbudljiv psihološki triler o profajleru Vil Grejemu (osoba koja ima poseban dar da se identifikuje sa psihologijom ponašanja teških psihopata), koji se povukao posle hvatanja doktora Lektora, nakon čega dobija novi zadatak da pomogne u pronalaženju ubice porodica kod koga policija nikako ne može da shvati motiv. Težina zadatka zahteva od njega ponovno odvajanje od porodice i opasan ulazak u um psihopate u čemu će mu pomoći doktor Lektor koji za Grejema ima funkciju dvoseklog mača. Uloga Vil Grejema je poverena Vilijam Petersenu koji je pre toga bio zapažen u solidnom akcionom trileru Vilijam Fridkina „To live and die in L.A.“ (1985). Pored Vilijam Petersona, njegovog prijatelja, policajca Džeka, tumači Denis Farina, najpoznatiji po ulozi detektiva Majk Torela u seriji „Krimi priča“.\nSama priča iz „Crvenog zmaja“ je poslužila Majkl Manu da napravi fantastičnu audio vizuelnu sinergiju koja je kroz materijalizaciju složene psihologije svih aktera stvorila jedan ekspresivno-impresionistički doživljaj. Izjava Brajana Koksa u jednom intervjuu da suštinu atmosfere „MANHUNTER“-a čini po 50 % muzike i slike ide u prilog rečenom. Pored niza veoma detaljno postavljenih scena, ipak se treba zadržati na nekoliko njih i posebno ih analizirati. Pre toga treba skrenuti pažnju da su u većini scena dominantno korišćeni krupni planovi i srednje krupni planovi što je glavna karakteristika tv serija uključujući i duže dijaloge. Ovu profesionalnu deformaciju kao posledicu dužeg rada na televiziji Man je, možda svesno ili nesvesno, preneo i na svoje filmove što je uvek dobro prolazilo kod kritike, ali ne i na bioskopskim blagajnama. Donekle se primećuje napor kod Mana da je nastojao da ovo televizijsko breme uravnoteži sa monolozima koji su više karakteristični za film (na primer, Vil Grejem veoma često na glas razmišlja o ubici, snima svoja zapažanja na diktafon, dovodi sebe na različitim mestima u neku vrstu neurotičnog obraćanja ubici koga još uvek nije video…). Međutim, ova kombinacija televizijske i filmske tehnike se u slučaju „MANHUNTER“-a pokazala krajnje konzistentnom i funkcionalnom. To je primetnu na samom početku film koga otvara scena razgovora na plaži između Vila i Džeka (razgovor prati smenjivanje srednje krupnih planova uz dubinsku kompoziciju u zadnjim planovima). Posebno je impresivan nastavak scene dok kamera u pokretu prati razgovor između Vila i sina tokom pravljenja gnezda za mladunce kornjača (motiv kornjača nije slučajan!). Istovremeno u krajnjem gornjem levom uglu kadra vidi se kako na terasi sede Džek i Vilova žena Moli (Kim Grajst). Kamera potom beleži karatk dijalog između njih dvoje koji se završava pogledom iz sobe ka terasi gde su svi predmeti u kadru u savršenoj simetriji, nakon čega sledi scenski epilog u vidu impresivne slike mora i neba na zalasku sunca (dani porodične idile su ponovo na zalasku, prihvatanjem novog zadatka na dušu Vil Grejema spušta se novi mrak). Inače, Manova specifična simetričnost kadra je prisutna u gotovo svim važnim scenama u filmu, ali je karakteristična i za pomenute tv serije. Nemerljiv doprinos vizuelnim rešenjima je dao italijanski direktor fotografije, Dante Spinoti, koji se po preporuci poznatog producenta „MANHUNTER“-a , Dino De Laurentisa, pridružio filmskoj ekipi. Ovo je, inače, bio Spinotijev debitantski rad u Holivudu. Svoje umeće je demonstrirao u ljubavnoj sceni između Vila i Moli. „Romantično plava“ boja obasjava sobu sugerišući skoro rajski predukus bračnog para dok se istovremeno meša sa elegičnim instrumentalom u pozadini-svojevrsna slutnja da će taj raj uskoro biti narušen. Takođe, važna scena je i dijalog izmeđi Vila i doktora Lektora u zatvoru. U skučenoj zatvorskoj sobi vodi se nevidljivi psihološki rat između njih dvojice, i opet su svi predmeti u kadru u simetričnom odnosu (prostor između rešetki daje savršen okvir licima suparnika-Vil je ponovo uhvaćen zamkama Lektorovog bolesnog uma).\nCelokupna vizuelna kultura „MANHUNTER“-a je bila inspirisana delima najuticajnijeg engleskog slikara i fotografa 20-og veka, Dejvid Hoknija, koji se bavio i scenografijom. Metaforičnost Manove filmske slike je pored svog impresionističkog stila postigla i adekvatan ekspresionistički izraz u pogledu najdubljih slojeva psihe svih oponenata. Na primer, dekoracija unutrašnjosti kuće glavnog ubice Frensis Dolarhajda (Tom Nunan) ukazuje na gotovo bolesnu čistoću i red. Ogroman poster na sredini sobe, na kome je prikazano prostranstvo kamenite pustinje, jeste projekcija Frensisove duševne pustoši i njegove nemogućnosti da razvije stvarni emocionalni odnos sa ljudima zbog čega je njegov život samo scena neostvarenih snova kao i porodice koje je snimao pre ubistva. Glavan opsesija Frensisove transformacije je upravo slika „Crvenog zmaja“(u pitanju je stvarna slika engleskog slikara Vilijama Blejka iz perioda tzv. „Crnog romantizma“). Doduše, njemu se i pruža šansa da konačno napusti život snova tako što ulazi u romansu sa svojom slepom koleginicom Rebom (Džoan Alen), ali posle pogrešne percepcije jednog banalnog događaja(Rebu prati kolega sa posla i u jednom trenutku se približava njenom licu da skine trepavicu sa njenog oka, Frensis to gleda sa strane i pred njegovim očima se stvara iskrivljenu slika stvarnosti misleći da se Reba poljubila sa kolegom), Frensis ponovo uranja u svoj destruktivni svet snova odakle nema više povratka.\nPored specifičnog vizuelnog stila, druga ništa manje važna komponenta „MANHUNTER“-a je primena izvanredne atmosferične elektronske muzike. Originalne muzičke teme su komponovali Mišel Rubini i muzička grupa “The Reds”, među kojima se posebno ističe Rubinijev instrumental “Graham’s theme”. Svoj muzički pečat filmu dale su i pozajmljene kompozicije instrumentalista svetskog formata kao što su japanski kompozitor Kitaro i Nemac Klaus Šulce, bivši član jedne od najznačajnijih “New age” grupa svih vremena, “Tangerine Dream”. Kitarova kompozicija “Seiun” (poznata i pod naslovom “Hikari No Sono”) je upravo iskorišćena u “romantično plavoj” sceni, a “Freeze”, Klaus Šulcea, u zatvorskoj sceni dijaloškog nadmetanja između Vila i doktora Lektora. Odjavnu špicu filma zatvara pesma “Heartbeat”, grupe “Red 7” čiji se stihovi direktno odnose na unutrašnje raspoloženje ubice Frensisa Dolarhajda.\nKao i svako kultno ostvarenje, koje je ovaj epitet dobilo kasnije, ni „MANHUNTER“ nije izuzetak. Od samog početka, film je nailazio na produkcijske i postprodukcijske teškoće. Prvo je producent Dino De Laurentis bankrotirao zbog loše odluke da investira u studio u Vilmingtonu koji je, već, u startu imao krupne tehničke nedostatke. Nakon toga je još lošiji menadžment zacementirao sudbinu filma tako što nije napravio dovoljan broj kopija koje bi se prikazivale u daleko većem broju američkih bioskopa. Ovaj fatalni propust je, donekle, ispravljen kada je distribuciju filma preuzeo poznati engleski producent Džeremi Tomas čijim je zalaganjem „MANHUNTER“ dobio, doduše, tek 3 godine kasnije, englesku premijeru kakvu je zaslužio još ranije. Zanimljivo je da je u istoj godini kada je bila američka premijera, „MANHUNTER” imao neku vrstu svog televizijskog klona, i to, upravo u seriji “Poroci Majamija”. Naime, u šestoj epizodi treće sezone pod nazivom “Senka u mraku” pojavljuje se ubica koji je po motivima gotovo preslikani Frensis Dolarhajd (njegove žrtve su takođe porodice po kućama sa velikim prozorima, otrgnutost od realnog sveta, bolesna želja za transformacijom). U ovom slučaju je ulogu Vil Grejema preuzeo policajac Soni Kroket (Don Džonson) koji tokom epizode na isti način gubi svoju ličnost identifikujući se na granici ludila sa psihom dotičnog ubice. Očigledno da je motiv potpune identifikacije sa umom psihopate opčinio i samog Majkl Mana, s obzirom da je bio redizajniran i na tv ekranima.\nPored svih problema, koje je ovo klasično ostvarenje Majkl Mana imalo, čini se da je još tada “Crveni zmaj” visoko uzleteo, čak toliko, da je trebalo vremena da bi se njegov let primetio. Ostaje činjenica da je Manov “Crveni zmaj” prvi udahnuo filmski život Hanibal Lektoru, ali, s druge strane, reč je o zaboravljenom klasiku triler žanra koji danas spada u obaveznu literaturu svih fanova Hanibala Lektora. Ostaje nada da će, posle svega, “Crveni zmaj” zauvek leteti filmskim nebom.


PolitiKAS: Školom timskog rada u Šapcu otvoren program za VIII generaciju - Centar za izgradnju kapaciteta\nPolitiKAS: Školom timskog rada u Šapcu otvoren program za VIII generaciju\nBeogradska otvorena škola (BOŠ) i Fondacija Konrad Adenauer (KAS) organizovali su Školu timskog rada, u hotelu „Sloboda“ u Šapcu, u periodu od 27. do 29. septembra, za polaznike i polaznice VIII generacije obrazovnog programa „PolitiKAS“.\nŠkola timskog rada bila je prilika da se polaznici i polaznice VIII generacije „PolitiKAS-a“ upoznaju kako međusobno, tako i sa organizatorima obrazovnog programa koji će narednih godinu dana pohađati. Ove godine program okuplja 25 polaznica i polaznika koji su aktivisti i aktivistkinje sedam političkih stranaka, ali su i predstavnici studentskih parlamenata i nevladinih organizacija.\nTreneri na Školi timskog rada bili su Vesna Đukić, generalna direktorka BOŠ-a, Milorad Bjeletić, izvršni direktor BOŠ-a i Vladimir Pavićević, akademski savetnik BOŠ-a.\nPolaznice i polaznici VIII generacije imali su priliku da nauče nešto više o komunikaciji i koordinaciji unutar tima, kao i konfliktima, interesima i donošenju odluka u timu. Naučili su kako se od grupe stvara politički tim, kakve uloge postoje i na koji način se donose odluke u istom. Imali su priliku da se upoznaju sa akademskim pisanjem shodno činjenici da je pisanje eseja jedna od obaveznih aktivnosti na obrazovnom programu koji pohađaju. Takođe, teme poput razvoju tima i liderstva bile su interaktivno obrađene na Školi.\nObrazovni program „PolitiKAS“ je namenjen mladim liderima iz Srbije, predstavnicima političkih stranaka desnog centra i umerene desnice i aktivistima organizacija građanskog društva koje u svom radu zastupaju te vrednosti. Cilj ovog dvosemestralnog obrazovnog programa jeste da se polaznicima pruže dodatna znanja iz oblasti savremene političke teorije i prakse koja će doprineti unapređenju njihovog političkog rada, s jedne strane i umrežavanje polaznika radi podsticanja njihove saradnje značajne za uspešnije zastupanje ideja i vrednosti njihovih organizacija, sa druge strane.


Projekat "DA SVA DECA SKAČU" - Natasa Kovacevic FoundationNatasa Kovacevic Foundation\nProjekat „DA SVA DECA SKAČU“\nDa sva deca skacu\nIZUZETNA MLADA LIČNOST DECENIJE\nObjavio Fondacija Nataša Kovačević dana 08/12/2021\nZadovoljstvo mi je da Vam predstavim projekat „DA SVA DECA SKAČU“ koji će se realizovati uz fantastičan tim ljudi @bivits_vitamini i @asko_kolasinac! Ovaj projekat je pokrenut kako bi se deci, koja su zbog povrede ili usled bolesti ostala bez noge, obezbedile dinamičke proteze. U perodu od 1. decembra do 1. aprila 2022. godine, za svaku kupljenu bočicu BiVits ACTIVA vitamina i minerala donirate po 30 dinara upravo u ovaj humanitarni fond.\nLjubav i nežnost je nešto što svaki roditelj uvek može da pruži svom detetu, ali dinamička proteza je nešto što ne može. Cena proteza je izuzetno visoka i u zavisnosti od uzrasta i dijagnoze obezbeđivanje dinamičke proteze za dete može koštati između 600.000 i 1.400.000 dinara. Obzirom da u detinjstvu telo najviše raste i razvija se, troškovi zamene proteze su finansijski teret koji mnoge porodice ne mogu sebi priuštiti.\nZato želimo da znate da od danas pa sve do 1. aprila 2022. godine, svaki put kada uzmete zdravlje u svoje ruke uz BiVits ACTIVA vitamine i minerale, radite nešto dobro i to ne samo za sebe već i za nekog drugog.\nZato, uzmi zdravlje u svoje ruke i omogući „DA SVA DECA SKAČU“!\nKOMPANIJA MORAVACEM PODRŽALA AKCIJU “DA SVA DECA SKAČU“


Fenomen post-korona razvoda - Lola\nŽivot ovih dana podseća na ekspres lonac.\nNakon pandemije, dana samoizolacije, pa i zvaničnog karantina, stvari u Kini se konačno stišavaju. Gradovi malo po malo postaju užurbani kao i pre svega, ljudi se vraćaju na poslove, život se, barem prividno, vraća u normalu. Doduše onu, u kojoj Kina proživljava novu epidemiju, koja nema nikakve direktne veze sa virusom, ali jeste njegova posledica. Epidemiju razvoda.\nŽivot ovih dana podseća na ekspres lonac. Svi su pod prevelikim pritiskom, niko ne zna koja se emocija, osećanje ili stanje krčka u onom drugom ni kad će da propišti, a ako nismo pažljivi može potpuno neočekivano i da eksplodira.\nPrema nekoliko izveštaja iz najvećih gradova Kine kao što su Šangaj, Šenžen, Gvanžu i Čengdu stopa razvoda je u tolikom porastu da su neki od zastupnika već sada bukirani do kraja aprila. Kako je Kina kao i za samu pandemiju korone bila pokazatelj i signal kako stvari mogu da izgledaju u budućnosti i šta treba i šta ne treba raditi, prirodno je očekivati da se ovakav scenario ponovi i širom sveta.\nZapravo, tako nešto je aposlutno logično očekivati i pretpostaviti i bez kineskog primera budući da život ovih dana podseća na ekspres lonac. Svi su pod prevelikim pritiskom, niko ne zna koja se emocija, osećanje ili stanje krčka u onom drugom ni kad će da propišti, a ako nismo pažljivi može potpuno neočekivano i da eksplodira. Ruku na srce, to se ne zna ni u regularnijim situacijama, kada pod jedan, nismo na udaru ovakvog stresa i anksioznosti na dnevnom i globalnom nivou, i pod dva imamo neki izduvni ventil i vankućnu aktivnost, kroz koju možemo da kanališemo svoje frustracije i osetimo barem privremeno olakšanje, bilo to odlazak na sport, ili piće sa prijateljima. U ovim danima ostali smo bez svih uobičajenih pokrivalica.\nDinamika “ja na trening, ti na piće, zajedno u bioskop, ti duže na poslu, ja na poslovno putovanje, dođu gosti, idemo na rođendan, svako po ceo dan na poslu pa jedva čekamo da ukrademo koji zajednički trenutak” više ne postoji. Trenutno niko nigde, svi zajedno i to manje više sve vreme i ovaj, po svemu neprirodan, tok svakodnevice dovodi do mnogo novih otkrića. O sebi, a i o drugima koji isto tako dolaze do novih samospoznaja, pa se negde nakon par dana tih tihih, introvertnih otkrivanja i promena, susretnemo na pola dnevne sobe kao potpuni stranci.\nTrenutno niko nigde, svi zajedno i to manje više sve vreme i ovaj, po svemu neprirodan, tok svakodnevice dovodi do mnogo novih otkrića. O sebi, a i o drugima koji isto tako dolaze do novih samospoznaja, pa se negde nakon par dana tih tihih, introvertnih otkrivanja i promena, susretnemo na pola dnevne sobe kao potpuni stranci.\nLjudi koji su uživali u svojim zaposlenim i brzim životima su se odjednom našli jedan na jedan, sa sobom i drugima, u situaciji koja je izvan svačije kontrole što može da bude priličan izvor frustracija za sve.\nTako je ova po mnogo čemu iščašena i izazovna situacija, koja se nadamo se neće ponavljati, ujedno postala pokazatelj onoga kakvi su nam odnosi zaista, šta to negujemo, i kako, i koliko zapravo poznajemo sebe i svog partnera? Kada sve nije idealno, poznato, mirno, kada smo izbačeni iz komforne zone, kada se sve ogoli i ostanemo sami, a zajedno, gde smo na skali razumevanja i poznavanja?\nSvi se osećaju jednako uplašeno i zabrinuto samo to manifestuju na drugačije načine, a mnoge svađe dolaze i zbog toga što nemamo dovoljno prostora, što se osećamo ugušenim, i preplavljeno osećanjima i emocijama, a nemamo mogućnost da zalupimo vratima i izađemo napolje da se izduvamo.\nI naravno da se neki trenutni problemi mogu rešiti sa malo kakve takve pauze, i da i sada postoji “me time” opcija koja podrazumeva zatvaranje makar i u kupatilo na barem pola sata mira i samoće, ali van toga, ovoliko vremena provedenog zajedno je izuzetan triger za neke fundamentalnije probleme, a parovi i savremeni odnosi su prodrmani, izazvani, i naterani da budu preispitani.\nIzazvani smo svi, samo što će jedni ispitivati samo sebe i otkrivati lične nesigurnosti, strahove i demone što čuče ispod kreveta, a kako smo sad po ceo dan u istom, red je pozvati ih da izađu, dok će drugi to morati da rade duplo. Da osećaju i razumeju sebe, ali to ponude i svom partneru. Oni koji ne znaju da verbalizuju svoje probleme i emocije će verovatno pre ili kasnije to morati da urade, jer ne mogu da pobegnu od njih.\nOni koji su se pravili da ne vide sve što ne štima u vezi, će sada svega postati svesni i moraće da nazovu pravim imenom i nauče da razgovaraju o tome. Oni koji grade kako treba i na dobrim temeljima, i lepim materijalom, će se takođe verovatno svađati, ali i brzo rešiti. Što ulažemo to obično i dobijamo, i ova nesvakidašnja situacija kao takva, ne može da promeni odnose i njihovu prirodu, da nešto divno i kvalitetno uništi ili nešto loše zbog prinudne blizine popravi. Samo da učini stvari jasnijim, bilo to dobro ili loše.\nbrak korona muško-ženski odnosi pademija razvod svađe veza\nZnakovi da imate dobru vezu, a da niste ni svjesni toga – “Odvojeno spavanje može biti od velike koristi”


Nova verzija Nokia Ovi Mapa, sa besplatnom navigacijom, više od milion puta preuzeta sa interneta za nedelju dana Nova verzija Nokia Ovi Mapa, sa besplatnom navigacijom, više od milion puta preuzeta sa interneta za nedelju dana – Personal magazin\nNokia je danas objavila da je od 21.januara 2010. godine, od kada je nova verzija Ovi Mapa sa besplatnom navigacijom za pešake i vozače postala dostupna putem interneta, ta aplikacija…\nNokia je danas objavila da je od 21.januara 2010. godine, od kada je nova verzija Ovi Mapa sa besplatnom navigacijom za pešake i vozače postala dostupna putem interneta, ta aplikacija preuzeta preko 1.4 milion puta. Još krajem prošle nedelje, broj preuzimanja prešao je million.\n“U proseku, svake sekunde započinje jedno preuzimanje, i tako 24 sata dnevno” kaže Anssi Vanjoki, Izvršni potpredsednik kompanije Nokia. “Kada smo najavili da će navigacija za pešake i vozače biti besplatna, znali smo da najavljujemo veliku stvar. Broj ljudi koji sada koristi svoje Nokia aparate za navigaciju, i zbog toga, traži dodatni softver, raste brže nego što smo ikada predviđali.”\nUspeh nove verzije Ovi Mapa jeste ključan korak strategije kompanije Nokia ka zauzimanju liderske pozicije kada je u pitanju tržište mapa za mobilne telefone, navigacija i sličnih servisa. Kroz investicije u kompaniju NAVTEQ, kompanija Nokia je uspela da otkloni troškove povezane sa navigacijom za vozače i pešake i ubrzano oformi ogromnu grupu korisnika kojima se mogu ponuditi nove opcije, sadržaji i servisi.\n“Ovo su odlične vesti i za kompanije sa kojima imamo saradnju na planu razvoja aplikacija. Kroz svega nekoliko dana, formirala se baza od preko 1 miliona aktivnih korisnika, zainteresovanih za nove i inovativne aplikacije kada je u pitanju navigacija” kaže Anssi Vanjoki. “Za operatere, ovo je odlična prilika da prodaju više paketa usluga za prenos podataka i kompletan paket usluga navigacije kako postojećim tako i novim kroisnicima.”\nOd 31. januara 2010. godine, pet zemalja u kojima se najčešće preuzimaju Ovi Mape jesu Kina, Italija, Ujedinjeno Kraljevstvo, Nemačka i Španija. Pet najpopularnijih Nokia uređaja na kojima se ova aplikacija instalira su Nokia 5800 XpressMusic, Nokia N97 mini, Nokia N97, Nokia 5230 i Nokia E72.\n“Ogromno interesovanje vlada za GPS navigaciju na telefonima. Procenjujemo da je krajem 2009. godine oko 25.9 miliona ljudi aktivno koristilo GPS navigaciju na svojim mobilnim telefonima.” Kaže Chris Jones, potpredsednik i glavni analitičar istraživačke kompanije Canalys.\nOd sledeće nedelje, svi noviji Nokia telefoni koji podržavaju GPS opciju, sadržaće novu verziju Ovi Mapa, u kojoj će već biti instalirane lokalne mape, sa vrhunskom pešačkom i vozačkom navigacijom, kao i parametrima za pristup na “Lonely Planet” i “Michelin travel guides” servise.\nOvi Mape pokrivaju više 180 zemalja, navigacija za pešake i vozače za 74 zemlje na 46 različitih jezika, a informacije o saobraćaju u više od 10 zemalja. Ima više od 6000 3D tačaka za 200 gradova širom sveta. “Lonely Planet” i “Michelin guides” servisi za aplikacije sadrže informacije o preko 1000 destinacija širom sveta.\nNova verzija Nokia Ovi Mapa, sa besplatnom navigacijom, više od milion puta preuzeta sa interneta za nedelju dana was last modified: February 4th, 2010 by Redakcija\nbesplatna navigacijaGPSGPS navigacijaLonely Planetmape za nokijuNAVTEQNokiaNokia 5230Nokia 5800 XpressMusicNokia E72Nokia mapeNokia N97Nokia N97 miniOVI mape


Američki republikanski senator Lindsi Grejem izjavio je za televiziju CBS da Kongres SAD namerava da uskoro pooštri sankcije Rusiji.\nAmerički strateški bombarderi stigli u Britaniju\nStrateški bombarderi B-2 "spirit" stigli su u Veliku Britaniju kako bi učestvovali u redovnim operacijama, saopštila je evropska komanda Oružanih snaga SAD.\n"Amerikanci i Kurdi da pomažu džihadistima"\nRuska vojska optužila je koaliciju predvođenu SAD da stvara bezbedne prolaze Islamskoj državi kako bi napustili područje svog uporišta u gradu Raki u Siriji.\nSAD pripremaju operaciju velikih razmera za uklanjanje Asada sa vlasti i uspostavljanje vlade koju bi kontrolisale, organizovanjem provokacija u Siriji, stalno granatirajući provladine snage, rekao...\n16:39 >> 20:47\nKomi: Ruska vlada se mešala u izbore, američka administracija laže\nSvedočenja pred odborima Senata SAD obično su dosadne i zamorne stvari koje retko uspevaju da privuku pažnju amričke i svetske javnosti, ali danas se desio izuzetak. Svedočenje bivšeg direktora...\nMekejn Komiju: Što nisi pitao Trampa šta je "ta stvar"\nRepublikanski senator Džon Mekejn pitao je Džejmsa Komija zašto je odustao od istrage o Klintonovoj, a nije odustao od istrage o Rusima.\nKoalicija koju predvode SAD izvela je novi napad na provladine snage u gradu Tanfu u Siriji i oborila bespilotnu letelicu, saopštio je portparol koalicije Rajan Dilon.\nKako Islamska država zarađuje u Evropi\nRusija raspolaže informacijama o pokušajima terorističke organizacije Islamska država da investira u projekte u Evropi putem bliskoistočnih banaka i prosledila je svoja saznanja nadležnim...\nGradonačelnik Londona odbrusio Trampu\nGradonačelnik Londona Sadik Kan izjavio je danas da ga ne zanimaju "optužujući tvitovi" američkog predsednika Donalda Trampa, koji ga je u više navrata kritikovao nakon napada u Londonu, u kojem...


Protiv Dalasa je postigao 38 poena, ali je njegov Denver na kraju ipak poražen posle dodatnih pet minuta od Dalasa Bobana Marjanovića i Luke Dončića, koji je isto ubacio 38 poena.\nMeđutim, ono što fascinira ceo košarkaški svet kada je Jokić u pitanju, nisu samo asistencije i nestvarna kreativnost, već i mirnoća u presudnim trenucima.\nNa primer sinoć, kada je delovalo da je Nagetsima pobegao poslednji voz posle pogotka Maksija Klebera na tri sekunde pre kraja regularnih 48 minuta, Jokić je uzeo stvari u svoje ruke i pogodio trojku!\nSve u svemu, statistika je jasna: Nikola Jokić je na 5-5 kada su ovakve situacije u pitanju. U poslednje dve sezone je u pet navrata uspeo da odvede Denver u produžetak ili da im donese pobedu uz zvuk sirene!\nNiko drugi u NBA ligi ne može da se pohvali takvim podatkom.\nŠteta što to večeras nije bilo dovoljno da se ostvarila konačna pobeda, jer su NAgetsi pali u produžetku, ali srpski košarkaš svakako nema za čim da žali.\nAmerikanci su oduševljeni njegovim partijama i pitaju se kakav bi to bio tim kada bi se u njemu zajedno našli Luka Dončić i Nikola Jokić?\nVIDEO: Ko kaže da Jokić ne igra odbranu?\nKo kaže da Jokić ne igra odbranu, neka pogleda ovaj snimak\nNajbolji u NBA ligi


Vesić: Beograd u martu domaćin eliti svetskog šaha - Beogradski Portal\nVesić: Beograd u martu domaćin eliti svetskog šaha\nDuga tradicija šaha u Srbiji jedan je od najvažnijih razloga zbog kojih je Grad Beograd odlučio da podrži organizaciju ovog turnira. Šah je veoma važan za naš sport, ali i za društvo u celini, rekao je zamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić na konferenciji za medije održanoj povodom organizacije FIDE gran-pri turnira, koji će biti održan od 28. februara do 14. marta u Beogradu.\nDogađaju su prisustvovali i podsekretar za sport i omladinu Nikola Rajičić, pomoćnik ministra omladine i sporta Darko Udovičić, predsednik Šahovskog saveza Srbije Dragan Lazić, direktor turnira Marijan Stričević i proslavljena srpska šahistkinja Alisa Marić.\nVesić je rekao da je Grad Beograd bez ikakvog dvoumljenja prihvatio poziv Šahovskog saveza Srbije da podrži organizaciju ovog turnira.\n– Kada nam je predsednik Šahovskog saveza Srbije pokazao ovaj projekat, nismo imali nikakvu dilemu da „stanemo iza ovog turnira”. Organizacija ovako važnog događaja je veoma korisna za Grad Beograd, za srpski šah i sport uopšte. Grad konstantno ohrabruje naše sportske saveze da se prijavljuju za organizacije ovakvih turnira. Beograd će ove godine biti domaćin Svetskog dvoranskog prvenstva u atletici, a nadam se i još jednog velikog evropskog takmičenja. Sve to naravno predstavlja promociju našeg grada i zemlje, a organizacija FIDE gran-prija je i promocija šaha. Kada mladi ljudi u svom gradu imaju priliku da uživaju u ovakvom spektaklu, onda je jasno da neko od njih dobije želju da postane deo ovog sporta – istakao je Vesić.\nOn je dodao da turnir u naš grad dovodi vrhunske svetske šahiste, njihove timove, ali i brojne novinare, što je dobro za turizam jer je Beograd grad koji nastoji da privuče što veći broj turista.\n– Beograd će i u budućnosti nastaviti da podržava organizaciju ovakvih turnira i zahvaljujem svima koji u tome učestvuju. Znamo da je u vreme pandemije bilo teško održavati nastavu u školama i nema sumnje da su deca zbog toga dosta izgubila, tako da možda ne bi bilo loše da nadležna ministarstva razmotre da uvedu šah kao predmet. Na taj način bismo sigurno dobili nove šahovske šampione koji bi sa uspehom prezentovali našu zemlju. Šah je u prošlosti bio dosta zastupljeniji u sportskim emisijama i drugim medijima i nadam se da je došlo vreme da ponovo bude tako – rekao je Vesić i u ime Grada Beograda poželeo svim igračima dobrodošlicu u Beograd.\nPredsednik Šahovskog saveza Srbije Dragan Lazić je zahvalio Gradu Beogradu i Ministarstvu omladine i sporta na, kako je rekao, velikoj podršci.\n– Podrška nam mnogo znači jer nastojimo da vratimo šah na mesto na kojem je u Srbiji bio u prošlosti. Naš krajnji cilj je da ponovo imamo generacije šahista koje će osvajati medalje na najvećim svetskim takmičenjima. Želimo da igračima obezbedimo što bolje uslove za rad i razvoj, jer mislimo da domaći šahisti nisu iskoristili sve svoje potencijale – rekao je Lazić.\nDirektor turnira Marijan Stričević je podsetio da je gran-pri jedan od tri najvažnija turnira u kalendarskoj godini, budući da se na osnovu plasmana šahisti mogu kvalifikovati za turnir izazivača, sa kojeg pobednik odlazi na meč za titulu prvaka sveta.


Poništen sporazum o sprečavanju sukoba – Nadlanu.com\nPoništen sporazum o sprečavanju sukoba\nSEUL, 27. maja 2010. (Beta-AP) - Severna Koreja objavila je u četvrtak da poništava sporazum o sprečavanju sukoba na moru sa Južnom Korejom kao odgovor na to što je Seul optužuje za potapanje južnokorejskog ratnog broda krajem marta.\nTenzije na podeljenom Korejskom poluostrvu dramatično su narasle od kada je tim međunarodnih stručnjaka prošle nedelje utvrdio da je 26. marta južnokorejski brod sa 46 mornara, potopljen torpedom ispaljenim sa severnokorejske podmornice.\nSeverna Koreja je demantovala umešanost u potapanje tog broda. Severnokorejska vojska u četvrtak je saopštila da će "u potpunosti poništiti" međukorejski sporazum čiji je cilj bio da se spreče slučajni oružani okršaji duž sporne zapadne granice u moru, gde su dve zemlje imala tri oružana sukoba.\nU saopštenju vojske se navodi da će ona "odmah uzvratiti napadom" protiv bilo kog južnokorejskog broda koji uđe u vode Severne Koreje.


Tužilaštvo najavilo saslušanja u vezi sa ikonom\nTanjug 6. januara 2021. 13:01\nSARAJEVO – Tužilaštvo BiH najavilo je da će saslušati sva tri člana Predsedništva BiH, ambasadora BiH u Rusiji i ostale koji su učestvovali u organizaciji posete Sergeja Lavrova, a u vezi ikone koju je srpski član i predsedavajući Predsedništva Milorad Dodik poklonio šefu ruske diplomatije.\nIz državnog tužilaštva za sarajevski portal Klix su podsetili da s tim u vezi formiran predmet, a na osnovu informacije ministarke spoljnih poslova u Savetu ministara BiH Bisere Turković.\n„U okviru navedenog predmeta sprovode se radnje i aktivnosti, kao i zahtevi i prikupljenje dokumentacije putem međunarodne pravne pomoći, pa će u okviru tog predmeta biti saslušan i ambasador BiH u Moskvi“, piše portal.\nTakođe biće saslušane i sve osobe koje su učestvovale u organizovanju posete Lavrova, kao i sva tri člana Predsedništva BiH, zbog, kako se navodi, „eventulanih propusta i dešavanja kojima je narušen ugled Bosne i Hercegovine“, navodi se u odgovoru Tužilaštva.\nIkona, koju je Dodik poklonio Lavrovu, vraćena je iz Moskve i nalazi se u sefu Dodikovog kabineta u Predsedništvu BiH.\nDodik je juče po izlasku iz bolnice, gde je lečen od korona virusa, optužio federalne medije da pokušavaju da „aferom“ u vezi sa ikonom prikriju dilomatski skandal dvojice članova Predsedništva BiH, Željka Komšića i Šefika Džaferovića, koji su bojkotovali susret sa Lavrovim.


Modernizacija i rekonstrukcija pruge Velika Plana – Niš – EU Project Preparation Facilities\nModernizacija i rekonstrukcija pruge Velika Plana – NišAdministrator2022-06-04T09:49:42+00:00\n| OSNOVNE INFORMACIJE O PROJEKTU VELIKA PLANA – NIŠ\nVelika Plana, Gilje, Paraćin, Stalać, Đunis, Niš (Trupale)\nGlavna železnička pruga Beograd – Niš – Preševo – granica sa Makedonijom predstavlja sastavni deo evropske železničke mreže (Koridora X) i od izuzetno velikog je značaja za domaći i međunarodni saobraćaj.\nNedostatak mreže i neadekvatno održavanje železničkih pruga u poslednjih 35 godina je glavni razlog postojanja uskih grla i lošeg kvaliteta usluga železničkog saobraćaja u Republici Srbiji. Kako bi se ublažio proces propadanja železničke mreže, i omogućio rad železničke infrastrukture u ovim uslovima, uspostavljena su ograničenja brzine koja su dovela do smanjenja kapaciteta pruge.\nPredviđene brzine se više ne postižu. Danas je prosečna dozvoljena brzina na glavnim prugama smanjena na 82 km/h, a ova teoretska vrednost u stvarnosti odgovara najbržoj prosečnoj brzini voza (prema voznom redu) koja iznosi samo 60 km/h.\nPredmetna deonica na pruzi Beograd – Niš\nKrajnji cilj razvoja železničke infrastrukture u Srbiji je integracija najvažnije međunarodne železničke pruge panevropskog koridora X kroz Republiku Srbiju, kojoj pripada deonica Velika Plana – Niš. Ovo će osigurati interoperabilnost i povezanost svih regiona Evropske unije, a ujedno i doprineti društveno-ekonomskom rastu širom Evrope. Razvoj integrisane evropske železničke mreže takođe zahteva “interoperabilnost” (tehničku kompatibilnost) infrastrukture, voznog parka, signalizacije i ostalih podsistema železničkog sistema, kao i jednostavnije procedure za autorizaciju voznog parka kroz železničku mrežu EU.\nTokom godina nacionalne železnice su razvile različite tehničke specifikacije za svoju infrastrukturu. Različite širine koloseka, standardi elektrifikacije i signalno-sigurnosni sistemi otežavaju i pritom poskupljuju kretanje voza iz jedne u drugu zemlju. Postoje konkretne EU regulative za promovisanje interoperabilnosti i prevazilaženje ovih različitosti.\nPovećanje kvaliteta i pouzdanosti železničkog panevropskog koridora X kroz Srbiju;\nSkraćivanje vremena putovanja projektovanom brzinom do 160 km/h;\nOstvarivanje uštede u vremenu za putnike usled veće efikasnosti, boljeg rada i tačnosti vozova;\nPovećanje kapaciteta pruge i saobraćaja (što će doprineti značajnom uvećanju obima putnika i tereta za 30%);\nUnapređenje bezbednosti i sigurnosti pruge instaliranjem modernog sistema signalizacije i telekomunikacija;\nPovećanje atraktivnosti železnice i povraćaj tržišnog dela izgubljenog zbog drugih vidova transporta;\nObezbeđivanje interoperabilnosti vozova u okviru panevropske železničke mreže;\nRazvoj održive multimodalne transportne mreže u jugoistočnoj Evropi;\nPovećanje konkurentnosti međunarodnog teretnog saobraćaja i njegovog potencijala za rast kao pružaoca usluga za evropsku privredu i ekološki prihvatljivu logistiku širom Evrope;\nUspostavljanje alpsko-zapadnobalkanskog koridora EU mreže za teretni saobraćaj;\nOstvarivanje ciljeva Smernica Unije za razvoj transevropske transportne mreže do 2030;\nPrimena 4. železničkog paketa sastavljenog od 6 zakonskih tekstova izrađenih sa ciljem da se uspostavi jedinstveno tržište za železničke usluge (jedinstveno evropsko železničko područje)\nRevitalizacija železničkog sektora i konkurentnost u odnosu na ostale vidove transporta;\nObezbeđivanje usaglašenosti sa Uredbom za Evropsku železničku mrežu za konkurentni transport tereta EU 913/2010.\nU okviru EU PPF programa, tim stručnjaka EU PPF8 projektne jedinice će izraditi tehničku i tendersku dokumentaciju za modernizaciju pruge Velika Plana – Niš koja uključuje sledeće dvokolosečne deonice ukupne dužine od 110km:\nVelika Plana – Gilje, dužina 50km\nParaćin – Stalać, dužina 20km\nĐunis – Niš (Trupale), dužina 40km


Novinari u studiju RFE/RL u Moskvi, april 2021.\nIz američkog Stejt departmenta saopšteno je da je sloboda štampe u Rusiji sve više ugrožena dok vlasti te zemlje Radiju Slobodna Evropa (RFE/RL) i drugim medijskim organizacijama lepe restriktivne etikete da su „strani agenti“ i razrezuju novčane kazne.\nGovoreći na brifingu za medije 29. aprila, portparol Stejt departmenta Ned Price rekao je da je ruska vlada sve više „netolerantna prema spoljnim perspektivama“ dok pokušava da ukine svako neslaganje u zemlji.\nKomentari su usledili pošto je ruski regulator za medije Roskomnadzor servis RFE/RL na ruskom jeziku kaznio novčano iznosom od skoro milion dolara poslednjih meseci zbog stotina kršenja zakona o „stranim agentima“.\n„Jasno smo stavili do znanja da ruske akcije protiv RFE/RL i drugih medijskih organizacija označenih kao takozvani 'strani agenti' odražavaju značajnu netrpeljivost i opresivna ograničenja“, rekao je Price.\nPrvi put usvojen 2012. godine i od tada je nekoliko puta proširen, zakon o „stranim agentima“ daje vlastima moć da nevladine organizacije, grupe za ljudska prava i novinske medije za koje se smatra da dobijaju strana sredstva za političke aktivnosti nazivaju „stranim agentima“.\nIzmeđu ostalog, zakon zahteva da novinske organizacije koje se finansiraju iz inostranstva označavaju sadržaj u Rusiji kao da je proizvod „stranog agenta“. Obavezna objava od 24 reči mora biti dvostruko veća od veličine fonta koja se koristi za naslov članka. Za video materijale, tekst mora zauzimati najmanje 20 procenata ekrana i prikazivati se najmanje 15 sekundi.\nTargetiranje RFE/RL izazvalo je zabrinutost da se ruska vlada možda priprema da zaustavi rad RFE/RL unutar Rusije i prisili njegove servise na ruskom jeziku i mrežu Current Time, mrežu koju RFE/RL vodi u saradnji sa Voice of America (VOA), da odu van zemlje.\n„Ako ruska vlada nastavi sa koracima da nasilno isključi RFE/RL, mi ćemo na to odgovoriti“, rekao je Price, ne precizirajući šta bi se moglo preduzeti.\nNezavisna neprofitna korporacija koja dobija sredstva od američkog Kongresa, RFE/RL odbija da se povinuje zakonu „stranog agenta“.\nPredsednik RFE/RL Jamie Fly rekao je: „RFE/RL neće biti u stavljen u situaciju da podriva slobodu govora i novinarski integritet. Nećemo dozvoliti Roskomnadzoru i Kremlju da donose uredničke odluke o tome kako angažujemo našu publiku u Rusiji“.\nPoslednjih nedelja državni sekretar Antony Blinken pokrenuo je pitanje RFE/RL sa ruskim kolegom Sergejem Lavrovom.\n„Veoma smo zaokupljeni situacijom RFE/RL sa Rusijom“, rekao je Blinken na okruglom stolu o slobodi svetske štampe 28. aprila.\n„Činimo sve što možemo da bismo bili podrška i pronašli dobar put napred. Na kraju, Moskva će uraditi šta će uraditi, ali mi se trudimo da barem na neki način budemo podrška i pomoć, čak i ako Moskva prečuje naše zagovaranje“, rekao je Blinken.


LG će predstavljati nove telefone po potrebi, a ne uvek kada to čine i rivali\nPočetnaVestiMobileMobilni telefoniLG će predstavljati nove telefone po potrebi, a ne uvek kada to čine i rivali\n12.01.2018 11:11 | 2 Mobile\nLG planira da osveži brend svoje premijum G serije telefona, međutim, izgleda da južnokorejska kompanija ima nameru da dodatno rekonstruiše svoj način poslovanja i objave telefona. Mobilna divizija kompanije je na gubitku 10 tromesečja unazad i izgleda da je LG konačno spreman da uvede neke promene.\nČo Seong-jin, potpredsednik i CEO kompanije LG Electronics, tokom CES sajma je objavio neke zanimljive informacije o budućoj mobilnoj strategiji kompanije, kao i o tome kada će biti objavljen naredni premijum telefon.\n"Predstavićemo novi smartfon kada to bude bilo potrebno. Ali to nećemo uraditi samo zbog toga što su naši rivali predsatvili svoj novi telefon. Plan je da se postojeći modeli zadrže duže, tako što će biti objavljeno više varijanti G i V serije telefona", istakao je Seong-jin.\nLG je tradicionalno objavljivao nove uređaje okvirno kada i veliki rival Samsung, mada ova najava ne znači da nove premijum LG G7 (ili pod novim brendom) i LG V40 modele nećemo videti tokom 2018. godine. Zanimljivo je da je LG CEO u intervjuu novi uređaj i dalje označavao pod G serijom, ali je ovo svakako bilo formalno, jer je rebrend linije telefona još uvek u toku, zajedno sa drugim izmenama u mobilnom sektoru kompanije.\nOdlicna vest,tako bi trebali i svi proizvodjaci,telefoni bi bili zanimljiviji,sigurno bolje dizajnirani,tako da bi se manje kvarili jer bi imali vise vremena za testiranja i drzali bi cenu bolje,ali eto,njih briga za krajnje potrosace.


Crna slika srpskog zdravstva\nSrpsko zdravstvo je, u očima ministra zdravlja, toliko uspešno da ga je sramota koliko je uznapredovalo. Pozivamo predstavnike nevladinog sektora, međunarodnih organizacija, predstavnike misije EU, OEBS-a i Crkve da posete Urgentni centar u Beogradu, neki od domova zdravlja i bolnica po unutrašnjosti. Šokiraće se kada shvate da u srpskom zdravstvu pacijenti kupuju zavoje, katetere, flastere i gaze koje stavljaju nakon vađenja krvi. Stravične prizore iz srpskih bolnica ne prikazuje državna televizija. Skoro svakodnevno ministar Lončar laže, poput Vučića o sjajnim uspesima u zdravstvu, koje je na nivou afričkih plemena, dok mu se novinarska prostitutka Ana Stamenković divi, a Lončar se njoj zahvaljuje, jer da nema njenih emisija, zdravstvo u Srbiji ne bi bilo na tako visokom nivou.\nKrajem prošle godine Ministarstvo zdravlja je uz objavljivanje epidemije malih boginja sve rukovodioce zdravstvenih ustanova u Srbiji obavestilo kako izjave za medije mogu da daju samo uz izričito odobrenje ministarstva i nakon dobijenog mišljenja iz Instituta "Batut", koji je od strane Zlatibora Lončara bio zadužen da sprovodi cenzuru po ovom pitanju.\nZbog medijskog mraka javnost je dezinformisana kako je u Srbiji registrovano preko 1.300 slučajeva oboljenja od malih boginja. Po necenzurisanim podacima Instituta "Torlak", u Srbiji, međutim, do 17. januara 2018. laboratorijski je bilo potvrđeno samo 508 slučajeva ovog oboljenja, dok se kod ostalih pacijenata radi samo o sumnji na male boginje zbog postojanja najmanje jednog indikatora (na primer - visoke temperature). "Građanska inicijativa za neobaveznu vakcinaciju" je takođe utvrdila kako je samo 37 odsto obolelih nevakcinisano, dok su ostali ili vakcinisani ili su nepoznatog statusa. Izostanak vakcinacije, očigledno, nije uzrok epidemije, na protiv.\nRedakcija Magazina Tabloid je u posedu šest izveštaja instituta "Torlak" koji su se provukli "Batutovoj" cenzuri, a iz kojih se vidi da je ova bolest izbila samo nekoliko dana po prijemu vakcine. Zbog toga stručnjaci opravdano sumnjaju kako je epidemiju izazvao vakcinalni soj virusa, odnosno da su vakcine koje se kod nas daju lošeg i neproverenog kvaliteta. Pomenuta Inicijativa već nedeljama čeka odgovor nadležnih na svoje pitanje koliko je ukupno osoba obolelo od malih boginja u roku od četiri nedelje po prijemu vakcine (koji rok kao kritični navodi i sam proizvođač).\nInicijativi se obratila i jedna majka obolelog mališana iz Beograda koja je iz razumljivih razloga tražila da joj se ime javno ne pominje. U svom pismu ona navodi: "...Ima li neko da me uputi negde, ko može da mi da odgovor za dete koje je primilo mmr pre tri nedelje i još je bolesno. Ima skoro sve simptome morbila osim osipa. Čak nas je doktorka izbacila iz ordinacije u petak i odbila da ga leči, jer nisam dala panklav detetu i kortikosteroide koje je prepisala. Osip nije karakterističan za morbile, a rezultati krvi ukazuju na virus..."\nOva majka ima sreću da je poslušala svoj unutrašnji glas koji joj je rekao da detetu ne daje prepisanu terapiju, jer je davanje kortikosteroida obolelom od malih boginja ravno ubistvu sa umišljajem. Ovaj lek se daje u slučajevima alergije, ali slabi imunološki sistem organizma tako da kod virusnih oboljenja može da bude fatalan.\nU slučaju porodilje Sabrine Marković, preminule u Nišu od komplikacija izazvanih nestručnim lečenjem, upravo se sumnja na identičnu terapiju kao uzrok smrti. Naime, kako je njena porodica obavestila javnost, njen suprug je otvoreno ordinirajućem lekaru izneo sumnju da su u pitanju male boginje (što se posthumno pokazalo kao tačno), ali je ovaj to uvređeno odbacio, jer je pacijentkinjin suprug Rom, bez ikakvog medicinskog obrazovanja.\nDoktor je zaključio kako je u pitanju alergija i veruje se da je prepisao kortikosteroide. Posle dve nedelje ovakvog "lečenja" mlada žena je preminula, što je vakcinalni lobi iskoristio kako bi pokrenuo novu histeriju i zahtevao najoštrije mere protiv onih koji se protive obaveznom vakcinisanju. Pri tome se namerno prećutkuje kako Markovićeva nije umrla zato što je dobila male boginje, već zato što je pogrešno lečena i što su joj dati lekovi koji su dodatno oslabili njen imunološki sistem.\nUmesto što se napadaju oni koji iznose sumnje u kvalitet vakcina koje se daju u Srbiji, bilo bi bolje tražiti krivičnu odgovornost za lekare koji uprkos saznanju da je proglašena epidemija malih boginja i da veliki broj pacijenata ima nekarakteristične simptome ovog oboljenja i dalje prepisuju lekove koji u tim slučajevima mogu da ubiju pacijenta, bez laboratorijske potvrde o kojoj bolesti se tačno radi.\nNi sami lekari ne veruju u kvalitet MMR vakcina niti u to da one mogu da spreče oboljenje od malih boginja. Dr Snežana Rsovac, načelnik pedijatrijske intenzivne nege u dečijoj klinici u Tiršovoj, koja svakodnevno radi sa bebama na intenzivnoj nezi, od kojih su neka mogući prenosioci virusa morbila, niti je vakcinisana, niti je preležala ovu bolest. Uprkos svojoj izloženosti riziku da bude zaražena ona je odbijala vakcinu.\nPismo insajdera L-12\n''...Nisam u mogućnosti da se predstavim zbog pretnji koje su doživeli svi zdravstveni radnici koji žele da otkriju obim kriminala u ovoj oblasti, ali za moje navode prostom inspekcijom možete prikupiti brojne dokaze. Aleksandar Vučić je kao generalni sekretar radikala bio obavešten o kriminalu u Kliničkom centru Srbije, a time se posebno bavio dr Paja Momčilov iz radikala. Mene je lično na ovo pismo podstakao tekst u novinama da u KC Srbije nedostaje 800 miliona evra, što je sigurno tačno.Obim pljačke jeste bio veći u vreme DS, ali ni sada se ne preza od krađe, posebno iz budžeta. Na primer, javna je tajna da su se u pravnoj službi KC Srbije posle odlaska Jove Atanasijevića prale pare čak i preko doznaka zaposlenih iz KC Srbije koji su na dužem bolovanju preko fonda, kao što su porodilje i slično. Pravni referenti su bili terani od Bojane Vujošević i drugih da napumpavaju fakture i razne druge mahinacije vrše kao što su navodne potrebe za popunjavanjem radnih mesta koleginica koje su na porodiljskom i slično.\nIstina je da se ni jedna relevantna akcija prema teškim kriminalcima iz rukovodstva KC Srbije u vreme DS nije sprovela, jer su isti ti ljudi i sada zakulisno u rukovodstvu KC Srbije ili čak javno ulaskom u SNS koji jatakuje biše članove JUL, G17 i DS za teška krivična dela.\nJavno i otvoreno se medicinsko osoblje poziva na emigraciju i daju im se povoljnosti za to zbog dogovora SA STRANIM AMBASADAMA, a pre svega Nemačkom ambasadom.To je i jasan znak da su u pljački KC Srbije, posebno nove zgrade, pored naših prevejanih lopova učestvovali i kriminalci iz EU i Evropske investicione banke, ali njima to tek padne na pamet kad ih ovde obradi naša banda.\nPokojni Goran Pavlović i Zoran Petković, koji se pominju u tekstu, su bili ekonomista i pravnik u upravi KC Srbije i radili su po instrukcijama profesora Predraga Peška, koji je iz JUL prešao u DS, a iz DS u SANU, pa više nema potrebe da menja partije, jer ga Akademija štiti od hapšenja.\nNjegov Novi sindikat zdravstva je zaštitio sve najveće kriminalce u KC Srbije raznim procesima, od sindikalnih do sudskih, i kada je Zlatibor Lončar hteo da iznese sve o predsedniku tog sindikata Živoradu Mrkiću, neko iz BIA mu je rekao da ih ne dira. Lončarev mentor prof. Vladimir Đukić očima ne može da gleda Predraga Peška i njegovu bandu, ali nije izašao u susret čak ni molbi svog velikog prijatelja prof. dr Miodraga Colića da reši situaciju na plastičnoj hirurgiji, gde poverenik Peškovog sindikata, Zoran Jovanović, vrši nezapamćen kriminal već 20 godina. Iz te klinike oterano je ili otišlo 17 hirurga i preko 30 medicinskih sestara i tehničara u poslednjih 10 godina, isključivo zbog kriminalnih dešavanja koja je prof. Colić želeo da spreči, pa je zbog toga smenjen 2009. godine.\nSlučaj jeste jedinstven, ali nije mnogo bolje ni na drugim klinikama, jer kontrolu KC Srbije vrši BIA i njeni službenici koji pišu izveštaje kako je navodno sve u redu.\nPo pitanju kriminala na plastičnoj hirurgiji pre pola godine oglasio se poslanički klub radikala i postavio to pitanje u skupštini, pa je premijerka naložila Lončaru da se u pisanoj formi izjasni o tome. Kako skupštinski rad prate MUP i VBA, vojna služba je bila zainteresovana za to, jer je ta zgrada u Zvečanskoj ulici bila nekada vojna bolnica, sa još uvek katastarski nerazjašnjenom situacijom.\nPoslednji premeštaj iz te bolnice je bio prelazak docenta Račića u polikliniku sa obimnom dokumentacijom, šta je sve doživeo od Zorana Jovanovića i njegove bande i priloženim rešenjem Zaštitnika građana u korist dr Račića. Posebno zanimljiv detalj su bila dokumenta Zorana Jovanovića iz kojih se vidi da je on hrvatski državljanin sa neurednom prijavom boravka u Srbiji, a da mu je sin američki državljanin.\nAgent vojne službe I.M. došao je do te skupštinske dokumentacije i dostavio je direktoru VBA koji ga je odmah zvao na razgovor i rekao da se ne petlja u KC Srbije, jer je predsednik republike tu bolnicu stavio pod nadležnost BIA. S obzirom da je I.M. imao jako loše lično iskustvo sa rukovodstvom KC Srbije i ličnih problema s njima, prosledio je sve ambasadama i vojnim atašeima sa kojima je u kontaktu, jer je video da nema pomoći svoje države, a da su u kriminal u KC Srbije upetljani i stranci..."


TotalCar.rs » Cena benzina zapalila Ameriku\ncene, gorivo, novo, SAD\n0 komentara 5228 pregleda\nRast cena benzina na oko 1,25 dolara za litar uzburkao američku javnost i postao politička tema u predizbornoj kampanji. Prosečna američka porodica godišnje troši oko tri hiljade litara benzina.\nPoskupljenje benzina u Sjedinjenim Američkim Državama postalo je politička tema predsedničke kampanje, jer izaziva veliko nezadovoljstvo mnogih vozača.\nCena benzina u nekim delovima zemlje premašuje pet dolara za galon, što je oko dolar i 25 centi za litar. Premda je to jeftinije nego u mnogim zemljama, poskupljenje benzina postaje, kako konstatuje Glas Amerike, političko pitanje.\nTo je zbog toga što prosečna američka porodica godišnje troši oko tri hiljade litara i mnogi birači traže da izabrani zvaničnici preduzmu akciju.\nPromenljive cene goriva primoravaju velike potrošače energije kao što su avio-prevoznici, da sklapaju ugovore koji im daju pravo da kupuju gorivo po određenoj ceni u određenom trenutku, da bi cene u budućnosti bile izvesnije. Međutim, drugi investitori kupuju i prodaju takve ugovore u potrazi za profitom, bez namere da se late isporučivanja nafte.\nAmerički eksperti preporučuju različite načine smanjenja cena, od puštanja u promet rezervi nafte, do ograničavanja tržišnih špekulacija.\nKritičari kao što je Mark Kuper, iz Američke potrošačke federacije, nazivaju takve investitore špekulantima, jer ulaganjem novca u tržište povećavaju tražnju i nanose štetu potrošačima. Špekulisanje je povećalo cenu nafte sa 70 dolara na više od stotinu.\nKuper kaže da bi bolji poreski zakoni smirili tržišta davanjem prednosti dugoročnim investicijama, dok bi bolja regulativa mogla da ograniči broj ugovora koje bi mogli da drže špekulanti i ograniči vreme u kojem bi mogli da sklapaju ugovore.\nMeđutim, drugi stručnjaci kažu da na povećanje cena utiče zategnutost sa Iranom zbog sumnje da razvija nuklearno oružje, jer bi ekonomske sankcije ili vojni sukob mogli da prekinu izvoz tog velikog proizvođača nafte.\nMohsin Kan iz Petersonovog instituta za međunarodnu ekonomiju kaže da strah od nestašice goriva igra veću ulogu nego špekulisanje sa sadašnjim cenama.\nOn kaže da bi Vašington mogao da utiče na smanjenje cena otvaranjem američkih strateških rezervi nafte, kojima bi se nadoknadio manjak u slučaju sukoba sa Iranom.


Naslovna - ratusrbiji.rs - Jeste se desilo\n/jeste se desilo\nSajt ratusrbiji.rs ima za cilj da informiše i obrazuje o postojanju ratnih zločina i drugih teških kršenja ljudskih prava u periodu od 1991. do 2001. godine na teritoriji Srbije.\nDekonstrukcijom zvaničnog narativa da država Srbija nije umešana u ratni raspad SFR Jugoslavije, kao i da se zločini nisu događali u Srbiji, želimo da podsetimo na odgovornost države Srbije, ali i na žrtve niza zločina koje su danas nepriznate i nepoznate srpskom društvu.\nInteraktivna mapa daje uvid u rasprostranjeno i sistemsko činjenje zločina na teritoriji Srbije.\nBaza znanja sajta ratusrbiji.rs sastoji se od analiza koje se oslanjaju na niz dokumenata, sudski utvrđenih činjenica, članaka i publikacija koje ukazuju na oblike nasilja i zločina, kao i forme otpora nasilju i ratu na teritoriji Srbije (1991-2001).\nTajne masovne grobnice u Srbiji\nLogori za Bošnjake u Srbiji tokom devedesetih godina\nParavojne jedinice u Srbiji\nAnalize aktuelnih tema\nSrđan Gojković Gile, osnivač i frontmen Električnog orgazma za REMARKER o projektu Rimtutituki: Bili smo deca Jugoslavije\nSvedočenja porodica žrtava, svedoka i preživelih proterana su iz javnog govora, a umesto njh ratni zločinci i nekadašnji huškači rade na radikalnom zaboravu i negiranju zločina.\nShodno tome, poseban deo sajta ratusrbiji.rs predstavljaju svedočanstva žrtava ratnih zločina u najširem smislu.\nDečiji duks, predmet ekshumiran iz masovne grobnice u Batajnici koji je bio dokaz u predmetu Đorđević pred MKSJ.\nRezultat oružanih sukoba na području bivše SFR Jugoslavije u periodu od 1991. do 2001. godine je nasilna smrt 130 hiljada osoba, dok se više od 10 hiljada ljudi i dalje vodi kao nestalo. Zvaničnici i institucije Republike Srbije od početka ratnih sukoba do danas, uz retke izuzetke, negiraju učešće oružanih snaga SRJ i Srbije u ratnim sukobima u Hrvatskoj i Bosni i Hercegovini, kao i postojanje ratnih zločina na teritoriji Srbije koji su usko povezani sa ovim oružanim sukobima.\nKao kontrapunkt zaboravu na ratne strahote, platforma ratusrbiji.rs imaju za cilj da – kroz povezivanje sudski utvrđenih činjenica, zvaničnih podataka državnih i međunarodnih institucija, izjava svedoka, preživelih i porodica žrtava, kao i javno dostupnih podataka koje su prikupile organizacije civilnog društva u Srbiji – informiše i obrazuje sve zainteresovane o postojanju tajnih masovnih grobnica, logora i torture, ubistava i progona nad pripadnicima manjina, prisilnih mobilizacija, zločinima paravojnih jedinica kao i kršenjima ljudskih prava u Preševskoj dolini u periodu od 1991. do 2001. godine u Srbiji.


Zbog infekcije ili izolacije, 180 zdravstvenih radnika u Leskovcu trenutno ne radi - juGmedia\nNa današnji dan 180 zaposlenih zdravstvenih radnika u Leskovcu nije u mogućnosti da radi usled infekcije, kontakta ili izolacije, a slobodni kapaciteti Kovid bolnice su na izmaku, broj zaraženih u odnosu na broj testiranih se ne smanjuje, tako da postoji rizik od prepunjavanja ukoliko se nastavi ovaj negativan trend, saopštio je danas komandat Štaba Goran Cvetanović.\nPodsetio je da su službe za urologiju i neurologiju priključene kovid sistemu, pa je sada smeštajni kapacitet 235 ležaja, ali veliki problem predstavlja činjenica da, nažalost, sve veći broj lekara i medicinskih sestara nije u mogućnosti da radi.\n„Svedoci smo da je virus sve zastupljeniji i zbog toga ćemo na današnjoj sednici saslušati procenu nadležnih zdravstvenih institucija kako bi našim sugrađanima predočili trenutno stanje i upozorili ih da budu na oprezu“, dodao je Cvetanović.\nDirektorka Zavoda za javno zdravlje Leskovac Aleksandra Nikolić iznela je podatak da je od 30. novembra do 14. decembra registrovano 1.155 slučajeva zaraze korona virusom što čini 35, 29 procenta od ukupnog broja obolelih od početka epidemije.\n„Zbog naglog priliva velikog broja pacijenata na bolničkom lečenju prošireni su kapaciteti Kovid bolnice za 44, 5 procenta. Takođe, zbog porasta broja osoba za pregled u Kovid ambulatni, 4.501 osoba za prethodne dve nedelje, povećan je broj ekipa lekara i sestara u Domu zdravlja Leskovac, odnosno prošireni su kapaciteti ambulante“, kazala je Nikolićeva.\nMeđu obolelima, kako je rekla direktorka, i dalje je na prvom mestu radno aktivno stanovništvo koje čini 64, 95 posto.\n„U poslednjih 15 dana je došlo do pogoršanja epidemiološke situacije na teritoriji grada Leskovca, a kako bi se sprečilo dalje širenje virusa u populaciji, kako bismo zaustavili porast broja obolelih ponovo naglašavamo značaj poštovanja svih propisanih mera i njihova rigorozna kontrola“, poručila je Nikolićeva na današnjoj sednici Kriznog štaba za vanredne situacije grada Leskovca.\nOd početka epidemije, od marta meseca, na teritoriji Jablaničkog okruga potvrđeno je 5.232 slučaja kovida 19, od toga sa teritorije grada Leskovac 3.272, sa teritorije opštine Vlasotince 1.100, iz Lebana 445, iz Medveđe 277, Bojnika 149 i Crne Trave 7 osoba.\n14.12.2020. u 15:16\nDa li je bila neka edukacija osoblja o korišćenju respiratore?


Niška televizija » Socijalna davanja za 2014. bez umanjenja (VIDEO)\nSocijalna davanja za 2014. bez umanjenja (VIDEO)\nObjavljeno 03.12.2013. 15:44\nJedina stavka u budžetu grada Niša za 2014. godinu, koja nije pretrpela umanjenje, jeste linija socijalnih davanja, rekli su Ljubivoje Slavković, zamenik gradonačelnika, i Branislav Ranđelović, gradski većnik, na svečanosti povodom 3. decembra, Svetskog dana osoba sa invaliditetom u Regionalnom centru za profesionalni razvoj zaposlenih u obrazovanju.\nZa Materijalno najugroženije građane, kao i 13 organizacija koje okupljaju osobe sa invaliditetom, biće dovoljno para u budžetu grada Niša za narednu godinu. Uštede u gradskoj kasi neće pogoditi najsiromašnije, rečeno je na svečanom prijemu povodom 3. decembra, Međunarodnog dana osoba sa invaliditetom .\nPoslednjih godina, posle donošenje ključnih zakona koji regulišu status invalidnih lica, puno toga urađeno je na poboljšanju njihovog socioekonomskog statusa, ali još uvek ima dovoljno prostora da institucije lokalne samouprave brže i efikasnije sprovode podzakonske akte, ali i sopstvene odluke, kako bi se osobama sa invaliditetom olakšao svakodnevni život, obrazovanje i rad.\nSvečani prijem u Regionalnom centru, kao i direktan kontakt članova niških udruženja osoba sa invaliditetom sa predstavnicima gradskih institucija, govori u prilog činjenici da grad Niš nastavlja politiku inkluzije i socijalno odgovornog ponašanja prema osobama sa invaliditetom.\nKoalicija za Niš: Primedbe nakon Skupštine (VIDEO)


Prva sjednica Vijeća ministara BiH u novom sazivu biće održana danas, a na predloženom dnevnom redu je odluka o privremenom finansiranju institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za prvi kvartal iduće godine.\nVijeće ministara trebalo bi da razmatra zajedničku socio-ekonomsku reformu za period 2019. – 2022. godina.\nNa predloženom dnevnom redu su i prijedlog odluke o izmjenama i dopuni Odluke o odobravanju projekta “Izgradnja graničnog prelaza Bratunac – Ljubovija”, te Informacija o projektu izgradnje graničnog prelaza Svilaj.\nVijeće ministara trebalo bi da donese odluke o imenovanjima svojih odbora za unutrašnju politiku i za ekonomiju. Predviđeno je i donošenje zaključka o imenovanju predstavnika BiH u međunarodnim finansijskim institucijama – Svjetskoj banci, Međunarodnom monetarnom fondu i Evropskoj banci za obnovu i razvoj.\nPred novim ministrima trebalo bi da se nađe i Nacrt ugovora o finansiranju dionica Koridora “Pet ce” Poprikuše-Nemila i Tarčin-Ivan, između BiH i Evropske investicione banke.\nMinistri bi trebalo da se izjasne i o prijedlogu predsjedavajućeg Vijeća ministara Zorana Tegeltije o potrebi otvaranja za javnost sjednica ove institucije.\nVijeće ministara BiH usvojilo Revidiranu strategiju o ratnim zločinima


/ U žiži / SBB: Nikada više nećemo ući u koaliciju s Bakirom Izetbegovićem\nklix.ba21.07.2017. u 15:05\nOni ističu da u svom ratu protiv svih, Bakir Izetbegović iznova dokazuje da mu sklonost istini apsolutno nije poznata.\n“Nakon antologijske laži o 100.000 zaposlenih te morbidnog laganja žrtvama genocida u Vijećnici, Izetbegović uporno plasira neistinu da su koalicioni odnosi sa SBB-om praktično prestali jer je SBB imao lošiji izborni rezultat pa su shvatili da im je bolje da budu dalje od SDA”, piše u saopćenju za javnost.\nKako kažu, istina je potpuno suprotna: SDA i SBB su dobili 33 zajednička općinska načelnika, a broj SBB-ovih vijećnika je za nas vrlo zadovoljavajući. Oni navode da je problem u koaliciji nastao kada je definitivno utvrđeno da je Bakir Izetbegović idejni tvorac montiranih optužnica protiv Radončića, gdje su Zvizdićevi bliski rođaci Čampare i procesuirani tužioci Mihajlović i Salihović bili puki operativni egzekutori.\n“Problemi s Izetbegovićem su dodatno multiplicirani i zbog nastavka njegovog višedecenijskog vlastodržačkog laganja naroda. SBB, kao odgovorna stranka, nije htjela koaliciono podržavati politiku potcjenjivanja kolektivne pameti građana. To se odnosi i na uzurpaciju OSA-e, FTV-a, a da se ne govori o tome da SBB neće dozvoliti da BiH bude poligon Erdoganove diktature u vidu uporne reprize antidržavne drskosti malog sina velikog oca”, navode iz SBB-a.\nDodaju da Izetbegović stalno lamentira da je SBB od SDA dobio ogroman broj pozicija, ali da je to laž. Ističu da je SBB pozicije dobio svojim izbornim rezultatom, a ne nečijom velikodušnošću.\n“Uz to, svi premijeri kantona i FBiH te predsjdavajući Vijeća ministara su iz SDA! Direktori Telekoma, Elektroprivrede, OSA-e, FTV-a i brojnih agencija su iz SDA, a SBB nije dobio ni 10 posto mjesta koja su s punim pravom nekada dobijali SBiH ili SDP kada su bili u koaliciji sa SDA. Velikodušnost SBB-a da uopće svoj ulazak u vlast ne dovodi u vezu sa što većim brojem dobijenih funkcionerskih pozicija, nikada se ranije nije dogodila, niti će se u tom smislu SDA-u više dogoditi od bilo kojeg hipotetičkog koalicionog partnera”, navode iz SBB-a.\nU saopćenju piše da Izetbegoviću kojem se autoritet u samoj SDA već razbio na više frakcija, a podržava ga pet familija, istina opet ništa ne znači.\n“Ratom koji on mjesecima svakodnevno otvara svuda i sa svima, pa i unutar SDA i koalicije, odlazeći Izetbegović prvenstveno želi sakriti unutarstranačku pobunu.\nSDA vrlo precizno zna da ih Bakir vodi u historijski rikverc vlastitog apsolutističkog vladanja. Ali, loša vijest za njega je da to pokušava da realizira u vrijeme kada svijet i Evropa ne žele da ga personalno vide ni na jednoj diplomatskoj destinaciji”, navode iz SBB-a.\nZaključuju da je koalicija SBB-a s Izetbegovićem pukla zbog njegovog laganja svima i upornih pokušaja da, udarcima na Radončića, uvede cenzuru određenim medijima koji nisu propagatori rezultata kojih nema i zato što otvaraju nezgodne poratne teme i otvoreno piše šta narod misli o njegovoj direktorici Sebiji.


Beta 14. novembra 2017. 22:00\nNajefikasniji u pobedničkoj ekipi bli su Spenser Baterfild i Marijus Grigonis sa po 20 poena, a po 14 su dodali Denis Kliford i Luk Sikma.\nPosle neizvesne prve četvrtine u kojoj su se ekipe smenjivale u vodjstvu, a najveća prednost jednog tima iznosila četiri poena, usledio je pad u igri crno-belih u drugoj deonici što je Alba ekipa kaznila.\nNa prvi odmor se otišlo sa dva poena prednosti za Albu, ali je nemačka ekipa do polovine druge četvrtine već imala plus deset (26:36). Izabranici Miroslava Nikolića su u jednom momentu prišli na pet poena zaostatka, ali je Alba prvo poluvreme završila serijom 9:0 za vodjstvo 40:54 na poluvremenu.\nPartizan u tim momentima nikako nije uspevao da pronadje svoju igru, ni u odbrani ni u napadu, redjali su se promašaji i greške jedna za drugom. Medjutim, crno-beli su u finišu treće četvrtine zaigrali mnogo jače u odbrani, što je dalo rezultata jer su prišli na 11 poena zaostatka.


Radionica „Zvučni snop“ - Novosadski jazz festival Radionica „Zvučni snop“ - Novosadski jazz festival\nSOŠO „Milan Petrović“, Bate Brkića bb\nFoto: Renata Koler\nMuzička radionica „Zvučni snop“ deluje u okviru tima za asistivnu tehnologiju škole ,,Milan Petrović“ iz Novog Sada.\nOsnovna misija radionice je uključivanje osoba sa invaliditetom u kulturni život zajednice kroz aktivno učešće u stvaranju i izvođenju muzike. Njeno delovanje je bazirano na upotrebi muzičkih uređaja zasnovanih na senzorskoj tehnologiji koji muziku čine dostupnom svima.\nVoditelji radionice su Žarko Sebić i Renata Koler, koji od početka 2013. godine sa polaznicima rade na njihovoj muzičkoj edukaciji i socijalnoj inkluziji kroz umetnost.\nU okviru radionice deluje orkestar ,,Dobri ljudi“, koji čine osobe sa invaliditetom. Orkestar je do sada ostvario niz zapaženih nastupa na Novosadskom džez festivalu, Harts in Harmony festivalu, Festivalu uličnih svirača i drugim manifestacijama, na kojima je nastupao sa profesionalnim muzičarima i DJ-evima. Orkestar je uradio i prateću autorsku muziku za kratki dokumentarni film ,,Kada bih mogla da biram…“, koji je bio prikazan na više svetskih (USA, Kanada, Holandija, Mađarska, Rumunija, Iran i dr.) i domaćih festivala (Martovski festival u Beogradu, Bosifest, Uhvati film i dr.), a na nekima je bio i nagrađen.\nVoditelj je Soundbeam radionice od 2013. godine.


Ponašanje: Uši su ogledalo duše - Pet Magazine\nOd petmagazine.rs - 28/03/2019\nPonašanje: Uši su ogledalo duše\nKada je reč o govoru tela psa, najčešće se fokusiramo na rep, njušku, pogled ili stav. Međutim, i uši psa nam mogu mnogo reći o njegovim osećanjima, naročito onim negativnim, ali suptilno\nStručnjaci za ponašanje pasa saglasni su da je vlasnicima nešto teže da „pročitaju” položaj ušiju svog ljubimca, ali da ako pažljivije obrate pažnju, jasno mogu da uoče šta im pas poručuje.\nPre svega, ovo se odnosi na situaciju kada pas uši savije unazad i priljubi ih uz glavu. Ovakav položaj ukazuje na neku negativnu emociju, najčešće tugu. Dešava se da psi na ovaj način ispoljavaju tugu ako vlasnik otputuje ili ako ga vodi kući dok se njegovi drugari u parku i dalje igraju.\nKada su uši postavljene unazad, pas nam na ovaj način može ukazati i na to da se boji, da ga je nešto uplašilo. Kada je uplašen, psu će najčešće i uglovi usana biti povučeni unazad, a zenice raširene.\nKada su pod stresom, psi će takođe ovako postaviti uši u kombinaciji sa dahtanjem, oblizivanjem, mišićnom tenzijom. Ovakvo ponašanje najčešće se može primetiti kod pasa koji ne vole vožnju automobilom, naročito ako kreću kod veterinara, ili kod pasa koji nisu navikli na decu, a nađu se u društvu nekoliko mališana koji su glasni i prave nagle pokrete.\nPas može povući uši unazad i kada se upoznaje s drugim psom, a prema rečima stručnjaka, to je način da se umiri i prihvati prijateljsko ponašanje drugog psa, kome su uši opuštene.\nZaštita i interesovanje\nNije retkost da pas pre nego što ujede povuče uši unazad, i to najčešće čini kako bi ih zaštitio od ugriza drugog psa. Takođe, primećeno je da će pas ovako namestiti uši i kada prilazi ženki za koju je zainteresovan.


Mićić: promene u Vojsci SCG neće ići lako\nMićić: promene u Vojsci SCG neće ići lako 05.Apr.2003, 11:00, Izvor: B92\nBeograd -- Vršilac dužnosti predsednika Srbije i član Vrhovnog saveta odbrane Nataša Mićić najavila je "velike, široke i duboke promene" u vojsci državne zajednice. Te promene neće biti samo kadrovske, a reforma celog bezbednosnog sistema je apsolutni prioritet vlasti, kazala je Mićićeva za Blic od subote. Navodeći da su vojne strukture veoma zatvorene i da reforma neće ići baš >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << "glatko", Mićićeva je, međutim, ocenila da "većina mlađih oficira shvata da je njihova budućnost i profesionalna afirmacija moguća samo kroz 'Partnerstvo za mir' i dalje evroatlanstke integracije". Mićićeva je rekla i da veruje načelniku Generalštaba Vojske Srbije i Crne Gore Branku Krgi da vojska ne čuva haške optuženike Ratka Mladića i Veselina Šljivančanina.Vršilac dužnosti predsednika Srbije najavila je da će predsedničke izbore sigurno raspisati do kraja ove godine, odnosno odmah nakon donošenja novog ustava Republike. "Budite sigurni da će do kraja godine Srbija dobiti izabranog predsednika, što znači da će ove godine svakako biti izbora", kazala je Nataša Mićić. Komentarišući eventualno formiranje komisije za ispitivanje moguće političke pozadine ubistva premijera Srbije, odnosno umešanosti neke političke stranke, Mićićeva je kazala da bi to trebalo da se ispita ali kad prođe vanredno stanje.\n05.Apr.200305.Apr.2003: Politika05.Apr.2003: B92Dan pre: 04.Apr.2003Dan pre: PolitikaDan pre: B92Dan posle: 06.Apr.2003Dan posle: PolitikaDan posle: B92


source.ba | "Danas će Želimir Lepir i Dalibor Vrećo stati na stranu ubica. Ja sam u školi učio brojati od jedan do deset, a oni izgleda broje unazad"\nPred Osnovnim sudom u Banjaluci za danas je zakazano ročište po tužbi za klevetu Đorđa Rađena protiv Davora Dragičevića, oca ubijenog mladića Davida, čija smrt još nije razjašnjena.\nRađen je Dragičevića tužio za klevetu jer je njegovo ime doveo u vezu sa ubistvom svog sina i traži odštetu u iznosu od pet hiljada konvertibilnih maraka. Pripremno ročište održano je 8. jula, bez prisustva Davora Dragičevića, koji odbija da se pojavi pred Sudom.\nNa današnjoj glavnoj raspravi trebalo bi da budu saslušani svi pozvani svjedoci, među kojima su, kako je najavljeno, predsjednik PDP-a i Anketnog odbora Narodne skupštine RS Branislav Borenović, Dragičevićev advokat Ismet Feraget, ekspert iz oblasti poligrafije Ismet Katana i novinar Slobodan Vasković.\nSvoje mišljenje o današnjem ročištu za naš portal dao je Davor Dragičević.


RTS :: Vučić: Tražićemo zajednički imenitelj i sa SAD i sa Albancima\nPolitika Vučić: Tražićemo zajednički imenitelj i sa SAD i sa Albancima\nnedelja, 15. sep 2019, 11:48 -> 20:01\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je da će se, bez obzira na odlazak Džona Boltona sa funkcije, nastaviti razgovori sa američkom administracijom kako bi se našao neki zajednički imenitelj i sa njima i sa Albancima i obezbedio trajni mir.\n"Nama Srbima se dopadao njegov stav o Kosovu i zato ne razumem toliku sreću i sladostrast kod nekih koji su oduševljeni time što on više nije savetnik za nacionalnu bezbednost", rekao je Vučić novinarima u Pranjanima gde je učestvovao na obeležavanju godišnjice operacije "Halijard".\n"Oni su direktni predstavnici američkog predsednika Trampa i Stejt departmenta. Nastavićemo te razgovore, reč je o odgovornim i ozbiljnim ljudima sa kojima nije lako razgovarati, ni pregovarati. Ali, što bi naš posao bio lak, da je lak onda bi se ljudi utrkivali svaki dan a ovako se trkaju svakih pet godina", rekao je on.\nPredsednik je rekao da ne želi da daje izjave na prečac u vezi sa Deklaracijom Stranke demokratske akcije BiH, koja želi da vrati "Republiku BiH", sa administrativnim centrom u Sarajevu.\n"Na ozbiljan način ćemo se odnositi prema tom dokumentu. Mi smo zemlja garant Dejtonskog mirovnog sporazuma, nama su mir i stabilnost najvažniji", rekao je Vučić.\nVreme da se čujemo i poštujemo, uprkos ideološkim razlikama\nVreme je da mi Srbi, osim mržnje koju smo voleli da negujemo jedni prema drugima, počnemo da negujemo međusobno poštovanje, da želimo da čujemo i saslušamo jedni druge, bez obzira na ideološke razlike, primetio je predsednik.\nNovinare je u Pranjanima, gde je Vučić prisustvovao obeležavanju 75. godišnjice operacije "Halijard", u kojoj su Srbi izveli spasavanje više od 500 savezničkih pilota, interesovalo koliko je to, osim za odnose dve zemlje, važno za sam srpski narod i prevazilaženje ideloških podela, na šta je predsednik odgovorio da je veoma važno da sami budemo spremni da slušamo i da čujemo jedni druge.\n"U mojoj porodici su ljudi stradali, jer su Srbi, a mnogi drugi su stradali na drugi način.. Ali, mislim da je vreme da mi Srbi sem mržnje koju smo voleli da negujemo jedni prema drugima, počnemo da negujemo poštovanje i da žeilmo da čujemo i saslušamo jedni druge", rekao je Vučić.\nIstakao je da je "Halijard" primer operacije kojom je Srbija stvorila svoje savezništvo sa SAD i drugim anglosaksonskim savezncima, Kanadom i Velikom Britanijom.\nProtest u rektoratu izraz nemoći\nPredsednik je poručio onima koji su protestovali ispred Rekotorata da neće biti intervencije koju priželjkuju sa idejom da pokažu da je navodno ugrožena autonomija Univerziteta.\n"Što si ti predstavnik studenata sa 31 godinom? Zamislite da moja ćerka sa 17 godina ide u jaslice da štrajkuje. Trebalo je da završiš fakultet pre sedam godina, posebno što nije bilo vojne obaveze. Sada ideš u rektorat u kratkim pantalonama", kritikovao je on.\n"Ovde u Pranjanima ne možete da vidite momke na terenu u kratkim pantalonama. Svi su obukli farmerke ili pantalone, iako su znali da će biti prijatnije u kratkim pantalonama. To je znak poštovanja", rekao je on.\nVučić je kazao da je među onima koji protestuju još jedan primerak iz Kruševca koji ima godina kao i on, a još je student.\n"Neka rade šta hoće. Samo neka Rektorat funkcioniše", zaključio je on.\nVučić o odluci DS o bojkotu: To su njihova posla\nPredsednik nije želeo da komentariše odluku Demokratske stranke da bojkotuje dolazeće parlamentarne izbore, navodeći da svako ima pravo da donese odluku kakvu želi.\n"Gipsirali" su izvršitelje koje su sami birali 2012.\nPovodom sinoćnjeg protesta ispred Komore javnih izvršitelja, predsednik je rekao da su pristalive bivše vlasti "gipsirali" sve one koje su sami birali i koji su zakletvu polagali pred ministarkom pravde bivše vlasti.\n(ponedeljak, 16. sep 2019, 07:30) - anonymous [neregistrovani]\nVeoma je vazno da se spustimo na zemlju i dobro razmislimo o trajnom resenju za mir!\n(ponedeljak, 16. sep 2019, 01:26) - Jasmina [neregistrovani]\nMoramo naći zajednički jezik i\nsa Albancima i sa Amerikancima kako bismo obezbedili trajni mir.\n(nedelja, 15. sep 2019, 13:54) - anonymous [neregistrovani]\nMada nisam siguran da je za nas pognuta glava i izgubljena teritorija baš neki narodni ideal. A drugo nemamo ništa zajedničko sa tom dvojicom.\n(nedelja, 15. sep 2019, 12:56) - Darko [neregistrovani]\nNadam se da će se takse jednom za svagda ukinuti.\nBrnabić: O mandataru odlučuje predsednik, ja sam na raspolaganju


RSF: Prava medija kršena tokom pandemije u 90 članica UN, među njima i Srbija | Autonomija\nPandemija je omogućila brojnim vladama da izmene zakone, pravila ili uvedu posebne mere koje su se posebno ticale medija\nReporteri bez granica registrovali su kršenja prava medija prilikom izveštavanja o koronavirusu u skoro 90 od 193 članice Ujedinjenih nacija od početka pandemije.\nPandemija je omogućila brojnim vladama da izmene zakone, pravila ili uvedu posebne mere koje su se posebno ticale medija.\nDok su ti „korona zakoni“ učinili lakšim način da se „zapuši“ pisanje kritičkih medija, kao u Mađarskoj, u drugim zemljama poput Kambodže, Mjanmara, Srbije i Turske oni nisu bili potrebni kako bi se novinari uhapsili zbog samo jednog članka o kovidu-19, ukazuju Reporteri bez granica.\nVlade moraju da prestanu da krive glasnika i preduzmu akcije kako bi zaštitile slobodu medija i pravo novinara da osiguraju kredibilne informacije, saopštila je ta organizacija.\nPrema navodima, nijedan od regiona sveta nije pošteđen iskušenja da ograniči ili kontroliše izveštavanje o pandemiji, a posebno je uznemirujuće da su, u pojedinim državama, predsednici ti koji su odgovorni za kršenje slobode medija.\nU Sjedinjenim Američkim Državama, Donald Tramp je verbalno napao najmanje osam novinara tokom svojih konferencija za novinare od početka pandemije, dok je brazilski predsednik Žair Bolsonaro više bio uključen u raspravu sa medijima, nego da se posveti borbi protiv kovida-19, navodi se u saopštenju.


Mikser festival: Večeras svečana dodela nagrada pobednicima međunarodnog konkursa Ghost project – CLUBBING.RS\nMikser festival: Večeras svečana dodela nagrada pobednicima međunarodnog konkursa Ghost project\nJune 2, 2012 • No Comments •Festival\nVečeras u 21 čas u hotelu Bristol biće dodeljene nagrade najboljim mladim industrijskim dizajnerima, učesnicima međunarodnog konkursa Ghost project, koji organizacija Mikser sprovodi već sedmu godinu za redom.\nOvogodišnje izdanje izložbe okuplja 104 dizajnera, a slogan ”Budi realan!”, pod kojim je sprovedeno ovogodišnje takmičenje, najavljuje pokretanje sopstvene proizvodnje (Mikser Design) i poziva dizajnere da ograničenja prihvate kao izazov.\nTokom festivala međunarodni žiri koga čine svetski priznati industrijski dizajner Konstantin Grčić, Maja Lalić, arhitekta i kreativni direktor ”Miksera”, Jelena Matić, profesor Šumarskog fakulteta na Beogradskom Univerzitetu i dizajner nameštaja, Borut Vild, grafički dizajner i profesor na Univerzitetu Singidunum, izabrao je projekte koji će se proizvesti pod novom nezavisnom etiketom Mikser Design, a nagrade će svečano dodeliti Maja Lalić.\nPosetioci Mikser festivala su mogli da pogledaju u holu hotela Bristol 104 prototipa, odabrana među više od 300 pristiglih prijava iz 30 zemalja sveta. Međunarodni konkurs Ghost Project 2012 je bio otvoren za dizajnere starosti do 35 godina, a selektovani su radovi koji unose značajne inovacije u svakodnevni život, ali čiji proces proizvodnje ne ugrožava životnu sredinu.\nTokom festivala međunarodni žiri koga čine svetski priznati industrijski dizajner Konstantin Grčić, Maja Lalić, arhitekta i kreativni direktor ”Miksera”, Jelena Matić, profesor Šumarskog fakulteta na Beogradskom Univerzitetu i dizajner nameštaja, Borut Vild, grafički dizajner i profesor na Univerzitetu Singidunum, izabrao je projekte koji će se proizvesti pod novom nezavisnom etiketom Mikser Design, a pobednike će svečano proglasiti 2. juna u 21 čas Maja Lalić.\nInicijativa Ghost Project deluje na nekoliko frontova: edukuje javnost i medije o poslovnim potencijalima i društvenoj ulozi dizajna; stimuliše razmenu među dizajnerima iz različitih kulturnih sredina; uspostavlja kanal komunikacije između mladih talenata i afirmisanih svetskih dizajnera; inicira saradnju kreativnog sektora sa proizvođačima iz zemlje i regiona.\nMikser festival: Večeras svečana dodela nagrada\npobednicima međunarodnog konkursa Ghost project\nU hotelu Bristol izloženi su i odabrani radovi selekcije Young Balkan Designers, regionalnog segmenta talent platforme koju je Mikser organizacija pokrenula sa ciljem otkrivanja, razvoja i međunarodne promocije kreativnog potencijala Balkana, sa posebnim akcentom na obnovu multikulturalne saradnje u regionu.\nIznikla iz velike Mikserove godišnje izložbe domaćih dizajnerskih nada, pod nazivom Ghost Project, inicijativaYoung Balkan Designers pokrenuta je 2009. godine sa idejom da u deset radova sublimira ono najbolje što lokalna dizajn scena može da ponudi svetskom tržištu. Prva dva izdanja projekta fokusirala su se na nacionalnu selekciju radova koji su predstavljeni na prestižnom sajmu nameštaja u Milanu, na kome su izazvali veliku pažnju stručne javnosti i medija, a potom i na Mikser festivalu gde bude interesovanje domaćih proizvođača. Inicijativa je za nepune dve godine prevazišla granice Srbije i postala prepoznatljiva platforma za otkrivanje, podršku i razmenu mladih dizajnera iz celog regiona.\nKonkurs Young Balkan Designers danas predstavlja pravu mobilizacionu snagu novih generacija dizajnera, od Beča do Atine, dok proizvođačima nudi jedinstvenu dinamičnu bazu podataka o kreativnim resursima.


Naslovna Fudbal Evropska takmičenja OGROMNI PROBLEMI: 7 igrača pod znakom pitanja za Napoli, dva nova imena...\nOGROMNI PROBLEMI: 7 igrača pod znakom pitanja za Napoli, dva nova imena među povređenima!\nCrvena zvezda u sredu od 21 čas igra svoj meč petog kola Lige šampiona u Napulju, a Vladan Milojević ima ogromne probleme sa sastavom tima.\nOd ranije je poznato da na ovom meču neće nastupiti jedan od junaka duela sa Liverpulom Dušan Jovančić. Sjajni vezista je povređen još od duela sa “Redsima”, a po saznanjima Meridian sporta taj meč je igrao pod inekcijama. Stameni vezista je verovatno završio ovu polusezonu i neće ga biti ni protiv PSŽ-a u Beogradu.\nNAJBOLJA PONUDA ZA MEČ NAPOLI – CZV\nVujadin Savić opet muku muči sa povredama i propustio je nekoliko poslednjih mečeva, tako da će njegovo mesto u srcu odbrane zauzeti Srđan Babić. Ipak u Crvenoj zvezdi se nadaju da će moći da ga oporave makar dovoljno da bi počeo meč sa klupe.\nNevolje u odbrani tu ne prestaju jer se Filip Stojković povredio u duelu sa Liverpulom i upitan je za ovaj meč, ali Milojević i za njega ima izmenu u vidu sve boljeg Marka Gobeljića.\nNi najnoviji ljubimac navijača crveno-belih Milan Pavkov nije igrao ni na jednom meču od pobede nad engleskim velikanom i ukoliko se i oporavi za ovaj meč najverovatnije će početi sa klupe.\nLIGA ŠAMPIONA – KLADI SE I ZARADI!\nProtiv Liverpula se za samo pola sata u igri povredio i Goran Čaušić i od tada nije nastupio ni minut za crveno-bele. Ovo se sve znalo i ranije, ali su se posle remija sa Radničkim u Nišu pojavila dva nova problema.\nNa povređu leđa se žali El Fardu Ben i reprezentativac Komorskih ostrva je takođe pod znakom pitanja, tako da je sve izvesnije da će Slavoljub Srnić dobiti šansu od prvog minuta, kao i na prethodnih nekoliko mečeva.\nMnogo veći je problem što se na probleme sa povredom žali i Branko Jovičić. Ukoliko ni on ne bude spreman Vladan Milojević će morati da menja formaciju, ili da na neko od mesta u sredini veznog reda stavi nekog od igrača kojima to nije prirodna pozicija.\nDo sada su tu ove sezone nekoliko puta igrali Dejan Meleg i Lorenco Ebisilio, a tu su neke nastupe zabeležili i Degenek i Gobeljić.\nPrethodni tekstSrbija sa Jovićem, Lučićem i Micićem čeka Grke u Beogradu!\nSledeći tekstFernando Alonso – poslednji krug u Abu Dabiju


Aligrudić povodom glasanja u PS SE: Moralna obaveza je da se oslušne volja većine\nBeograd - Nekadašnji šef stalne delegacije Skupštine Srbije u Parlamentarnoj skupštini Saveta Evrope Miloš Aligrudić izjavio je danas da je moralna obaveza onih koji građane Srbije predstavljaju u evropskim institucijama da oslušnu šta je većinsko raspoloženje u zemlji komentarišući različito glasanje članova srpske delegacije u PS SE.\nOn je rekao da je državni interes Srbije da se ne zamera silama kakva je Rusija i dodao da ne vidi da Srbija sebi može da dozvoli bilo kakav luksuz da se suprotstavlja ruskoj delegaciji, pogotovo ne na tako drastičan način.\n- “Nije to bio kompromis, jer da jeste, Rusi bi ostali u SE i ne bi izašli, a izlaskom su pokazali da je uvodjenej tih sankcija drastičan i čin nipodaštavanja, a nije ideja nipodaštavanje već dijalog” - rekao je Aligrudić.\nPrema njegovim rečima, kada je bio šef delegacije, bilo je uobičajeno da delegacija Srbije glasa jedinstveno kada je reč o krupnim pitanjima. Aligrudić je rekao da mu je žao što je ovoga puta glasanje o rezoluciji kojojm je ruskim parlamentarcima onemogućeno pravo glasa do januara iduće godine bilo disonantno.\nAligrudić je preneo da je razgovarao sa sadašnjom šeficom srpske delgacije u PS SE Aleksandrom Đurović i dodao da je zajednički stav SNS, DSS i SPS bio da je besmisleno bilo uvoditi bilo kakve sankcije Rusiji i da je usvojena rezolucija “jedan od seta sankcija koje je moguće uvesti”.\nOn je dodao i da se, kada nije bilo jednoglasja u delegaciji koju je on vodio, nikada nije dogodilo da neko glasa na štetu Srbije i njene pozicije, a da se kasnije to “polako krunilo i da to je činila pre svega DS, uz obrazloženje da članovi delegacije nemaju vezani mandat, da su njeni poslanici voljni da čine šta žele i da je skandal tražiti bilo kakavo usaglašavanje o glasanju”.\n(UŽIVO) U 10 gradova i opština proglašena VANREDNA SITUACIJA, nove mere Kriznog štaba u Nišu, širom sveta obolelo 11 miliona ljudi


Ponedeljak 06. Februar 2012,\nEvropske prestonice kulture 2012: Gimaraeš i Maribor\nKulturno bogatstvo i raznolikost Evrope\nSlovenački grad Maribor i Gimaraeš u Portugaliji proglašeni su za ovogodišnje prestonice kulture Evrope, što znači da će tokom ove godine različitim programima ukazivati na kulturno bogatstvo i raznolikost Evrope, kao i na njenu zajedničku istoriju i vrednosti. Gradovi kojima je ukazan ovaj prestižan položaj trebalo bi da tokom godine odraze kulturno bogatstvo i različitost, kao i da predstave svoj kulturni život i domete gradske kulture\nPrva Evropska prestonica kulture bila je Atina, proglašena 1985. godine, a dosad je ovu počasnu titulu ponelo više od 40 evropskih gradova. Prestižnu titulu u narednim godinama poneće Marsej u Francuskoj i Košice u Slovačkoj (2013), Umeo u Švedskoj i Riga u Letoniji (2014). Za period od 2015. određene su samo države čiji će se gradovi ubuduće naći na listi Evropskih prestonica kulture, a reč je o Belgiji i Češkoj (2015), Španiji i Poljskoj (2016), Danskoj i Kipru (2017), Holandiji i Malti (2018), Italiji i Bugarskoj (2019). Beograd će se za Evropsku prestonicu kulture, kako je najavljeno, kandidovati 2020. godine.\nMaribor: Pod sloganom „Čista energija“ u 2012.Maribor će kao Evropska prestonica kulture 2012. raditi pod sloganom „Čista energija“, koji je zasnovan na ideji da je kultura kreativna energija i generator razvoja i društvenog angažovanja. Maribor i okolni partnerski gradovi u Sloveniji planiraju da koriste otvorene prostore kao glavne tačke kreativnosti i uspostavljanja veza. Ceo mariborski program zasnovan je na razvoju, učenju i uključivanju svih društvenih i etničkih grupa s posebnim naglaskom na deci, starima i najugroženijoj populaciji. Cilj je razmotriti pitanje identiteta u savremenom svetu visokih tehnologija, a tema virtuelnog nasuprot realnog biće osnova za raspravu o vezama umetnosti, kulture, nauke, energije i ekonomije. U Mariboru će tokom godine biti prikazano oko 500 kulturnih premijera koje se organizuju sa ciljem oživljavanja kulture u gradu. Program u Mariboru za ovu godinu obuhvata 412 projekata i još mnogo drugih kulturnih događaja koji će biti fokusirani u četiri oblasti. Program „Terminal 12“ predstaviće vrhunsku umetnost s posebnim naglaskom na novim pristupima i na lokalnoj kreativnosti, a uključuje sve umetničke žanrove – pozorište, vizuelnu umetnost, muziku, književnost i arhitekturu. „Ključevi grada“ imaju za cilj dijalog između stanovnika grada i umetnosti, kao i potragu za novim oblicima kreativnog postojanja kroz različite događaje. „Urbane brazde“ usmerene su na društvenu marginalizovanost kroz istraživanja o društvenim i ekološkim temama koje ne upozoravaju samo na važnost koegzistencije, već pokušavaju i da uspostave kreativno i tolerantno društvo uz primere iz prakse. „Dodir života“ predstavlja multimedijalno mesto refleksije događaja u okviru programa Evropske prestonice kulture na grad i region, ali i širi evropski kontekst. Među međunarodnim aktivnostima izdvajaju se „Kulturne ambasade“, koje će se fokusirati na različite kulture u saradnji s nekoliko zemalja Evrope i sveta.Od konkretnih događaja izdvajamo nastup pijaniste Iva Pogorelića sa Zagrebačkom filharmonijom u martu, a potom i nastup ruskog državnog orkestra „Osipov“ i Mars festival mladih muzičara koji će se održati u maju. Za jun je najavljen Regionalni književni sajam, kao i Festival Lent u okviru kojeg će se održati muzički koncerti, predstave i sportske manifestacije. Početkom septembra odigrava se Festival Maribor, na kojem će publika moći da uživa u klasičnoj, etno i džez muzici. Lutkarski festival „12 x 12“ imaće svakog meseca po jednu premijeru i goste iz inostranstva.\nU Sloveniji je Maribor, inače, drugi grad po veličini, a regionalno predstavlja središte pokrajine Štajerske, koja se većim delom nalazi u Austriji. Maribor leži na reci Dravi, na mestu gde se sastaju planinski masiv Pohorje, Dravsko polje, planina Kozjak, kao i Slovenske gorice. U doba nekadašnje Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije (SFRJ), Maribor je bio privredno najrazvijeniji grad u Sloveniji. Najveća turistička atrakcija je Mariborsko Pohorje i Festival Lent, kao i poznati mariborski park sa svojim akvarijumom i terarijumom.\nGimaraeš: Društveni, urbani i ekonomski oporavak gradaPortugalski grad Gimaraeš, koji nazivaju kolevkom portugalske državnosti, promovisaće tokom 2012. kulturnu raznolikost Evrope brojnim muzičkim, filmskim, književnim, pozorišnim i umetničkim programima i projektima. Prema najavama nadležnih iz ovog grada, cilj programa je da kroz društvenu angažovanost stvore kreativnu energiju u Gimaraešu, doprinesu društvenom, urbanom i ekonomskom oporavku grada, konsoliduju njegovu ponudu kulture i stvore novi dinamičan kulturni pejzaž. Portugalski grad pokušaće da predstavi kulturu bez granica i iskoristi evropsku godinu kulture kako bi pospešio razvoj u ovoj oblasti. Tri glavne vrednosti koje će se promovisati kroz programe su „grad“, „građanstvo i participacija“ i „evropska dimenzija“.Muzički program u Gimaraešu tokom godine Evropske prestonice kulture činiće tri dela. Prvi deo podrazumeva rad na unapređenju kompetencije profesionalne umetničke produkcije ovog grada, u koju je uloženo dosta poslednjih godina, kao i na pozicioniranju grada kao međunarodnog kulturnog centra koji inspiriše i realizuje nove težnje stanovnika, naročito mladih ljudi. Drugi deo čini „Fundakao Orkestra Estudio“, projekat koji treba da pomogne u stvaranju nove publike u gradu, a čine ga istorijski koncerti, simfonijski pop koncerti i nove kompozicije. Na kraju, u planu je da se podvuče društvena dimenzija muzike, muzika kao sredstvo veselja, različitost, inkluzija i zbližavanje ljudi. U Gimaraešu tokom ove godine gostovaće i regionalni i nacionalni simfonijski orkestri, čime će posetiocima biti data mogućnost da se upoznaju s mrežom portugalskih orkestara.Filmski i audiovizuelni program dizjaniran je tako da proslavi bioskope kao neodvojive delove u sećanjima ljudi, prihvatajući sve uticaje i promene koje su nastale do danas. Filmski program imaće za cilj i da pozove inostrane autore da „proizvode“ filmska ostvarenja u ovom portugalskom gradu, ali i da se podstaknu mladi i nezavisne produkcije. Najzad, namera je i da Gimaraeš postane novi bioskopski centar, tako što će ova evropska prestonica kulture biti promoter nove infrastrukture, novih objekata, novih mogućnosti i nove publike.Grad Gimaraeš nalazi se u severnom delu Portugalije i od glavnog grada Lisabona udaljen je 365 kilometara severno, a od Portoa 55 kilometara severoistočno. Gimaraeš se naziva i kolevkom Portugala, jer je u njemu krunisan prvi portugalski kralj, a za njega se vezuje i anegdota kako je vojvotkinja od Gimaraeša učila Engleze da piju čaj. Ova vojvotkinja je, naime, u 15. veku engleskim damama nudila čaj rečenicom „para ti“, što znači „za tebe“ na portugalskom jeziku, od čega je nastala engleska reč za čaj - „ti“. Staro jezgro grada, inače, pod zaštitom je UNESKO-a kao svetska baština od 2001, kao izvanredno sačuvan primer razvoja srednjovekovnog središta u savremeni grad bogat arhitektonskom kulturnom baštinom od 15. do 19. veka, koja je sačuvala stare materijale i postupke gradnje.


Kosovske vlasti pozitivno ocenjuju veliku izlaznost Srba\nU Partešu kod Gnjilana na Kosovu, Vlada Kosova je u nedelju odrzala lokalne izbore za novu opštinsku vlast, što je po planu decentralizacije Marti Ahtisarija.\nTokom izbora je zabeležena velika izlaznost Srba od 65 odsto. Analitičari i vladini dužnosnici na Kosovu ovo ocenjuju velikim uspehom, dok sever Kosova zbog velike izlaznosti kritikuje Beograd.\nNa Kosovu, kako vlada, međunarodne institucije tako i analitičari visoko ocenjuju veliku izlaznost Srba na izbore u novoformiranoj opštini Parteš u kosovskom pomoravlju.\nNa izbore za predsednika opštine i odbornike održanim u nedelju, u Partešu je izašlo oko 65 odsto srpskih glasača, od ukupno 3508 stanovnika sa pravom glasa.\nNa osnovu rezultata nevladine organizacije Demokratija na delu, koja je nadgledala izbore, u drugi krug glasanja idu Nenad Cvetković iz građanske inicijative “Zavičaj” sa 47.4 odsto odsto glasova, i Todor Mirković iz Jedinstvene srpske liste sa 25.5 odsto. Dok je Vesna Jovanović iz Građanske inicijative za opstanak osvojila je 23 odsto, a Goran Miloshević iz Srpske socijal-demokratske stranke 4.2 odsto.\nŠef Međunarodne Civilne Kancelarije na Kosovu Pieter Faith je putem saopštenja za medije čestitao kosovskim institucijama i građanima Parteša za uspešno održane izbore. U saopštenju on još navodi da su “građani Parteša juče uzeli svoju budućnost u svoje ruke” te da “izborom rukovodstva za novoformiranu opštinu, oni su učinili da demokratija bude realnost za njih i iskoristili su svoje pravo da utiču na pitanja koja ih najviše interesuju.”\nA portparol Vlade Kosova, Memli Krasniqi, ističe da su stanovnici Parteša tokom izbora pokazali da su zainteresovani da sarađuju sa kosovskim institucijama.\n“Ovoliko velika izlaznost građana srpske zajednice na jučerašnjim izborima u Partešu je bez sumnje dobra vest koja potvrđuje postignuća institucija Republike Kosova, u shvatanju političke stvarnosti na Kosovu. Ovo je takođe dokaz da se uticaj Beograda gasi”, rekao je Krasniqi.\nUspeh za dencentralizaciju i povratak\nAnalitičar Halil Matoshi kaže da je velika izlaznost Srba dobar indikator da su Srbi sada već priznali institucije Republike Kosova.\n“Jučerasnji izbori još jednom svedoče da građani Kosova žele da sami srede svoj život, tako što biraju legalnu vlast, tako što smatraju institucije Kosova svojim institucijama, a nadam se da će se i ostale opštine, kao i sever, uskoro ubediti u to da sami izaberu demokatske organe”, kazao je Matoshi.\nI direktor kosovskog instituta za istraživanje i razvoj politika (KIPRED), Ilir Deda, kaže da velika izlaznost predstavlja uspeh za Kosovo.\n“Toliko velika izlaznost Srba u Partešu predstavlja veliki uspeh za Kosovo, za proces decentralizacije kao i uspeh za povratak Srba u kosovskim institucijama”, rekao je Deda.\nSa druge strane, lider Srba severnog Kosova, Milan Ivanović, zbog velike izlaznosti Srba na izbore koje je raspisala Vlada Kosova kritikuje vlasti u Beogradu.\n“Očigledno je da nije bilo zvanične propagande režima u Beogradu sprskih vlasti da se ovi izbori, koje oranizuju kosovske institucije, bojkotuju. Očigledno je da je narod prepušten sam sebi u Partešu, očigledno da je ovo negativno loša ocena rada Ministarstva za Kosovo i Metohiju koja nije objasnila ljudima koji žive u jedom okruženju koje se diskriminiše, koje ugrožava osnovna ljudska dela”, kazao je Ivanović.\nInace, Parteš je nova opština na Kosovu sa većinskim srpskim stanovništvom koja je formirana na bazi procesa decentralizacije, po kojem je Parteš jedna o pet novih srpskih opština na Kosovu. Izbori u Partešu su u novembru bili odloženi za jun ove godine zato što, kako se rečeno, onda nisu bili ispunjeni svi kriterijumi za njihovo održavanje.\nMUG za decentralizaciju i na severu


Ćurguz: Generala Mladića proglasiti herojem – Informer\nĆurguz: Generala Mladića proglasiti herojem\nPredsjednik Boračke organizacije Republike Srpske Pantelija Ćurguz predložio je na današnjem mitingu u Banjaluci da general Ratko Mladić bude proglašen herojem odbrambeno-otadžbinskog rata Republike Srpske.\n“Srbi su uvijek branili ono što je njihovo, a tuđe nam nije trebalo”, poručio je Ćurguz pred više od 12 000 okupljenih građana koji su došli iz svih krajeva Srpske na miting podrške generalu Ratku Mladiću.\nĆurguz je na banjalučkom Trgu Krajine predložio RS-a da odmah rebalansom budžeta odredi finansijska sredstva za potrebe odbrane optuženih za ratne zločine u Hagu – bivšeg predsjednika Republike Srpske Radovana Karadžića i bivšeg komandanta Glavnog štaba VRS generala Ratka Mladića i za optužene pred Sudom BiH.\nOn je predložio da Vlada RS naloži Centru za istraživanje ratnih zločina da odredi stručni tim za odbranu optuženih u Hagu i tim za odbranu optuženih pred Sudom BiH koji bi bio sastavljen od vrhunskih stručnjaka iz različitih oblasti.\nPredsjednik BORS-a predlaže Vladi da odmah detaljno izuči optužnice protiv Karadžića i Mladića, da istraži i argumentovano pobije navode tih optužnice, posebno za svaku tačku, prije svega, za udruženi zločinački poduhvat i genocid koji se diže na nivo organinizovan sa vrha Srpske.\n“Treba se strukom suprostaviti jednoj slici koja je godinama kroz organizovani medijski rat stvarala o srpskom narodu i pojedincima koji su ga vodili u odsutnom momentu i ukazati na sve podvale i smišljene propuste koji su činjeni svih ovih godina, kroz neke kvazi komisije koje su pod raznim pritiscima pravile izvještaje sa naručenim mišljenjem, poput komisije za Srebrenicu“, ocijenio je Ćurguz.\nOn smatra da je potrebno da sva mjesta, koja se navode u optužnici, budu detaljno istražena i argumentovano dokazana i da bude preduzeta jaka diplomatska aktivnost da bi se slika o Srbima “kao lošim momcima” mijenjala u sliku kakvi oni zaista i jesu, prije svega, pravdoljubivi.\n“Potrebno je rad Tužilaštva i Suda BiH urediti kroz zakonska rješenja sa izuzetno aktivnim učešćem u radu Evropske komisije, koja mora poštovati standarde o ravnopravnosti naroda, jer institucije BiH sadašnjim radom ugrožavaju prava srpskog naroda“, zaključio je Čurguz.\nCentralni miting podrške generalu Ratku Mladiću završen je nešto prije 13.30 časova na Trgu Krajine u Banjaluci bez incidenata.\nOdbijena žalba o izručenju Mladića