IT giganti otpuštaju štrajkače, unajmljuju firme za razbijanje štrajkova – The PRESTIGE\nGoogle je otpustio nekoliko zaposlenih koji su pozivali druge kolege na štrajk i obustavu rada.\nTakođe, Google je angažovao nekoliko kompanija koje su specijalizovane za razbijanje štrajkova. Zaposleni u ovoj kompaniji protestuju zbog uslova rada, naročito onih koji rade preko trećih formi, piše Danas.\nDa IT giganti nemaju razumijevanja za štrajkače i proteste, nije ništa novo. I Amazon se često susreće sa štrajkovima i protestima zbog loših uslova rada, i najmanjih dnevnica u cijelom sektoru.\nRanije ove godine, u Googleu su protestovali čak i bitni menadžeri i programeri, zbog polutajnog dogovora kompanije i kineskih vlasti oko izrade specijalne verzije internet pretraživača za korisnike u toj zemlji.


Devetoro zdravstvenih radnika Opšte bolnice u Ćupriji pozitivno je na virus Kovid-19 !!!\nDevetoro zdravstvenih radnika Opšte bolnice u Ćupriji pozitivno je na virus Kovid-19, izjavio je za Televiziju Pomoravlje Slobodan Gajić, direktor Opšte bolnice Ćuprija.\nU tercijalne zdravstvene ustanove KBC “Dragiša Mišović“ i KBC „Zemun“ na lečenju se nalazi troje lekara, dok se jedan lekar nalazi u kućnoj izolaciji. Dvoje medicinskih tehničara takođe je upućeno u tercijalne zdravstvene ustanove u Beogradu, dok se ostali nalaze na kućnom lečenju i pod nadzorom su infektologa. Prema još uvek nezvaničnim informacijama, kako ističe dr. Gajić, jedan od lekara sa odeljenja urologije, koji je bio pozitivan na korona virus, preminuo je usled posledica virusa. Doktor je bio primarno zbrinut na odeljenju ćuprijske bolnice nakon čega je transportovan u KBC „Zemun“ gde je preminuo.\nPogledajte video prilog TV Pomoravlje\nOd početka proglašenja pandemije Kovida-19, Opšta bolnica u Ćupriji opredelila je dve zasebne jedinice na Prijemno-trijažnom odeljenju. Respiratorna jedinica opremljena je sa dva respiratora, 5 monitora i 5 bolničkih postelja i spremna je da primi i po protokolu zbrine sve pacijente koji imaju povišenu temperaturu i respiratorne tegobe i pod sumnjom su na korona virus. Svi ostali pacijenti sa drugim somatskim stanjima zbrinjavaće se u zasebnom delu jedinice, bez mogućnosti da dođu u kontakt sa potencijalno zaraženim osobama.


Značajan napredak od prethodnog sastanka Odbora | EUME\nNaslovnica Press info Press Pregovori o pristupanju Značajan napredak od prethodnog sastanka Odbora\nMinistar Pejović je istakao da je Crna Gora od prethodnog sastanka Odbora ostvarila značajan reformski napredak, koji je potvrđen otvaranjem još dva poglavlja pravne tekovine EU i privremenim zatvaranjem jednog, te unutrašnjom spremnošću da do kraja mjeseca, na Međuvladinoj konferenciji otvori još neka poglavlja.\n“Pred nama je otvaranje još pet od trideset tri pregovaračka poglavlja s Unijom, a imajući u vidu da smo ispunili interne procedure za otpočinjanje pregovora u nizu oblasti, očekujemo uskoro i rezultate na tom polju kako bismo notirali dodatna poglavlja koja će biti otvorena u pregovorima s EU”, poručio je ministar.\n„U iščekivanju nove Strategije proširenja koja će biti objavljena februara 2018. i izvještaja za Crnu Goru koji je najavljen za proljeće 2018. zasigurno očekujemo, identifikaciju rezultata koje smo ostvarili. Očekujemo da ovi dokumenti potcrtaju napredak zasnovan na individualnim zaslugama svake od država regiona i da dobijemo dalje smjernice kako bi se omogućilo da Crna Gora, kao i druge države regiona ispune svoje obaveze i idu prema članstvu“, dodao je Pejović.\nMinistar je podsjetio da je u toku izrada novog Programa pristupanja Crne Gore EU za period 2018-2020 koji će obezbijediti jasne smjernice u zakonodavnom, strategijskom i u smislu jačanja administrativnih kapaciteta. “Posvećeni smo odgovornoj procjeni i definisanju realnih rokova za ispunjenje najpotrebnijih i najvažnijih aktivnosti u ovom dijelu u narednom trogodišnjem periodu”, istakao je Pejović.\n“U prvih devet mjeseci 2017, sprovedene su istrage protiv 63 lica za krivično djelo organizovanog kriminala, podignute optužnice protiv 43 lica zajedno sa terorizmom, te izrečeno 16 presuda. Za krivično djelo pranje novca, pokrenute su istrage protiv 24 lica i izviđaj protiv dva lica. U istom periodu, za koruptivna krivična djela u 12 predmeta protiv ukupno 54 fizičkih lica i 4 pravna lica donešene su naredbe o sprovođenju istrage. Za isti period u 8 predmeta protiv ukupno 19 fizičkih lica i 2 pravna lica podignute su optužnice, a u 3 predmeta protiv ukupno 3 lica podignuti su optužni predlozi. Pokrenuto je 20 finansijskih istraga u oblasti korupcije i organizovanog kriminala, protiv 118 fizičkih i 7 pravnih lica”, saopštio je ministar Pejović.\nHaglajtner je istakao da će princip individualnih postignuća, odnosno napretka koji ostvaruje svaka zemlja prema EU, i ubuduće opredjeljivati tempo pristupanja Uniji.\nOn je ukazao na važnost reforme javne uprave, kao pokretača koji omogućava da Crna Gora bude predvodnica u procesu pristupanja.\n„Nadamo se da će sa crnogorske strane biti iskorišten trenutni zamah koji postoji u EU, i da će to dovesti do opipljivih napredaka. Mi se radujemo budućoj saradnji i želimo da vam pomognemo na tom putu”, poručio je Haglajtner.


„Kafić Zdravić” održan u OŠ „Dragojlo Dudić” u Malom Mokrom Lugu - Beogradski Portal\n„Kafić Zdravić” održan u OŠ „Dragojlo Dudić” u Malom Mokrom Lugu\nPredstavnici udruženja „Svi na vagu”, predvođeni nutricionistom Milkom Raičević, realizovali su „Kafić Zdravić”, u Osnovnoj školi „Dragojlo Dudić“. Događaju je prisustvovao predsednik Gradske opštine Zvezdara Vladan Jeremić.\n„Ponosni smo što smo sredstvima iz budžeta pomogli realizaciju projekata čiji je cilj učenje dece zdravim načinima ishrane i nadamo se da ćemo ovakve projekte i ubuduće zajednički realizovati” – rekao je Vladan Jeremić.\nOn se ovom prilikom zahvalio Milki Raičević i direktorki škole „Dragojlo Dudić“ Danijeli Pavić što, u saradnji sa Opštinom Zvezdara, organizuju projekte koji su usmereni na razvijanje zdravog načina ishrane kod dece.\nDanijela Pavić je istakla dobru saradnju sa Opštinom i timom „Svi na vagu“ i značaj ovakvih projekata koji se bave, pre svega, prevencijom telesnih deformiteta i gojaznosti kod dece, a to je značajno kako za školu tako i njene učenike.\nMilka Raičević je rekla da se zahvaljujući Opštini realizuju dva projekta: „Zdrav svaki dan“, namenjen učenicima od prvog do četvrtog razreda, i „Zagrizi zdravo“, namenjen učenicima od petog do osmog razreda. Ona je dodala da je u „Kafiću Zdraviću” prezentovano znanje stečeno kroz predavanja i radionice ova dva projekta koji su finansirani iz budžeta Gradske opštine Zvezdara.


eksplozija | Novosti.rs\nBIO JE PRI SVESTI I VIKAO "UPOMOĆ": Detalji eksplozije u Vukovaru, neko starijem muškarcu postavio bombu!\nJEDAN stariji muškarac (73) teško je povređen jutros u Vukovaru, u eksploziji.\n19. 06. 2022. u 20:54\nEKSPLOZIJA U ZAGREBU: Oštećeni automobili i fasade\nU PREGRADSKOJ ulici u zagrebačkom naselju Trešnjevka noćas je došlo do eksplozije u kojoj nije bilo povređenih, javlja Hina.\n18. 06. 2022. u 09:38 >> 09:38\nAMERIČKI VOJNIK MINIRAO BAZU SAD U SIRIJI: Istraga vojnih agencija otkrila krivca za eksploziju\nDVE vojne agencije za sprovođenje zakona pokrenule su istragu protiv pripadnika vojne službe zbog incidenta u aprilu u američkoj bazi na istoku Sirije, saopštio je Pentagon.\n07. 06. 2022. u 17:29\nEKSPLOZIJA U HEMIJSKOJ FABRICI U SLOVENIJI: Ima povređenih - vlasti apeluju da se ne izlazi napolje (FOTO)\nDESET osoba je povređeno kada je jutros u krugu hemijske fabrike Melamin u Kočevju u Sloveniji odjeknula eksplozija.\n12. 05. 2022. u 09:41\nU RIJECI se sinoć dogodila eksplozija, a potom i požar koji se proširio na nekoliko parkiranih vozila i kontejnere za smeće, ali niko nije povređen.\nEKSPLOZIJA U HAVANI DO SAD ODNELA 26 ŽIVOTA: Među poginulima četvoro dece i trudnica, povređeno više od 70 ljudi\nNAJMANJE 26 osoba poginulo je u snažnoj eksploziji u hotelu Saratoga u centru Havane, a povređeno je više od 70 ljudi, preneo je danas AP.\n07. 05. 2022. u 18:03\nSTRADAO DEO ISTORIJE: Potresne scene u Havani nakon eksplozije u hotelu (FOTO)\nHOTEL Saratoga u Havani, koji je uništen danas nakon velike eksplozije ima dugu istoriju.\n06. 05. 2022. u 23:13\nJEZIVI DETALJI NESREĆE NA KUBI: Najmanje četiri osobe stradale u eksploziji u hotelu! (VIDEO)\nNAJMANJE četiri osobe su poginule, a više njih je povređeno u snažnoj eksploziji koja je ođeknula je danas u hotelu Saratoga u centru Havane, javila je kubanska državna televizija.\n06. 05. 2022. u 19:15\nTEŠKA NESREĆA NA KUBI: Eksplozija razorila nekoliko spratova poznatog hotela u Havani VIDEO\nVELIKA eksplozija uništila je nekoliko spratova hotela u kubanskoj prestonici Havani.\nEKSPLODIRAO BROD U ISTANBULU: Najmanje petoro povređenih (VIDEO)\nNAJMANJE pet radnika povređeno je u eksploziji na jednom brodu u brodogradilištu u Istanbulu.\n06. 05. 2022. u 10:23 >> 10:37\nEKSPLOZIJA U AUSTRIJI: Jedna osoba poginula u hemijskom postrojenju\nU JEDNOM hemijskom pogonu u austrijskom mestu Kremsu dogodila se teška eksplozija, koja je odnela jedan ljudski život.\n05. 05. 2022. u 23:42\nEKSPLOZIJA U RESTORANU BRZE HRANE U SPLITU: Uzrok nepoznat, policija na terenu\nU FAST fudu u Splitu rano jutros došlo je do eksplozije čiji uzrok za sada nije poznat, javlja Hina, pozivajući se na saznanja u policiji.\nEKSPLOZIJA BOMBE U KOMBIJU U KABULU: Najmanje jedna žrtva\nNAJMANJE jedna osoba je danas poginula, a tri su povređene u eksploziji bombe u putničkom kombiju u Kabulu, saopštili su zvaničnici.\n30. 04. 2022. u 22:31\nEKSPLOZIJA U DŽAMIJI: Poginulo više od 30 Avganistanaca\nPREMA prvim informacija više od 30 ljudi je poginulo i povređeno u eksploziji u džamiji.\n22. 04. 2022. u 15:23\nEKSPLOZIJA U POLJSKOJ: Ima poginulih\nU EKSPLOZIJAMA metana u rudniku uglja u južnoj Poljskoj poginula su četiri rudara, 21 je povređen, a sedmorica su nestala.\n20. 04. 2022. u 20:35\nEKSPLOZIJA U ISTANBULU: Evakuišu se stanari zgrada\nU ISTANBULU, u oblasti Bejoglu, jutros je odjeknula snažna eksplozija.\n18. 04. 2022. u 08:36\nEKSPLOZIJA NA TANKERU: Jedna osoba poginula, sedam povređeno u havariji u Hongkongu, uzrok nepoznat\nJEDNA osoba je poginula, a sedam je povređeno, od kojih četiri teže, u današnjoj eksploziji na naftnom tankeru u vodama nadomak Hongkonga, saopštile su lokalne vlasti.\n16. 04. 2022. u 19:03\nEKSPOZIJA TRAFO-STANICE U LESKOVCU: Veći deo grada ostao bez struje (FOTO/VIDEO)\nU TRAFO-STANICI na Bulevaru Nikole Pašića u Leskovcu došlo je do eksplozije koja je dovela do nestanka struje u dve trećine grada.\n15. 04. 2022. u 21:32\nEKSPLOZIJA U LIBANU: Najmanje jedna osoba poginula u izviđačkom centru šiitskog pokreta (VIDEO)\nNAJMANJE jedna osoba je poginula, a još sedam je povređeno u eksploziji u izviđačkom centru povezanom sa šiitskim pokretom Amal u blizini Sidona u južnom Libanu, saopštili su danas zvaničnici Rojtersu.\n12. 04. 2022. u 08:09\n07:41 ZA DAN NA BAZENU BAR 750 DINARA: Sezona na kupalištima u jeku, građani iznajmljuju "plažnu" opremu\n07:40 NARANDŽASTI METEOALARM U CELOJ SRBIJI: RHMZ izdao novo upozorenje - temperature mogu biti opasne\nU CELOJ Srbiji danas je na snazi, kako je objavio Republički hidrometeorološki zavod narandžasti meteoalarm. Istovremeno, RHMZ je jutros opet upozorio na visoke temperature, a AMSS poziva vozače na oprez zbog vrućina. Jutros u 6 sati Beograd je bio najtopliji sa 23 stepena u hladu.\n42 BRUKA I SRAMOTA U HRVATSKOJ: Popeo se na jarbol i skinuo srpsku trobojku, smetala im dok piju kafu (VIDEO)\n18 "PRIZNALI STE KOSOVO BEZ REFERENDUMA I ZAKONA": Zaharova na Vidovdan žestoko odgovorila Britancima


Potpisan sporazum o sufinansiranju zapošljavanja djece šehida i poginulih boraca TK - Bolja Tuzla\nMinistar za boračka pitanja Tuzlanskog kantona Enes Gegićpotpisao je danas Sporazum o sufinansiranju zapošljavanja djece šehida i poginulih boraca sa područja Tuzlanskog kantona sa direktorom Službe za zapošljavanje TK Senadom Muhamedbegovićem.\n„Za realizaciju ovogodišnjeg Programa planirana su sredstva u iznosu od 380.000 KM“, kazao je ovom prilikom ministar Gegić istaknuvši da će Vlada Tuzlanskog kantona obezbijediti 200.000 KM putem Ministarstva za boračka pitanja dok će 180.000 KM stići iz Federalnog zavoda za zapošljavanje.\nProgramom je predviđeno zapošljavanje djece šehida i poginulih boraca, prijavljenih na evidenciji nezaposlenih osoba. Riječ je o osobama koje aktivno traže posao,uz zasnivanje radnog odnosa na period od šest ili dvanaest mjeseci u zavisnosti da li je u pitanju srednje ili visoko obrazovanje. Služba za zapošljavanje TK sutra će raspisati javni poziv a planirani iznos trebao bi omogućiti zapošljavanje 70-tak osoba.\n„Služba ćeposlodavcu mjesečno isplaćivati iznos od 600,00 KM za osobe sa visokom stručnom spremom u trajanju od 12 mjeseci i 600,00 KM za osobe sa srednjom stručnom spremom tokom šest mjeseci“, rekao je direktor Muhamedbegović, napominjući da je to dio troškova obaveznih doprinosa ili dio neto plaće.


Реконструкција зграде Поклон збирке Рајка Мамузића\nPreuzeto sa: https://www.gradnja.rs/sanacija-rajko-mamuzic-najlepsa-novosadska-vila\nAutor teksta: Igor Conić, novembar 2017.\nGalerija likovne umetnosti poklon zbirka Rajka Mamuzića nalazi se u zapuštenom objektu kojem uskoro sledi opsežna sanacija.\nNakon adaptiranja Galerija Matice srpske i sređivanja Spomen zbirke Pavla Beljanskog, došao je red i da Galerija likovne umetnosti poklon zbirka Rajka Mamuzića, koja čini jednu celinu od tri muzeja na Trgu galerija, zasija starim sjajem. Paralelno sa izmeštanjem parkinga i uređenjem ovog trga, kao deo priprema za Novi Sad 2021, bilo je neophodno ali i logično da se objekat nekadašnje najlepše novosadske vile dostojno uklopi u tu celinu.\nNašom posetom galeriji uvideli smo da objekat zaista žudi za renoviranjem. To je opšti utisak kad se uđe u galeriju, a kada se malo bolje zagleda, primeti se da je potrebno menjati i funkcionalnost ali i ceo enterijer: podove, zidove, plafon i osvetljenje. Nameštaj, tepisi, i oprema su takođe u lošem stanju. Kako za naš portal kaže direktor galerije Mileta Poštić, „potrebno nam je da i žele s nama da sarađuju.“\nMileta Poštić, direktor Galerije likovne umetnosti poklon zbirka Rajka Mamuzića\nJedan od uzora nam je muzej Gaite Lyrique u Parizu koji je sav digitalizovan.\nTokom proteklih dekada objekat je pretrpeo par manjih rekonstrukcija koje su pomogle da on budu trenutno bude konstruktivno u relativno dobrom sanju. Kako kaže Nikola Martinović, arhitekta iz arhitektonskog studia N-MARTIN koji radi projekat sanacije galerije „nema kritičnih mesta koje bi zahtevale hitnu sanaciju, kao na primer aktivni prodori vlage u suterenu. Međutim, svi elementi enterijera kao i tehnika su stari i primetni su znaci dotrajalosti što ih čini veoma nefunkcionalnim.“\nPošto je u pitanju jedna od najlepših kuća u Novom Sadu, sanacija je u potpunosti usklađena sa svim kulturno istorijskim propisima koje izdaje Zavod za zaštitu spomenika kulture Novog Sada. „Mi imamo tesnu saradnju sa stručnjacima iz Zavoda koji prate i usklađuju svaku promenu koja će se eventualno desiti.“, kaže Martinović za naš portal.\nNova komunikacija za posetioce\nObjektu prvenstveno treba osveženje i modernizacija kako u funkcionalnom tako i u estetskom smislu. Kako kaže arhitekta: „Važan zadatak bio je da objekat učinimo dostupnijim ljudima, funkcionalniji za različite vidove događaja i izlaganja moderne umetnosti kao i stalne postavke.“. Od arhitekte saznajemo da su funkcionalna organizacija i kretanje posetilaca kroz sam objekat bili prioriteti. Kroz analizu i elaborat postojećeg stanja uvideli su da je osnovni problem, pored dotrajalosti tehničkih rešenja, funkcionalnost. Novo rešenje podrazumeva uspostavljanje nove komunikacije za posetioce pa će, između ostalog, kompletna uprava galerije s prizemlja biti izmeštena, a ti prostori biće pretvoreni u nove galerijske celine.\nProjektom sanacije obuhvaćeni su i sanacija i osvetljenje fasade, rekonstrukcija unutrašnjih prostora, sanacija i sređivanje dvorišta, sanacija krova, pristup objektu osoba sa posebnim potrebama, modernizacija tehničkih rešenja, rasveta i tako dalje.\nModernizacija objekta omogućiće i savremeniji i interaktivniji prikaz umetničkih dela. Kako kaže direktor galerije: „Jedan od uzora nam je muzej Gaite Lyrique u Parizu koji je sav digitalizovan. A i ja lično dolazim iz oblasti novih digitalnih likovnih medija pa bih voleo da implementiram takav vid interakcije u muzeju.“\nU razgovoru s arhitektom saznajemo da je projektom predviđena modernizacija audio-vizuelnog sistema kao i uvođenje nekih od aktuelno najsavremenijih tehničkih rešenja za potrebe prezentacije i izlaganja savremene umetnosti. Takođe, velika pažnja posvećena je osvetljenju kao i uštedi energije.\nTo će biti jedno od najlepših dvorišta u Novom Sadu što svakako zaslužuje jedna od najlepših vila u Novom Sadu.\nPoznato je da svetski muzeji imaju dodatne prihode od suvenirnica i kafića, pa i nadležni u Galeriji likovne umetnosti poklon zbirka Rajka Mamuzića slično razmišljaju. „Suvenirnica svakako, tome ćemo posvetiti naročitu paznju, a što se tiče kafića tu su pravno finansijske regulative malo kompleksnije pa to ostavljamo kao dopunski projekat za kasnije.“, kaže Mileta Poštić.\nMartinović dodaje da je po našim zakonima uređeno funkcionisanje proširenog sadržaja u ustanovama kulture ali da nije baš fleksibilno i ne pruža velike mogućnosti. „Uvereni smo da će nadležni imati razumevanja za ovakav vid funkcionisanja savremenih kulturnih umetničkih prostora.“\nNov život dvorišta\nU našem obilasku galerije nismo mogli a da ne primetimo dvorište koje izgleda impresivno ali neiskorišćeno i u velikoj meri devastirano. Od direktora saznajemo da je plan da dvorište, pored novog drveća, dobije i novi multifunkcionalni karakter kao i da bude otvoreno za sve. Praviće se letnji programi što zahteva obilno uređenje bašte, bine, mobilijara, zelenila, osvetljenja i popločavanja. „To će biti jedno od najlepših dvorišta u Novom Sadu što svakako zaslužuje jedna od najlepših vila u Novom Sadu“, kaže arhitekta Nikola Martinović.\nCena i rok\nProcena vrednosti svih građevinskih radova je oko 30, a zajedno sa opremom i infrastrukturom oko 35 miliona dinara. „Ubedljivo najveći deo bi trebao da se realizuje iz budžeta pokrajinske vlade preko Ministarstva kulture čiji smo mi indirektni korisnici, a manji deo iz drugih struktura vlasti grada i republike i domaćih i stranih sponzora.“, kaže Poštić za naš portal.\nRadovi bi trebali da budu gotovi do početka 2021. godine kada će Novi Sad biti Evropska prestonica kulture. „Mi bismo voleli da do tada zasijamo u punom sjaju ali nemamo ništa protiv i trudićemo se da to bude i ranije i da se do 2021. već uhodamo u novom ambijentu.“, zaključuje Mileta Poštić, direktor galerije.\nŽelimir Žilnik i nove izložbe\nTokom sanacije objekta, umetnička dela će se moći videti na drugim lokacijama. „Već su nam ponudili Master Centar na Sajmištu da koristimo za događanja dok je objekat u fazi adaptacije, a imamo i partnerske firme sa kojima imamo redovnu razmenu i saradnju“, kaže sagovornik za naš portal.\nPošto će se radovi odvijati verovatno etapno, nije isključeno da delovi muzeja budu i otvoreni.\nGalerija likovne umetnosti poklon zbirka Rajka Mamuzića u Novom Sadu tokom planiranja sanacije objekta vredno radi i na svom osnovom zadatku – organizaciji izložbi. Izložba Želimira Žilnika sa retrospektivom filmova biće otvorena 14. decembra, sledeće godine su u pripremi tematske izložbe, reakcije na naše umetnike Igora Antića, a u pripremi su takođe i stalne postavke naših autora. „Ima još dosta atraktivnih dešavanja, ali i pomalo neizvesnih što se datuma tiče zbog priželjkivanog početka radova na adaptaciji zgrade.“, konstatuje Mileta Poštić, direkor galerije.\nFoto: Igor Conić – Gradnja.rs


Vlada Kosova imenovala novu komisiju za razgraničenje sa Crnom Gorom\n► Vlada Kosova imenovala novu komisiju za razgraničenje sa Crnom Gorom\nVlada Kosova danas je na prvoj sednici donela odluku o smeni Murata Meha sa funkcije predsednika Vladine komisije za demarkaciju granice sa Crnom Gorom i na to mesto imenovala Špejtima Bulićija.\nBulići je u prošlom sazivu kosovskog parlamenta bio poslanika Demokratskog saveza Kosova, a inače se oštro protivio Sporazuma o demarkaciji koji su 26. avgusta 2015. godine potpisali u Beču visoki predstavnici dve zemlje.\nNovi predsednik Vlade Kosova Ramu Haradinaj u predizbornoj kampanji je kazao da će čim postane premijer rasformirati postojeću saziv komisije za demarkaciju granice i formirati nov.\nVlada Kosova na prvoj sednici je raspravljala i o planu i programu rada ministarstava.\nJedan od lidera Srpske liste i potpredsednik Vlade Kosova u ostavci Dalibor Jevtić odgovara na goruća pitanja o tzv. kosovskom pitanju, između ostalog, koliko je posle najnovijih napada na Srbe...


Izložba o ulici koja najbolje oslikava razvoj Beograda\nTanjug 15. septembra 2021. 17:31\nBEOGRAD – Ne postoji ulica koja bolje oslikava napredak Srbije od Ulice kneza Miloša koju očekuje velika rekonstrukcija, izjavio je danas zamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić.\nOn je otvorio izložbu Zavoda za zaštitu spomenika kulture grada Beograda „Spomeničko nasleđe Ulice kneza Miloša“ koja ce građanima biti dostupna do kraja godine.\nTime je počela manifestacija „Dani evropske baštine“, saopšteno je iz Gradske uprave.\n„Ne postoji ulica u Srbiji koja bolje oslikava napredak Srbije od vremena prvog i drugog hatišerifa, kada je počeo da se menja i modernizuje naš grad. Čeka nas ozbiljna rekonstrukcija ove ulice“, izjavio je Vesić.\nPrema njegovim recima, posle radova ulica će ličiti na Topčiderski drum sa duplim drvoredom, biciklističkom stazom i neće biti parkiranja.\n„Posebno sam ponosan što je od 2017. do danas proglašeno devet kulturno-istorijskih celina koliko ih je nažalost bilo i od 1960. do 1990, a nakon toga do 2017. nijedna. To znači da ste za četiri godine uradili posao koji je pre toga rađen 57 godina“, istakao je zamenik gradonačelnika.\nVesić je rekao da nas ovakve izložbe podsećaju na ono što imamo i treba da sačuvamo, i dodao da je uz podršku Grada i dobru saradnju sa Vladom Srbije proglašeno više od 400 spomenika kulture u Beogradu.\n„Svojim arhitektonsko-urbanističkim miljeom Ulica kneza Miloša uakžuje na doslednu težnju ka prestižnom graditeljskom uređenju, ali i na kontinuitet brige o nasleđu. Ovom izložbom nastojimo da podignemo svest naših građana o potrebi za očuvanjem našeg graditeljskog nasleđa“, izjavila je direktorka Zavoda Olivera Vučković.\nPrema rečima autorke ižložbe Kseniji Ćirić, Spomeničko nasleđe ove ulice se prvi put prikazuje na ovaj način.\n„Prikazan je istorijat razvoja ulice i njena arhitektonska raskoš, što se na najbolji način pokazalo prikazivanjem spomenika kulture u ovoj ulici. Istaknuti su oni motivi koji govore o arhitektonskim, urbanističkim, kulturnim, istorijskim, memorijalnim i svim drugim vrednostima, ne samo pojedinačnih objekata već prostora u celini“, rekla je Ćirić.\nNebojša Stefanović i Milan Mojsilović obilaze snage u Raškoj


Odeljenje za bezbednost saobraćaja - JP "Putevi Srbije"\nU okviru Sektora za strategiju, projektovanje i razvoj nalazi se Odeljenje za bezbednost saobraćaja.\nOsnovni zadaci Odeljenja za bezbednost saobraćaja na državnim putevima Republike Srbije su:\nFormulisanje politike i strategije razvoja bezbednosti saobraćaja na državnim putevima u srednjeročnom periodu i definisanje plana aktivnosti na godišnjem nivou;\nAktivno učešće u sprovođenju sveobuhvatnih stručnih analiza; realizacija dela projektnog ciklusa u vezi sa ovom oblašću, pre svega u delu izrada plana poslovanja, sprovođenja tenderske procedure i finansijskog praćenja tehničke dokumentacije, kao i pripreme projektnih zadataka i monitoringa u toku samog projekta u vezi sa projektima poboljšanja opasnih mesta i rizičnih deonica, projektima saobraćajne signalizacije i opreme, projektima privremenog regulisanja saobraćaja za vreme izvođenja radova na putu, i svim vrstama saobraćajnih studija i saobraćajnih analiza i projektima iz domena bezbednosti saobraćaja;\nRedovno praćenje i usmeravanje svih aktivnosti vezanih za bezbednost saobraćaja na kompletnoj mreži državnih puteva I A, I B i II reda; informisanje pretpostavljenih kako o trenutnoj situaciji bezbednosti saobraćaja na putevima zasnovanoj na razvoju indikatora bezbednosti saobraćaja, tako i o konkretnim akcijama koje JP „Putevi Srbije“ treba da preduzme kako bi se poboljšala bezbednost saobraćaja na putevima. Odeljenje koordinira rad sa nadležnim institucijama iz oblasti bezbednosti saobraćaja na putevima (Ministarstvo za infrastrukturu, Ministartsvo unutrašnjih poslova, itd.);\nAktivna saradnja sa odeljenjima unutar Sektora za investicije i Sektora za održavanje javnih puteva I i II reda na rešavanju svih stručnih pitanja. U saradnji sa ovim sektorima prati se realizacija raznih mera i aktivnosti koji utiču na bezbednost saobraćaja. Poštujući princip sinergije u radu sa drugim odeljenjima vrši se nadgledanje tehničkih rešenja regulisanja saobraćaja za vreme izvođenja radova na putu, saradnja sa nadzornim organima vezano za promene saobraćajne signalizacije po raznim osnovama.\nIzrada tehničkih uputstava\nOdeljenje redovno prati sve inovacije i dostignuća iz oblasti bezbednosti saobraćaja, učestvuje u stručnim skupovima i seminarima, kao i u raznim komisijama (usaglašavanje tehničkih standarda iz ove oblasti) i prati aktuelnosti na tržištu materijala koji se koriste u tu svrhu.\nPOLITIKA BEZBEDNOSTI SAOBRAĆAJA\nOsnova politike bezbednosti saobraćaja na putevima u Javnom preduzeću „Putevi Srbije“ je:\n- Strateško opredeljenje Republike Srbije u sektoru drumskog transporta na podizanju nivoa bezbednosti saobraćaja na putevima;\n- Javno preduzeće treba da upravlja poboljšanjem bezbednosti saobraćaja na državnim putevima u skladu sa razvojnom politikom i ciljevima Republike Srbije.\nOva politika će se ostvarivati kroz srednjoročni i dugoročni plan rada i razvoja i godišnji program poslovanja JP „Putevi Srbije“. Politika bezbednosti saobraćaja na putevima je usklađena sa politikama održavanja puteva i zaštite životne sredine.\nOSNOVNI POKAZATELJI BEZBEDNOSTI NA DRŽAVNIM PUTEVIMA\nU periodu od 2001. do 2009. godine broj poginulih lica na javnim putevima je varirao u granicama do skoro 1.300 poginulih. U toku 2010. godine, nakon usvajanja inoviranog Zakona o bezbednosti saobraćaja na putevima, došlo je do značajnijeg smanjenja broja poginulih lica, pa je broj poginulih lica u 2010. godini je bio za to vreme najniži od kada se u Republici Srbiji statistički pratilo stanje bezbednosti saobraćaja – 660 poginulih. U periodu od 2013. do 2016. godini se beleži dodatno smanjenje broja poginulih lica u saobraćajnim nezgodama u odnosu na repernu 2010. godinu, međutim bez ujednačenog trenda opadanja broja poginulih lica u saobraćajnim nezgodama.\nTabela 1. Pregled broja saobraćajnih nezgoda i nastradalih lica u periodu 2001.-2017. god.\nPostojeća statistička istraživanja, usled kompleksnosti i interakcije svih faktora, veoma teško mogu precizno izdvojiti i rangirati stepen uticaja puta u procesu nastajanja saobraćajne nezgode.\nSlika 1. Broj poginulih lica u saobraćajnim nezgodama u period od 2001-2017. godine\nStanje bezbednosti saobraćaja na javnim putevima u Republici Srbiji prema veličini javnog rizika (godišnji broj poginulih lica na 100.000 stanovnika) iznosi 8,4 poginulih/100.000 stanovnika (2015. god.).\nOpšte stanje bezbednosti saobraćaja u Republici Srbiji može se objasniti tradicionalnim zanemarivanjem bezbednosti saobraćaja u prethodnom periodu, kako u političkom i društvenom smislu, tako i u zakonodavnom i finansijskom pogledu.\nRAZVOJNI PROGRAMI BEZBEDNOSTI SAOBRAĆAJA\nOsnovni razvojni programi bezbednosti saobraćaja na državnim putevima su:\n- Program rizičnih deonica;\n- Program upravljanja crnim tačkama;\n- Program ocenjivanja puteva – iRAP.\nUrađena je i strateška studija „Mapiranje rizika na mreži državnih puteva I reda“.\nRazvijene zemlje u EU su prepoznale bezbednost saobraćaja na putevima kao jednu od ključnih oblasti u transportnim politikama, pri čemu je upravljanje crnim tačkama jedno od prioritetnih delatnosti. Za upravljače puta u EU programi upravljanja crnim tačkama predstavljaju najefektivniji pristup koji direktno utiče na smanjenje broja poginulih lica na putevima.\nProgram upravljanja crnih tačaka (Black Spot Management) je postupak otkrivanja mesta izrazito povećane ugroženosti u saobraćaju i definisanja mera u cilju saniranja tih mesta.\nU nedostatku domaće zvanične metodologije za definisanje opasnih mesta – „crnih tačaka“ na državnim putevima I A, I B i II reda, osnovu za dosadašnji rad su predstavljale preporuke i smernice švedskih stručnjaka, izrađene u okviru programa međudržavne saradnje JPPS i Švedske administracije za puteve (Twinning Agreement).\nUrađena je i „Studija metodologije identifikacije i upravljanja opasnim mestima (crnim tačkama) na državnim putevima Republike Srbije“ (Saobraćajni fakultet Univerziteta u Beogradu), koja je ustanovila procedure identifikacija, rangiranja i upravljanja crnim tačkama u metodološkom pogledu za dalji rad.\nOdeljenje aktivno učestvuje i u Projektu EuroRap Srbija koji se realizuje u okviru AMSS.\nU okviru realizacije Projekta izgradnje autoputa na koridoru X, preduzeće „Koridori Srbije“ i konsultant Louis Berger SAS su zaključili ugovor za vršenje konsultantskih usluga Tehničke podrške za bezbednost saobraćaja, gde je preduzeće JP „Putevi Srbije“ i u okviru njega Odeljenje za bezbednost saobraćaja, prepoznato kao jedno od ključnih zainteresovanih strana.\nU okviru projekata koji se finansiraju od strane međunarodnih finansijskih institucija (WB, EIB, EBRD), Odeljenje je aktivno uključeno u aktivnosti izrade Provera zahteva bezbednosti saobraćaja na putevima (Road Safety audit).\nMASTER PLAN za označavanje turističkih odredišta i upravljanje turističkom signalizacijom na državnim putevima u Republici Srbiji\n- 23.09.16. “ECOROADS”projekat u Beogradu


Kelly 155/65R13 Winter ST 75T zimska auto guma cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nKelly 155/65R13 Winter ST 75T zimska auto guma cene\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Kelly 155/65R13 Winter ST 75T zimska auto guma po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Kelly zimska auto guma 155/65R13 Winter ST 75T na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Zimske auto gume cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Kelly Zimske auto gume, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Kelly 155/65R13 Winter ST 75T zimska auto guma sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Kelly 155/65R13 Winter ST 75T zimska auto guma. Pre kupovine, podatke za Kelly zimska auto guma 155/65R13 Winter ST 75T proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Izvor: NoviMagazin.rs, 17.Sep.2019, 11:46\n"Ovo je teror male grupe ljudi nad većinom i prešlo je svaku granicu pristojnosti", >> Pročitaj celu vest na sajtu NoviMagazin.rs << ocenio je ministar.\nNjegovoj oceni prethodila je oštra diskusija poslanika Srpske napredne stranke (SNS) Vladimira Orlića koji je pozvao studente "da ne dozvole da ih bivši režim zloupotrebljava".\nKako je istakao Orlić, lideri opozicije Dragan Đilas, Boško Obradović i Vuk Jeremić koristili su ove ljude i kada je izvršen upad na RTS, kada je opkoljeno Predsedništvo i kada su se sukobljavali sa policijom.\nOrlić je izneo niz kritika na račun jednog od lidera Pokreta "Jedan od pet miliona" Srđana Markovića rekavši da on ima više od 30 godina i svakako nije predstavnik studenata već politički aktivista.\nPoslanica Stranke moderne Srbije Ljupka Mihajlovska zatražila je da se u važnoj raspravi o produženju roka za studiranje ne govori o drugim temama.\nU osvrtu na protest u Rektoratu, Mihajlovska je pitala samo zašto se studentski zahtev odnosi na smenu jednog ministra (Siniše Malog) kada se zna da i u Vladi a i na samom univerzitetu ima još mnogo ljudi čije se diplome mogu osporiti.\nŠarčević razrešio direktora Srednje škole u Barajevu\nMinistar prosvete Mladen Šarčević razrešio je danas direktora Srednje škole u Barajevu Dobrivoja Jelića nakon što je na osnovu vanrednog inspekcijskog nadzora utvđeno da ta ustanova ne sprovodi mere za bezbednost i zaštitu učenika.\n"U skladu sa Pravilnikom o protokolu postupanja u ustanovi u odgovoru na nasilje, zlostavljanje i zanemarivanje, direktor nije preduzeo odgovarajuće aktivnosti odnosno nije obavestio nadležnu školsku upravu o trećem nivou nasilja i nije sazvao Tim koji bi hitno krenuo u postupak rešavanja problema nasilja", piše u saopštenju ministarstva.\nDanas: Mesečni rashodi domaćinstava u Srbiji za oko 200 dinara veći od primanja u novcu i naturi\nBeta: Mesečni rashodi domaćinstava u Srbiji za oko 200 dinara veći od primanja u novcu i naturi\nBlic: VIŠE GRAĐEVINSKIH DOZVOLA U JULU Predviđena vrednost radova veća za 76,1 odsto


Poslovanje pod pritiskom nelojalne konkurencije - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Poslovanje pod pritiskom nelojalne konkurencije\nŠta muči proizvođače koji posluju na srpskom tržištu i zašto bi kvalitet trebalo da bude glavni argument srpskih proizvoda\nAko je suditi prema izjavama učesnika nedavno održanog okruglog stola „Kvalitet kao sredstvo za postizanje liderske pozicije na tržištu“, glavni argument srpskih proizvoda u trci za što višim nivoom konkurentnosti treba da bude kvalitet „jer naša zemlja teško da može da izdrži utakmicu na svetskom tržištu takmičeći se masovnom proizvodnjom i jeftinom robom“.\n0Piše: Ivana Nikoletić 02. marta 2015. 11.53\n– Od 10 najvećih izvoznih proizvoda u 2014. automobili zauzimaju prva dva mesta, na trećem je kukuruz, čijim je izvozom ostvaren devizni priliv od 341 milion evra, dok su se maline, kupine i ribizle našle na šestom mestu sa „učinkom“ od 209 miliona evra. Dve trećine tih proizvoda plasira se na italijansko i nemačko tržište. Izvozimo i skromne količine mesa, iako bi to bilo isplativije. Podsetiću da je devedesetih godina prošlog veka Srbija izvozila 30.000 tona mesa, a sada ne možemo da ispunimo ni kvotu od 8.700 tona za izvoz bebi bifa u EU. U prethodnih nekoliko godina nismo uspeli da izvezemo više od 2.000 tona – ističe Ljajić.\nI Toni Rumpf, direktor Perutnine Ptuj-Topiko, tvrdi da ni toj slovenačkoj kompaniji poslovanje na srpskom tržištu nije lako, jer mora da se takmiči sa znatno nižim cenama lokalnih proizvođača mesnih prerađevina. „Što se duže budemo suočavali sa takvim poslovnim ambijentom, utoliko će nam poslovanje na srpskom tržištu biti teže. Takođe, uskraćeno je i srpsko tržište, jer bismo iz veće i efikasnije proizvodnje mogli da ulažemo u dalji razvoj tog tržišta“, ističe Runf.\nOna naglašava da država najpre treba da reši sistemske probleme, poput nedostatka referentne nacionalne laboratorije, koja bi mogla da da pouzdanu analizu sastava svakog proizvoda. „O kvalitetu proizvoda svedoče samo izjave potrošača, a nijedno ispitivanje nije urađeno već četiri godine, jer uporedna ispitivanja zahtevaju velika finansijska sredstva“, dodala je Vera Vida. Ako je verovati ministru trgovine, izmene Zakona o inspekcijskom nadzoru doneće značajan pomak u borbi protiv sive ekonomije čiji udeo u BDP premašuje 30 odsto.\nRekli su o kvalitetu proizvoda\nNenad Đorđević, direktor razvoja i marketinga kompanije Don-Don\n– Ljudi često misle da ulaganje u kvalitet automatski znači i podizanje cene, a to ne mora da bude tako. Mi smo kroz razvojne procese, laboratorijska ispitivanja i saradnju sa partnerima koji dobavljaju sirovine, uspeli da zamenimo aditive, koji se ubacuju u hleb, prirodnim enzimima koji su jeftiniji od veštačkih.\nAndrej Bele, generalni direktor strateškog područja kafe Atlantik grupe\n– Očekujemo da nas država zaštiti, jer samo uz promenu akcizne politike možemo da obezbedimo potrošačima željeni kvalitet kafe. Primera radi, Bosna i Hercegovina je pre šest godina uvela akcize na kafu, pa se siva ekonomija na tom polju prepolovila, dok mi postižemo 20 odsto bolje rezultate.\nToni Rumpf, direktor Perutnine Ptuj-Topiko\n– Poštujemo sve propise koji važe u Srbiji, regularno zapošljavamo radnike, plaćamo sve poreze i suočavamo se sa ogromnim rashodima koji nastaju upravo zato što u svim fazama proizvodnje pratimo kvalitet. Ipak, na tržištu je još uvek između 40 i 50 odsto pilećih proizvoda i mesa koje prolazi kroz sivu zonu.\nVera Vida, predsednica Centra potrošača Srbije (CEPS)\n– Nažalost, srpski kupac se prvenstveno rukovodi cenom, a ne kvalitetom proizvoda. Poražavajuće je da smo u prošloj godini primili 6.500 prijava potrošača, i to su samo oni koji nisu uspeli da ostvare svoje pravo kod prodavca, što svakako govori o kvalitetu robe koja se kupuje u Srbiji.


Uber se širi na tržište dostave\nAplikacija za prevoz Uber već godinu dana eksperimentiše sa prevozom paketa i sad je spreman za formalni ulazak na tržište.\nTri izvora tvrde da će firma ove jeseni najaviti partnerstva s brojnim trgovinama i trgovačkim lancima, zvanična potvrda se očekuje u septembru ili početkom oktobra.\nDvoje ljudi upoznatih s planovima kaže da će prodor na tržište započeti u Njujorku u saradnji s trgovinama luksuzne robe uglavnom smještenima oko “Pete avenije” na Menhetnu, firma navodno planira i partnerstva u San Francisku.\nKako bi povećao broj klijenata Uber razgovara s kompanijama za razvoj softvera Bigcommerce i Shopify koje malim preduzetnicima pomažu u postavljanju online trgovina. Uber platforme namjerava da iskoristi kako bi ponudio usluge prevoza hiljadama trgovina u navedenim gradovima.\nOznake aplikacija dostava robe novo tržište transport Uber


- Svedoci smo da je na jučerašnjoj utakmici u Kruševcu, u 31. minutu utakmice igrač Crvene zvezde Eraković, pri rezultatu 0:0, u svom šesnaestercu igrao rukom, a što se može utvrditi gledanjem video-snimka navedene situacije. Glavni sudija utakmice Marko Ivković je, iz samo njemu znanih razloga, odlučio da ovu spornu situaciju ne proveri gledanjem video-snimka, odnosno konsultacijom sa VAR sudijama. Igrači Napretka su protestovali kod sudije, međutim, očigledno da kada Crvena zvezda igra, na sceni su neka posebna pravila. Pri rezultatu 0:0, u utakmici koja direktno utiče na krajnji plasman ekipa na tabeli, sporna situacija za sudije na terenu i u VAR sobi ne znači apsolutno ništa - navode crno-beli.\n- Smatrali smo da će uvođenjem VAR tehnologije u srpski fudbal broj sudijskih grešaka biti sveden na minimum i da će o poretku na tabeli odlučivati isključivo kvalitet ekipa, međutim, direktnim odlukama sudija na terenu i u VAR sobi, Partizan je oštećen u utakmicama sa Napretkom i Čukaričkim, dok je na jučerašnjoj utakmici Crvenoj zvezdi oprošten očigledan penal - dodaju iz Partizana.\n- O nedosuđenom penalu za Napredak danas ćuti cela fudbalska Srbija – organi FSS, Sudijska komisija, pa i sam Napredak, dok je Crvena zvezda svakako zadovoljna, jer je nezasluženo osvojila tri boda u utakmici u kojoj VAR tehnologija očigledno ne sme da se upotrebi kako bi se eventualno donela odluka koja bi išla u korist protivnika Crvene zvezde.\n- Čelni ljudi Crvene zvezde su pred drugi deo prvenstva najavljivali da neće birati sredstva u borbi za osvajanje titule, te da će se i van terena boriti za istu. Sada je jasno da su u svojoj nameri uspeli, a prethodno sramno optuživši rukovodstvo FSS da ih je stavilo u neravnopravan položaj u odnosu na Partizan, odnosno da se čak i selektor reprezentacije urotio protiv njih - smatraju iz Partizana.\n- Partizan je većinu vremena u aktuelnom prvenstvu proveo na prvom mestu na tabeli, međutim, kako su u drugom delu prvenstva sudijske greške na štetu Partizana, a sa druge strane sudijske greške u korist Crvene zvezde postale učestale, došli smo u situaciju da je Crvena zvezda favorizovana do verovatne titule šampiona - zaključuju crno-beli.


Prema tradiciji dugoj nekoliko decenija, u Gornjem Milanovcu održan je juče Marš prijateljstva u znak sećanja na četiri hiljade jugoslovenskih interniraca koji su bili zatočeni u nacističkim logorima u Norveškoj tokom Drugog svetskog rata.\n"Norveška i Srbija imaju veoma dobru saradnju, ali privatna prijateljstva nastala na ovaj način su veoma važna jer vremenom napreduju i proširuju se u druge vidove saradnje. Ljudi koji su preživeli nacističke logore u Norveškoj zahvalnost duguju prevashodno narodu Norveške, koji je i pored ogromne opasnosti pomagao internircima u svakoj prilici" rekao je predsednik opštine Milisav Mirković koji je prisustvovao svečanom skupu ispred Kuće srpsko - norveškog prijateljstva.\nOvom prilikom, predsednik opštine zahvalio se ambasadoru Kraljevine Norveške, koji je prisustvovao tradicionalnom Maršu prijateljstva, na saradnji i doprinosu u jačanju veza ova dva naroda, jer kako ambasadoru uskoro ističe mandat u Srbiji ovo je bila poslednja zvanična poseta Gornjem Milanovcu.\n"Nadam se da je najteže vreme prošlo jer Srbija se kreće u dobrom pravcu. Između ova dva prijateljska naroda razvijeno je iskreno prijateljstvo kao i diplomatska i privredna saradnja" rekao je ambasador Nils Ragnar Kamsvag.\nProgram Marša prijateljstva počeo je u prepodnevnim časovima okupljanjem učesnika u Norveškoj kući, a nakon toga nastavljen je polaganjem cveća na spomenik izginulim internircima na Brdu mira i šetnjom predviđenom stazom Marša iz Takova do Norveške kuće, gde je nastavljen program domaćina.\nMeđu malobrojnim preživelim internircima, članovima njihovih porodica iz nekoliko gradova Srbije i gosti iz Norveške su marširali u znak sećanja na one koji su zauvek ostali na Norveškoj zemlji ali i na dane kada je učvršćeno prijateljstvo naroda Srbije i Norveške.


Spanski metar – Filmske radosti\nFilmske radosti > Spanski metar\nInstitut Servantes i španska Akademija filmske umetnosti ovog maja pokreću besplatan onlajn filmski ciklus „Klasici uz tebe“ (Clásicos contigo) koji će u petak, 8. maja u 20 časova otvoriti čuveni film „Smrt bicikliste“ Huana Antonija Bardema.\n14. maja 2019. 14. maja 2019.\nNajbolja filmska ostvarenja na španskom jeziku od 15. do 27. maja biće prikazana pred beogradskom publikom u okviru 12. filmskog festivala Španski metar, koji će provesti posetioce na jedinstveno putovanje kroz Španiju, Argentinu, Kolumbiju, Meksiko i Peru. Ovogodišnje izdanje festivala, u organizaciji Instituta Servantes u Beogradu, počinje kultnim filmovima španske […]\nJedanaesti po redu filmski festival Španski metar sinoć je nastavljen ciklusom Savremeni film, koji je u Dvorani Kulturnog centra Beograda otvoren domaćom premijerom filma „Noć u kojoj je moja majka ubila mog oca“, a brojnu publiku pozdravila je rediteljka Ines Paris, gošća Instituta Servantes. „Postoje oni koji tvrde da je […]\n22. maja 2018. 5. juna 2018.\nJedanaesti Španski metar, omiljena revija filmova na španskom jeziku, nastavlja se u Domu omladine ciklusom filmova „Ženski ugao“. Nakon što je svečano otvoren 16. maja u Muzeju jugoslovenske kinoteke, Španski metar se ove sedmice nastavlja posebno odabranim ostvarenjima koja čine ciklus „Ženski ugao“. Ovaj ciklus sastavni je deo redovnog programa […]\n17. maja 2018. 14. oktobra 2019.\nProjekcijom filmova „Đavolja kičma“ Giljerma del Tora i „Svet moje tajne“ Pedra Almodovara, u kojim je zapažene uloge ostvarila čuvena španska glumica Marisa Paredes, sinoć je u Muzeju jugoslovenske kinoteke otvoren 11. po redu Španski metar. Omiljenu špansku filmsku poslasticu, koja Beograđanima svakog proleća donosi najbolja ostvarenja na španskom jeziku, […]\n9. maja 2018. 5. juna 2018.\nNastavljajući tradiciju premijernog prikazivanja najboljih filmova na španskom jeziku, ovogodišnji Španski metar od 16. do 30. maja prikazaće pred beogradskom publikom sasvim nove priče iz Španije i Latinske Amerike. Sa čak tri ciklusa u tri omiljene gradske dvorane, Španski metar spreman je da po jedanaesti put odmota filmsku traku na […]\nJedanaesti po redu Španski metar, festival najboljih filmskih ostvarenja na španskom jeziku, održaće se od 16. do 30. maja na čak tri lokacije u Beogradu. Hrabro koračajući u svoju drugu deceniju postojanja, omiljeni filmski festival ljubitelja hispanske kulture ove godine donosi čak tri filmska programa u tri različite beogradske dvorane […]


Prijavite rad „na crno" | Pančevo - 013 info\nPrijavite rad „na crno"\nMarina Dimitrić\tNed, 11/03/2018 - 12:17\nU sklopu projekta „Reci NE radu na crno“, koji sprovodi Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, a čiju je realizaiju finansijski podržala Ambasada Kraljevine Norveške u Beogradu, aktivirana je besplatna telefonska linija za prijavu rada „na crno“.\nGrađani Srbije mogu anonimno, pozivom na broj 0800 300 307 da prijave ukoliko su radno angažovani bez zaključenog ugovora o radu, kao i svaku drugu nezakonitost u radu, saopšteno je iz ovog ministarstva.\nMinistar Zoran Đorđević pozvao je sve kojima su uskraćeni osnovni principi dostojanstvenog rada da traže svoja zakonska prava i prijave rad „na crno“. U sklopu projekta planirane su brojne aktivnosti, uključujući pojačan rad Inspektorata za rad na terenu i edukativne radionice širom Srbije.\nViše informacija o projektu nalaze se na vebsajtu https://recineradunacrno.rs/


Austrija: Balkanska ruta mora ostati zatvorena\nMigranti u grčkom selu Idomeni, na granici sa Makedonijom\nMinistri unutrašnjih poslova EU potvrdili: Balkanska ruta više ne postoji, dok istovremeno naglašavaju važnost otvaranja "bezbednog i legalnog prozora" za migrante, koji bi bio otvoren dogovorom sa Turskom\nEvropa je u znaku iščekivanja konačnog dogovora sa Ankarom oko stavljanja pod kontrolu migrantske stihije koja je prošle godine na evropsko tlo dovela više od milion a samo od početka ove više od 130 hiljada izbjeglica.\nGlavni migrantski tok, "Balkanska ruta" se zato mora ugasiti po svaku cijenu, uvjerena je ministarka unutrašnjih poslova Austrije Johana Mikl-Lajtner, zemlje koja je prva ograničila ulazak, a potom potpuno zatvorila vrata za migrante.\n"Austrija će istrajati na poziciji da "Balkanska ruta" ostaje zatvorena, mora prestati prolaz izbjeglica tim putem, taj nekontrolisani migracijski tok"\nZa Grčku je zatvaranje granica duž "Balkanske rute" potez koji nije donio rješenje. Naprotiv: doveo je samo do koncentracije ljudi koji žele dalje na sjever ali stižu samo do makedonske granice. Šta će biti sa hiljadama njih koji su ostali pred žičanom ogradom?\n"Mnogo je ljudi koji su blokirani u Grčkoj i činjenica je da su sami izabrali da čekaju uz makedonsku granicu. Neophodno je da se obavi njihova relokacija, a do toga dostavi humanitarna pomoć Grčkoj", istakao je ministar za migracije Holandije i predsjedavajući Savjetom ministara, Klas Dejkhof.\nJedino rješenje, iako još uvijek uz mnoga neodgovorena pitanja, vidi se u zajedničkom evropsko-turskom planu, čije osnove su dogovorene na nedavnom skupu dvije strane. Plan, koji predvidja Tursku kao ključnu ulaznu tačku legalnih migranata u Uniju, i evropski komesar za unutrašnje poslove Dimitris Avramopulos vidi kao jedinu alternativu haosu.\n"Ako zaista želimo da stavimo tačku na smrtonosna i nelegalna korištenja evropskih "zadnjih vrata", moramo da otvorimo siguran i legalan "prozor", u suprotnom će migranti i bezobzirni krijumčari ljudima pokušavati da nadju nove rute."\nOno što u Komisiji nazivaju "prozorom" u EP nazivaju "davanjem ključeva Unije u ruke Turskoj". Bez obzira kako ga zvali, plan neće funkcionisati ako ne bude ozbiljnijeg učešća evropskih država u relokaciji onih koji su prepoznati kao azilanti.\nViše nego skromni broj relokacija od 900 ljudi od ukupno 160 hiljada onih koji od septembra čekaju na relokaciju, mora ozbiljno porasti. U Komisiji se nadaju, barem na 6 hiljada mjesečno. Šta na takav optimizam kažu države poput Madjarske, koje odbijaju da prime bilo koga, biće jasno već 17. marta, kada se evropski lideri ponovo okupljaju u Briselu, u još jednom pokušaju stavljanja tačke na migrantsku dramu.


Ukupan iznos duga na osnovu kojeg su blokirani racuni je oko 474,05 miliona evra, što je 2,49 odsto više nego na kraju avgusta.\nKoncentracija duga je, kako je saopšteno iz CBCG, relativno velika, tako da deset najvecih dužnika, odnosno 0,07 odsto ukupno evidentiranih, ucestvuje sa 14,06 odsto u ukupnom iznosu blokade. Njima je blokirano oko 66,65 miliona evra, javila je RT Crne Gore.\nOko 39,46 odsto ukupnog iznosa blokade, ili 187,07 miliona evra, otpada na 50 najvecih dužnika, koji cine 0,37 odsto svih evidentiranih.\nU neprekidnoj blokadi do jedne godine bilo je 2.160 dužnika čija je blokada iznosila 70,98 miliona evra, što je 14,97 odsto ukupnog iznosa blokade.\nDuže od godinu u blokadi je 11.380 kompanija ili preduzetnika, kojima je blokirano ukupno oko 403,07 miliona evra.\nU neprekidnoj blokadi duže od 30 dana i sa iznosom većim od 10.000 evra bilo je 2.910 dužnika, kojima je ukupno blokirano 450,68 miliona evra, što čini 95,07 odsto ukupnog iznosa.\nIz CBCG su saopštili da je na kraju septembra evidentirano 61.310 preduzeća i preduzetnika, 1,53 odsto više nego u avgustu.


Vrednost lizing ugovora tokom 2017. u Srbiji 430 miliona evra | Gde Investirati\nU pitanju je rekordna vrednost koju je lizing industrija Srbije zabeležila u poslednjih pet godina, saopšteno je u godišnjem izveštaju Asocijacije lizing kompanija Srbije (ALCS).\nRast je zabeležen u sva četiri segmenta lizing portfolija, a najveća vrednost novozaključenih lizing ugovora ostvarena je u sektoru putničkih vozila i iznosi 184 mil EUR. Ovaj segment porastao je za 54 mil EUR u odnosu na isti period prethodne godine. Vrednost novozaključenih lizing ugovora u sektoru komercijalnih, teretnih i putničkih vozila iznosila je 165 mil EUR, što je za 31 mil EUR više u odnosu na isti period 2016, a u sektoru mašina i opreme 72 mil EUR, uz porast od 4 mil EUR.\nSektor nekretnina zabeležio je vrednost novozaključenih lizing ugovora od 9 mil EUR, što je za 3 mil EUR više u odnosu na 2016. godinu.\n– Analiza za 2017. godinu ukazala je na rast vrednosti novozaključenih lizing ugovora za 27%. Osim trenda rasta koji je na lizing tržištu primetan u poslednjih pet godina, takođe je i smanjen procenat nenaplativih potraživanja. Ovakvi pozitivni rezultati lizing tržišta javljaju se kao posledica jačanja privrede i ekonomske stabilnosti privrednika. Uzimajući u obzir i godišnje analize i trenutnu ekonomsku situaciju u državi možemo potvrditi naša predviđanja da lizing industrija ima potencijal da, u narednim godinama, podrži investicije u privredu Srbije čak i do jedne milijarde evra godišnje – napominje je Boris Stević, predsednik Asocijacije lizing kompanija Srbije.\n– Asocijacija lizing kompanija Srbije je Narodnoj banci podnela inicijativu za izmenu i dopunu Zakona o finansijskom lizingu. Usvajanje ovog zakona značajno bi unapredilo tržište, čime bi se podstakla još veća aktivnost privrede – objašnjava Teodora Milenković, generalni sekretar Asocijacije, i dodaje da je najvažnije što predložene izmene treba da donesu bolja pravna zaštita davaoca finansijskog lizinga.\n– Pored toga, jedna od inicijativa je i smanjenje kapitalnog cenzusa za kompanije koje bi želele da se bave lizingom nepokretnosti, koji trenutno iznosi 5 mil EUR, što ipak ograničava tržište. Imajući u vidu da lizing kompanije nisu depozitne institucije, nije jasno zbog čega je kapitalni cenzus toliko visok – dodaje Milenković.\nGodišnji izveštaj Asocijacije lizing kompanija Srbije pokazao je da su među najčešćim korisnicima lizinga u 2017. godini bile kompanije koje se bave delatnošću saobraćaja i informisanja, trgovine, zatim prerađivačka industrija.\nFirme koje se bave saobraćajem i informisanjem su, putem lizinga, u privredu Srbije investirale 118 mil EUR, kompanije čija je delatnost trgovina na veliko i malo 58 mil EUR, a one koje posluju u oblasti rudarstva i prerađivačke industrije 49 mil EUR, navodi se u saopštenju.\nPrevious Na Wall Streetu očekuju rast cene zlata i pad vrednosti bitcoina\nNext Srednji kurs 118,03 dinara za evro\nVećina nemačkih kompanija ne očekuje posledice Brexita\nVećina nemačkih kompanija očekuje da će britanski razlaz od EU imati male ili nikakve posledice za njihov biznis, rezultati su istraživanja Kelnskog instituta za ekonomska istraživanja.


Stojanović: Vlast kroz medije stvara nenormalnu atmosferu u društvu - Dijalog.net\nNaslovna Politika Stojanović: Vlast kroz medije stvara nenormalnu atmosferu u društvu\nNovi Sad, 12. avgust 2019. – Politikolog Boban Stojanović, sa beogradskog Fakulteta političkih nauka, smatra da bi opozicija u Srbiji u pregovorima sa vlašću morala da insistira na dve stvari – a to su oslobađanje medija i zaustavljanje pritisaka na birače.\n“Sve što se nalazi u preporukama ekspertskog tima je važno, ali za mene su dve ključne stvari koje utiču na regularnost izbora – mediji i (ekonomski) pritisci na birače”, kaže Stojanović u razgovoru za Autonomiju.\nOn ističe da vlast kroz medije, kako elektronske tako i štampane, stvara nenormalnu atmosferu u društvu.\n“Vlast ima nekoliko svojih tabloida i praktično sve televizije sa nacionalnom frekvencijom putem kojih svakodnevno sprovodi propagandu, promoviše stranku i pojedince, a sa druge strane vodi prljave kampanje protiv političkih protivnika, ali i svih onih pojedinaca koji se usude da u javnosti govore protiv aktuelne vlasti. U takvom medijskom okruženju nemoguće je govoriti o poštenim izborima”, ističe Stojanović.\n“Često se daje preveliki značaj RTS-u, ali daleko od toga da je RTS najveći problem. Imate neke od najgledanijih televizija koje su praktično lične Vučićeve i stranačke televizije putem kojih se vode hajke na opoziciju, a sa druge strane vlast predstavlja isključivo pozitivno. Praktično se stvara slika Srbije koja nije realna i stvara se slika u kojoj je stvarnost daleko lepša nego što je stvarno. Prema tome, potrebno je i da opozicija dobije više prostora, ali i da institucije sankcionišu ono što nije novinarstvo i da se zabrani propaganda”, ukazuje Stojanović.\nIntervju sa Bobanom Stojanovićem, u celosti, možete pročitati na portalu Autonomija.\nOznakeBoban StojanovićFakultet političkih nauka\nPrethodno Hidroponska farma vraća ugled italijanskom paradajzu\nSledeće Maja Pavlović treći put počela štrajk glađu\nTop Tags Društvo vladavina prava Vlada Republike Srbije Evropska unija mediji evropske integracije ljudska prava Srbija i Evropska unija OCD mladi istraživanje Civilno društvo Evropska komisija lokalna samouprava konkurs


Odr?an sastanak predsednika CEV, OSS i OF Ma?arske – dogovorena saradnja dva Saveza\nU Beogradu je odr?an sastanak kojem su prisustvovali Aleksandar Bori?i?, predsednik CEV, Zoran Avramovi?, savetnik CEV za marketing, Zoran Gaji?, predsednik OSS, ?ula Me?ter, prvi potpredsednik OSS, Ferenc Kova?, predsednik Odbojka?ke federacije Ma?arske i ?olt Ludvig, generalni sekretar OFM. Na sastanku je, uz podr?ku predsednika Evropske odbojka?ke konfederacije, dogovorena saradnja dva Saveza, a razgovaralo se o modalitetima saradnje, budu?im akcijama i zajedni?koj promociji odbojke.\nSlobodan Kova? privukao veliku pa?nju na Sajmu sporta\nSlobodan Kova?, prvi trener mu?ke seniorske reprezentacije Srbije i najbolji trener Evrope u 2019. razgovarao je danas sa trenerima, ali i ljubiteljima odbojke u okviru Tribine ?Sajma sporta“ na temu ?Primeri trenerske prakse“.\nSve?ano otvoren Sajam sporta – ministar Udovi?i? posetio ?tand OSS\nVanja Udovi?i?, ministar omladine i sporta Srbije, sve?ano je danas otvorio 8. Me?unarodni sajam sporta – “Sajam Sporta Spaja Svet” u hali 1 “Beogradskog sajma”, koji organizuje Sportski savez Srbije, pod pokroviteljstvom Ministarstva omladine i sporta Srbije. Uva?ene goste su pozdravili i Davor ?tefanek, predsednik Sportskog saveza Srbije i Bo?idar Maljkovi?, predsednik Olimpijskog komiteta Srbije. Zoran Gaji?, predsednik OSS, predvodio je na otvaranju delegaciju Odbojka?kog saveza Srbije u kojoj su bili Ivan Kne?evi?, generalni sekretar OSS i ?ula Me?ter, prvi potpredsednik OSS.


Nacionalni Savet Vlaha - Vesti - Održana redovna godišnja Skupština Udruženja Gergina\nODRŽANA REDOVNA GODIŠNJA SKUPŠTINA UDRUŽENJA “GERGINA”\nPotreban broj učesnika i saglasnost oko gotovo svih tačaka dnevnog reda, uz konstruktivne diskusije, obeležili su redovnu godišnju Skupštinu Udruženja “Gergina”, održanu u skladu s članom 9 Statuta Udruženja. Prisutni su jednoglasno prihvatili 6 predloženih tačaka dnevnog reda.\nAktivnosti iznad planiranih\nUčesnike Skupštine je na početku, na srpskom i vlaškom jeziku, pozdravio primarijus dr Siniša Čelojević, predsednik Udruženja “Gergina”, koji je po jednoglasnom prihvatanju dnevnog reda, podneo i izveštaj o radu Udruženja u prethodnom periodu. Tom prilikom on je istakao da je 2017. godina bila više nego uspešna za Udruženje, koje spada u red najaktivnijih na području opštine Negotin. “Udruženje “Gergina” je po brojnim aktivnostima i kvalitetu rada prošle godine ostvarilo odlične rezultate, zbog kojih s ponosom ističem da nas sve to svrstava u red najaktivnijih udruženja i to ne samo na području naše opštine. Sa KUD-om “Mokranjac” iz Mokranja i KUD “Floričika” iz Jabukovca, početkom prošle godine, završili smo i predstavili javnosti veoma ozbiljan projekat beleženja vlaških kola iz naših krajeva, u ovom slučaju iz okoline navedenih sela, Mokranja i Jabukovca. Zahvaljujući vrednom i predanom radu mi smo 25. marta, 2017. priredili odlično posećenu promociju CD izdanja na Maloj sceni Bioskopa “Krajina”. Te večeri, kojoj je prisustvovala i brojna publika, promovisali smo CD izdanje sa izvornim kolima iz Mokranja: UORILJI DJI LA MOKRANJ i izvornim kolima iz Jabukovca : UORILJI DJI LA JABUKOVĂC.\nU Udruženju smatramo da su ta vlaška kola i pesme koje se čuvaju naše nasleđe. Njihovim zapisivanjem i čuvanjem na nosačima zvuka, mi zapravo čuvamo tradiciju našeg porekla i kraja, a reč je o pravom bogatstvu. Nastavićemo da beležimo i promovišemo sve što do sada, na ovaj način, nije zabeleženo. Obiman je to posao, ali mi ćemo ga nastaviti,” rekao je Siniša Čelojević.\nOsim ovih, prošlu godinu su obeležile i druge aktivnosti “Gergine”. U centru bogatog izveštaja bio je osvrt na Festival vlaške muzike “Gergina” 2017. Deveti po redu internacionalni festival, održan 17. i 18. aprila je u potpunosti ispunio očekivanja. Prateći sadržaji muzičkim večerima, izložba umetničkih fotografija Bojana Ivanova iz Vidina u susednoj Bugarskoj i promocija knjige o Iki Petrišoroviću, virtuoznom krajinskom trubaču, čija su izvođenja zabeležena na CD-eu, ispunili su očekivanja publike, koja je bila zadovoljna i saradnjom sa negotinskim ustanovama kulture.\nU okviru festivala, promovisana je knjiga “Notni zapisi 25 kola Slobodana Božinovića”, autora profesora Adama Orvada iz Danske. Knjiga je trojezična, a njen sastavni deo je CD sa notnim zapisima legendarnog harmonikaša Slobodana Božinovića. Zahvaljujući danskom umetniku i muzičaru, Adamu Orvadu, zapisi su sada dostupni široj muzičkoj javnosti. To je veliki uspeh s obzirom da je Slobodan Božinović najzaslužniji instrumentalista, koji je dao doprinos ogromnoj popularnosti vlaške muzike.\nUdruženje „Gergina“ je, navodi se u izveštaju o radu, aktivno učestvovalo i u radu Nacionalnog saveta Vlaha.\nU Kobišnici i Prahovu, u tamošnjim školama, kao izborni, đaci nastavljaju da uče vlaški jezik sa elementima nacionalne kulture Vlaha. U saradnji sa NSV objavljena je knjiga bajki, a u izradi je i srpsko-vlaški-nemački priručnik „Da se razumemo“, „SĂ NJE ÎCĂLJEĐEM-LASST UNS VERSTEHEN“, na kome rade članice Udruženja, Elizabeta Dajić i Snežana Čelojević. U Udruženju žele da na taj način vlaški jezik učine dostupnijim mlađim generacijama, rođenim u rasejanju u porodicama naših ljudi koji žive i rade u zemljama EU. U okviru plodne izdavačke delatnosti, prošlog oktobra, održana je i promocija zbornika Naučnih radova: Anatomija rumunske politike“. Aktivnosti tog tipa nastavljaju se već u martu ove godine, promocijom jednog od dva nova CD izdanja. Biće to kola iz Prahova, a za jesen je planirana promocija kola iz Dušanovca.\nNakon što je Izveštaj o radu u 2017. godini jednoglasno usvojen, Skupština je prihvatila i izveštaj o finansijskom poslovanju, koji je podnela Dragica Dobrić, knjigovođa agencije koja vodi poslovanje Udruženja “Gergina”. Prilikom usvajanja izveštaja o finansijskom poslovanju dat je i odgovor članu Skupštine Petru Stingiću iz Prahova, koji živi i radi u Beču u vezi izvora finansiranja rada Udruženja. Potvrđeno je da aktivnosti “Gergine” nikada nisu i neće finansirati rumunska država, jer “Gergina” okuplja pripadnike vlaške manjine.\n“Svi prihodi su nam stigli iz poznatih izvora i od srpskih donatora, jer se vlaška nacionalna manjina za finansijsku i svaku pomoć obraća samo svojoj matičnoj državi, a to je Srbija. Nikada nismo tražili niti ćemo ikada tražiti sredstva rumunskog Nacionalnog saveta ili iz Rumunije. Mi smo vlaška nacionalna manjina, živimo u svojoj matičnoj državi Srbiji i nedopustivo je da se uopšte i pomisli da se naše aktivnosti finansiraju iz rumunskih izvora. Mi sa Rumunima imamo saradnju isključivo u oblasti kulture, kroz gostovanja rumunskih umetnika na našem festivalu, čime doprinosimo razmeni bogatstva kulturne baštine i jednih i drugih”, izjavio je tom prilikom Siniša Čelojević.\nNa Skupštini Udruženja “Gergina” bilo je reči i o toku priprema za 10. Festival vlaške muzike “Gergina” 2018. Festival će trajati dva dana, a po tradiciji biće održan prve i druge večeri po Vaskrsu, a to će ove godine biti 9. i 10. aprila. Prve takmičarske večeri, predstaviće se 20 mladih neafirmisanih vokalnih solista i instrumentalista, a interesovanje je veliko i za drugo, revijalno, veče već afirmisanih izvođača vlaške muzike. Festival će imati internacionalni karakter. Ove godine, otvoriće ga etnomuzikolog i kompozitor profesor dr Dimitrije Golemović, koji će biti i predsednik petočlanog žirija za ocenjivanje nastupa mladih nada vlaške muzike. U žiriju će još biti: Maja Stojanović, profesor klavira u UŠ “Stevan Mokranjac” u Negotinu, Marija Vitas, etnomuzikolog, urednik u muzičkoj redakciji i muzički kritičar Radio Beograda 2, kao i poznati krajinski muzičari: Živa Dinulović, saksofonista i Dragan Njegušić, trubač. Potvrđeno je da će na Festivalu učestvovati Vlasi iz Makedonije, grupa “Gramošteanji“, koja će predstaviti pesme i igre iz tog područja, a gošća festivala biće i Marija Nikolova, koja vodi odsek nacionalnih manjina. Na Desetom festivalu biće promovisana knjiga i CD sa instrumentalnim izvođenjem pesama Slobodana Domaćinovića, koji je prerano napustio muzičku i životnu scenu, a kome će i biti posvećen Deseti jubilarni festival. TV Istok će za tu priliku prirediti film o Slobodanu Domaćinoviću, dok će tom prilikom biti predstavljen i CD sa 13 odabranih Domaćinovićevih pesama u instrumentalnom izvođenju Jovice Miljkovića, na harmonici. U revijalnom programu, sa poznatim instrumentalistima i vokalnim solistima, nastupiće i pioniri KUD-a iz Brestovca i KUD „Voja Čurić“ iz Kobišnice i to i omladinska i starija grupa. Najavljeno je i učešče Vlaha iz Bregova i Vidina, ali i drugih učesnika, koje će i ove godine, tokom dve festivalske večeri pratiti orkestri Slobodana i Bobana Pecića.\nZbog toga što je reč o jubilarnom festivalu, u susret njegovom održavanju, u centru Negotina biće postavljeno 10 bilborda na kojima će, kroz fotografije, biti predstavljene sve prethodne sezone vlaškog festivala, a do njegovog održavanja biće organizovan i sastanak sa predstavnicima medija, u cilju bolje promocije negotinskog festivala vlaške muzike. Generalni medijski pokrovitelj ostaje TV Istok iz Salaša.\nNa Skupštini Udruženja „Gergina“ izabrani su i novi članovi Upravnog odbora, prema Statutu ( članovi 9 i 10). Umesto dr Dušana Furnigića i Dragana Andrejevića, Skupština je izabrala dr med. Danijelu Stanković, specijalistu anesteziologa i članicu Etno grupe „Gergina“, kao i Novicu Lapadatovića, direktora Istok Company iz Salaša. Predsednička funkcija je voljom članova Skupštine ostala primarijusu dr med. Siniši Čelojeviću, koji je dao ogroman doprinos jačanju i razvijanju ugleda Udruženja „Gergina“. Uz već navedene članove u petočlanom UO su još i Živojin Dragišić i Slađana Stojanović, koji su i u dosadašnjem periodu savesno obavljali poverene aktivnosti. Na Skupštini Udruženja „Gergina“, po izboru Upravnog odbora, u skladu sa Statutom, izabran je i tročlani Nadzorni odbor u kome su: Blagoje Stojanović, Dragiša Predić i Živojin Niculović.\nSedište Nacionalnog saveta Vlaha preseliti u Negotin\nNa februarskoj Skupštini Udruženja „Gergina“ razgovaralo se i o pripremama za predstojeći izbor Nacionalnog saveta Vlaha, koji treba da se dogodi u oktobru, u skladu sa tokom procedure oko usvajanja novog zakona o nacionalnim manjinama. Udruženje „Gergina“, inače i nosilac najbrojnijih i najznačajnijih aktivnosti NSV, učiniće sve što je moguće u cilju što bolje pripreme predstojećih izbora za NSV. Sa Skupštine je potekla i snažno je podržana inicijativa da se sedište NSV prebaci u Negotin, kako bi rad bio još efikasniji. „Mi pružamo maksimalan doprinos negovanju aktivnosti i ugleda Nacionalnog saveta Vlaha i zato mislimo da je to dobra ideja. Spremni smo da odgovorimo na odgovarajući način nelojalnom odnosu vladajućih političkih struktura, SNS-a i SPS-ea prema našoj manjini“, bio je izričit Dragan Andrejević, koji smatra da su ovi predlozi i konstatacije potpuno argumentovani jer se u to uverio kao nosilac nesumnjivo najznačajnijih dosadašnjih aktivnosti Udruženja „Gergina“. „U okviru izdavačke delatnosti objavili smo do sada 25 knjiga na vlaškom jeziku, zahvaljujući prethodnoj standardizaciji vlaškog jezika.Imamo veliki broj učenika koji su zainteresovani da uče, u okviru izbornog predmeta, vlaški jezik. Bilo ih je 524, ali je danas njihov broj daleko manji jer su nam planove poremetili upravo kadrovi vodećih političkih stranaka,“ naveo je Andrejević.\nZa primer i svaku pohvalu navedeno je ime člana Udruženja „Gergina“, Živojina Niculovića koji je u dosadašnjem periodu u poseban spisak nacionalnih manjina u selu Mokranju, upisao oko 95% meštana sa pravom glasa. Upis je inače besplatan, a na Skupštini je rečeno da je potrebno samo popuniti odgovarajući formular i na taj način naći se u odgovarajućem spisku pripadnika vlaške nacionalne manjine, koja iz godine u godinu, ne remeteći druge, nastoji da u skladu sa zakonom radi na podizanju ugleda te manjine u Republici Srbiji.\n„Vlasi deluju pod krovnim Nacionalnim savetom Vlaha, a „Gergina“ je najaktivniji deo NSV. Vlasi su 2012. dobili svoje pismo, da li je dobro ili ne, izloženo je sudu javnosti, ali je najvažnije da pismo zadovoljava sve standarde prema kojima svaki glas ima svoj znak. Mi smo u tome uspeli. Loše je samo što ogroman broj pripadnika vlaške nacionalne manjine u Srbiji i NSV nisu obavešteni o tome, tako da moramo da radimo na afirmaciji svega vrednog što smo postigli“, zaključio je Živojin Dragišić, član UO, a u tome su se složili svi učesnici Skupštine Udruženja „Gergina“, održane 3. februara, 2018. godine.\nODRŽANA GODIŠNJA SKUPŠTINA "GERGINE" - 3.FEBRUAR 2018.\nAutor: Jovanka Stanojević, novinar


"Želeo sam da ostanem u Zvezdi. Imam 33 godine i mislim da svojim iskustvom mogu da pomognem klubu u daljim izazovima. Teško da postoji ponuda koja bi u ovom trenutku bila i blizu renomea Crvene zvezde. Meni je ovde lepo", rekao je Pavićević za klupski sajt.\nPavićević je u Zvezdu došao zimus i nastupio je na svih 15 susreta u prolećnom delu sezone Super lige Srbije.\n"Nadam se da će se klub stabilizovati. Ono što me raduje je to što vidim da uprava radi i pokušava da popravi situaciju u kojoj smo se našli. Nadam se da će stići i pojačanja, ali ima još dosta vremena do početka prvenstva, dovoljno vremena i da se pripremimo, kao i da se eventualna pojačanja uklope u sredinu", rekao je on.\nPavićević, koji je sa 33 godine najstariji prvotimac Zvezde, kazao je da će da se potrudi da svojim iskustvom pomogne mladim igračima, posebno onima iz omladinske škole.\nNapadač Đorđe Rakić naveo je da mu je najbitnije da ga "posluži zdravlje", pošto je veći deo prošle sezone propustio zbog povrede kolena.\n"Očekujem da se dobro spremim jer želim da Zvezdi pružim daleko više nego što sam bio u prilici da to uradim prethodne sezone", kazao je Rakić.\nPrema njegovim rečima, Zvezda će se uz pojačanja ravnopravno boriti za prvo mesto i odbranu titule šampiona Srbije.\n"Potrebno je, pre svega, stabilizovati klub. Mislim da su igrači Zvezde pokazali da zaslužuju jedan zdrav ambijent i bolju situaciju i ubeđen sam da su svi spremni da daju svoj maksimum kako bismo sledećeg leta bili u boljoj situaciji", rekao je Rakić.\nFudbaleri Zvezde novu sezonu počeće 9. avgusta kada će dočekati Radnički iz Niša u prvom kolu Super lige.


"Šećerne repe skoro upola manje" - PKS-RPK Novi Sad\nKompanija Sunoko, kao najveći proizvođač šećera u Srbiji, u čijem sastavu rade šećerane u Pećincima, Kovačici i Vrbasu, procenila je da će ovog proleća u Srbiji biti zasejano oko 40.000 hektara pod šecernom repom, što je za 30.000 hektara manje nego prošle godine.\n„Za sada setva teče planiranom dinamikom“, kazao je agenciji Beta generalni direktor Sunoka Ljubiša Radenković, ali nije precizirao koliko bi šećera mogla da proizvede ta kompanija, navodeći da će proizvodnja biti usklađena sa trenutnim stanjem na tržištu.\nPrema njegovim rečima, ova godina biće teška i za proizvođače šećerne repe i za šećerane.\n„Gajenje repe zahteva dosta rada i ulaganja, i potpuno smo svesni smanjenog interesovanja uoči setve“, kazao je Radenković i dodao da će učiniti sve da poljoprivrednivci ne odustanu od sejanja repe.\nDirektor Sunoka je svestan da je i prošla godina za poljoprivrednike bila je teška, jer je nakon što je prosejano rekordnih 70.000 hektara pod repom, usledio niz poteškoća – veoma loše vremenske prilike, pojava bolesti i neodgovarajuće tretiranje, umanjena digestija, duga kampanja prerade.


Club 4, dečija igraonica, Novi Sad, Beograd - ioi.\nClub 4 igraonica\n021 6910 204 065 5910 205\n“Club 4” je kafe-palačinkarnica i dečija igraonica u centru Bečeja. Nalazi se u neposrednoj blizini Bečejskog sportskog centra, i “Zelenog korza”, šetališta koje vodi ka reci Tisi i dolmi. To je prostor u kome podjednako uživaju i odrasli i deca! Roditelji mogu da se opuste i provedu prijatno vreme, znajući da se o njihovim mališanima brine stručno osoblje. Club 4 nudi Vam veliki izbor pića i palačinki, slanih i slatkih, a gosti našeg kluba mogu da koriste wireless internet. Naš prostor idealan je za organizovanje bilo kog tipa proslave sa dosta dece, jer će se oni zaista lepo provesti provlačeći se kroz lavirint, crtajući, igrajući stoni fudbal, Playstaion, Nintendo Wii… Proverite zašto klinci obožavaju rođendane u Clubu 4!\nŽelite da preporučite igraonicu Club 4 i prikažete fotografije, lokaciju, navigaciju, vesti, dešavanja?\nPreporuke za igraonicu Club 4\nTrenutno nema preporuka za Club 4 igraonicu. Ako ste, ili ste bili, klijent, i zadovoljni ste, molimo Vas, preporučite ih drugima.\nPreporučite Club 4 igraonicu


Avion ruskog ministra presretnut u skladu sa procedurama\nPoljska armija potvrdila je danas da su avion ruskog ministra Sergeja Šojgua iznad Baltičkog mora presrela dva lovca F16 poljske armije na signal za uzbunu iz NATO, a da je presretanje proteklo po standardnoj proceduri NATO.\nSignal da dva dežurna poljska pilota dignu svoje lovce i krenu u susret civilnom ruskom TU-154 u pratnji dva borbena aviona Su-27 naoružana raketama vazduh-vazduh dala je komanda vazdušnih operacija NATO-a u Nemačkoj.\n"Presretanje je obavljeno u skladu sa postojećim procedurama NATO-a", saopštila je danas Armija Poljske.\nIz NATO je saopšteno da se nije znalo ko je u ruskom tupoljevu i da je to upravo ministar Šojgu, a poljske pilote koji dežuraju u operaciji nadziranja vazdušnog prostora nad Baltikom NATO je poslao da ga presretnu zato što se ni tupoljev ni ruski lovci nisu identifikovali a nisu reagovali na komunikaciju kontrole letenja.\n"Kada NATO avioni presreću drugi avion identifikuju ga vizualno i drže se uvek na bezbednoj udaljenosti. Kada završe tu proceduru odlete. To je standardna procedura, poštuju je svi naši piloti", saopšteno je iz NATO-a.\nRuski mediji objavili su snimak iz aviona kojim je putovao Šojgu na kome se vidi da lovac F-16 leti paralelno, dok se izmedju njega i ruski državni avion ne ubaci ruski Su-27 koji u jednom trenutku demonstrativno pokazuje rakete a nakon toga se F-16 polako udaljava.


Amerika obećava Kurdima deo Sirije u zamenu za Raku - 13.03.2017, Sputnik Srbija\nUčešće Kurda u operacijama za oslobođenje Rake od terorista DAEŠ-a govori da im je garantovana podrška spolja prilikom rešavanja sudbine Sirije, piše list... 13.03.2017, Sputnik Srbija\nvesti, svet, sirija, kurdistan\n© AFP 2021 / Delil SouleimanKurdi\nRusija, Turska i SAD — zajedničkim snagama na Raku?\nDemokratske snage Sirije, čije jezgro čine Kurdi i lokalna arapska plemena, vode operacije za oslobađanje Rake uz podršku snaga zapadne koalicije na čelu sa SAD.\n„Korišćenje Kurda u ofanzivi na Raku i širenje njihove teritorije izvan granica Kurdistana govori o spoljnjem uticaju“, piše list „Izvestija“.\n„Nema vojne potrebe da grad zauzimaju Kurdi. Njih interesuje, pre svega, teritorija u granicama Kurdistana. Sama činjenica da oni napreduju govori da su im garantovana moguća prava u kasnijem uređenju Sirije“, rekao je sagovornik lista u ruskom Ministarstvu inostranih poslova.\n1 Mart 2017, 21:47\nPo mišljenju zamenika šefa Međunarodnog komiteta Saveta Federacije Alekseja Klimova, podrška Kurda od strane SAD može pretiti celovitosti Sirije.\n„Sjedinjene Države efikasno igraju na kartu Kurda. Vašington tamo aktivno jača svoje pozicije. I u takvom slučaju postoji opasnost da se na dnevnom redu postavi pitanje podele Sirije na nekoliko tzv. suverenih država, jer je ulog na jednu etničku grupu ispunjen negativnim posledicama“, izjavio je senator.


Potpuna zabrana proizvodnje i prodaje krzna u Njujorku?\nNJUJORK – Njujork bi uskoro mogao da donese odluku o potpunoj zabrani proizvodnje i prodaje krzna.\nSlična mera, ukoliko bi bila doneta i važila za celu sevaznu državu Olbani, značila bi zabranu prodaje krzna uzgajanih životinja i zabranu proizvodnje krzna ulovljenih životinja.\nČlanovi industrije krzna smatraju da bi ova zabrana mogla da ugrozi hiljadu i sto radnih mesta samo u Njujorku.\nSa druge strane, oni koji podržavaju uvođenje zabrane smatraju da je nošenje krzna varvarizam i da je nehumano.\n„Okrutnost ne bi trebalo da bude pravdana ekonomoskim razvojem“, izjavila je poslanica demokrata Linda Rozental.\nSudbina predloga bi mogla da bude odlučena u narednim mesecima, iako su oni koji ga podržavaju svesni da postoji veća šansa da će mera biti usvojena samo u Njujorku nego na nivou savezne države.\nLideri industrije krzna upozoravaju da, ako ova zabrana stupi na snagu u Njujorku, ohrabreni aktivisti za prava životinja tražiće još štošta drugo da se zabrani .\n„Ako počne s krznom, nastaviće se s vunom, kožom, mesom“, izjavila je Nensi Deinou, potpredsednica Međunarodne federacije proizvođača krzna.\nNik Pologeorgis, sin grčkih migranata, čija je porodica u poslu sa krznom već 60 godina, rekao je da su njegovi radnici uplašeni jer je obrada krzna jedina veština koju imaju.\nZagovornici zabrane sa druge strane smatraju da proizvođači krzna čine samo mali deo modne industrije i da mogu da iskoriste svoje veštine i na druge načine.\n„Ima puno prostora za proizvodnju etničkih i ekoloških materijala“, smatra član Gradskog veća Kori Džonson, koji je i predložio zabranu.\nTrgovina krznom se smatra toliko značajnom za ekonomski razvoj Njujorka da dva dabra krase zvaničan grb grada, što inače podseća na rane holandske i engleske doseljenike koji su trgovali krznom ove životinje.\nUkoliko bi zabrana bila usvojena, Njujork bi postao treći grad u SAD sa takvom zabranom, nakon San Franciska u kojem zabrana stupa na snagu ove godine i Los Anđelesa gde će se primenjivati od 2021. godine.


Srbija i Crna Gora u JAA :: Direktorat civilnog vazduhoplovstva Republike Srbije\nRepublike Srbije - 09.08.2020 22:09:57\nSrbija i Crna Gora u JAA\nBord direktora JAA ( Zajedničk e vazduhoplovn e vlasti Evrope ) je 12. aprila 2005 .g. doneo odluku o prihvatanju kandidature Srbije i Crne Gore za članstvo u ovoj međunarodnoj organizaciji, u kojoj Srbija i Crna Gora sada ima status kandidata za člana. Tom prilikom je direktor Direktorata civilnog vazduhoplovstva potpisao JAA Sporazum, tj. Kiparsk e aranžman e iz 1990. godine sa Protokolom .\nZajedničke vazduhoplovne vlasti Evrope (JAA) je međunarodna organizacija u koju je učlanjeno 37 zemalja ECAC -a (Evropske konferencije civilnog vazduhoplovstva), sa osnovnim zadatkom izrade i primene Zajedničkih vazduhoplovnih zahteva - propisa ( JAR -s ), kao osnovnih standarda bezbednosti vazdušnog saobraćaja u Evropi.\nOdluka o prijemu je done ta n akon sprovedene procedure JAA prema Direktoratu civilnog vazduhoplovstva i pozitivne ocene o stanju u ovoj oblasti, i ratifikacije Kiparskih aranžmana iz 1990. godine sa Protokolom u Skupštini Srbije i Crne Gore.\nU Direktoratu je utvrđen Plan i program za ispunjavanje uslova za punopravno članstvo u toj međunarodnoj organizaciji i za neposrednu primenu pravila i standarda Zajedničkih vazduhoplovnih vlasti Evrope, čemu se daje poseban prioritet u narednom periodu.


Kako bismo upotpunili mnogobrojne aktivnosti organizovane povodom Space Week-a i zaključili mesec koji je protekao u znaku svemira, ove nedelje je u našoj školi u saradnji sa Centrom za promociju nauke organizovana poseta Mobilnog planetarijuma.\nInternacionalna škola Crnjanski, kada je reč o nastavnim i vannastavnim aktivnostima, u kontinuitetu teži korišćenju savremene tehnologije i digitalnih resursa u svrhu produktivnije nastave, te su ovog meseca učenici imali prilke da prošire svoja znanja iz oblasti astronomije na inovativan i moderan način.\nPlanetarijum je sferni bioskop u kome se projektuju slike zvezdanog neba i nebeskih tela koja se mogu videti u univerzumu. Projekcije u Planetarijumu bile su jedinstvena prilika za proširenje znanja iz oblasti prirodnih nauka kod đaka. Učenici su se na atraktivan način bliže upoznali sa astronomijom i srodnim naukama. Prikazivanje objekata iz kosmosa ovim putem omogućilo je učenicima sticanje trajnih znanja i pobuđivanje novih interesovanja.\nTakođe, učenici su imali čast da ugoste đake Osnovne škole Boško Đurišić koji su zajedno sa njima uživali u projekcijama u Planetarijumu i pronašli priliku da razmene kako nova, tako i već postojeća znanja.


Rukovanje severnokorejskog lidera Kim Džong Una i američkog državnog sekretara Majka Pompea\nAmerički državni sekretar Majk Pompeo izjavio je u nedelju da su - ukoliko Severna Koreja pristane na potpunu denuklearizaciju - SAD spremne da ponude vladi u Pjongjangu "bezbednosne garancije" i dozvole privatne američke investicije kako bi se u toj zemlji izgradila električna mreža, koja je trenutno neadekvatna.\n"Morali bi smo da pružimo bezbednsone garancije, da budemo sigurni", rekao je šaf američke diplomatije kablovskom kanalu "Foks Njuz".\n"To je razmena, koja se čeka već 25 godina".\nPompeo je rekao da pre predsednika Donalda Trampa "nijedan predsednik nikada nije doveo Ameriku u situaciju da rukovodstvo Severne Koreje pomisli da je ovo istinski moguće, da bi Amerikanci zaista to uradili i da to može da dovede do toga da za Ameriku više ne postoji rizik od režima Severne Koreje.\n"To je cilj", dodao je Pompeo.\nPosle dva susreta sa liderom Severne Koreje Kim Džon Unom u Pjongjangu, Pompeo je rekao da je "uveren" da Kim "ima isti cilj kao američki narod".\nDržavni sekretar kaže da je cilj samita 12. juna između Kima i Trampa u Singaporu da se "postave smernice" kako bi se moglo pregovarati i finalizovati uslove denuklearicazacije i bezbednosnih garancija.\nU odvojenom intervjuu za "CBS Njuz", Pompeo je rekao da se u ranijim nuklearnim pregovorima Severna Koreja nije pokazala kao "neko ko ispunjava obećanja.\n"Međutim, nadamo se sa će sada biti drugačije, da nećemo koristiti tradicionalni model - da oni učine nešto, a mi im damo gomilu novca i onda obe strane odustanu. Nadamos e da će ovo biti veći, drugačiji, brži sporazum. Mi tražimo potpunu denuklearizaciju Severne Koreje, i predsednik namerava da to i postigne".\nPompeo je Foksu takođe rekao da ukoliko denuklearizacija bude ostvarena, da će SAD dozvoliti "Amerikancima iz privatnog sektora... da pomognu u izgradnji električne mreže, koja može da izdrži ogromne potrebe za strujom u Severnoj Koreji".\nTakođe je rekao da bi Amerikanci pomogli u investicijama u infrastrukturu i poljoprivredu u Severnoj Koreji, ukoliko Pjongjang ispuni američke zahteve u vezi sa okončanjem programa nuklearnog oružja.\nBolton: Pristisak sankcija naterao Kima na ustupke\nSavetnik za nacionalnu bezbednost SAD Džon Bolton\nIstovremeno, u intervjuu za kablovsku TV mrežeu CNN, sekretar za nacionalnu bezbednost Džon Bolton odbacio je mogućnost direktne ekonomske pomoći vlade SAD Severnoj Koreji. Bolton je izjavio da je "maksimalan pritisak" Trampovih ekonomskih sankcija Severnoj Koreji razlog zbog kojeg je Kim saopštio da je spreman da se odrekne nuklearnog programa.


U poslednja 24 sata u Srbiji preminulo još 69 obolelih, koronavirus potvrđen kod još 7.782 osobe | Insajder\nU poslednja 24 sata u Srbiji preminulo još 69 obolelih, koronavirus potvrđen kod još 7.782 osobe\nBroj kovid pozitivnih osoba u Srbiji se u poslednja 24 sata povećao za 7.782, dok je od posledica zaražavanja peminulo još 69 ljudi, rekao je državni sekretar u Ministrastvu zdravlja Mirsad Đerlek. Od danas su na snazi pooštrene mere koje je Vlada na predlog Kriznog štaba usvojila juče.\nKovid ambulanta u Zemunu tokom epidemije koronavirusa, decembar 2020. Foto: Srđan Ilić\nTrenutno se u bolnicama nalazi 7.841 pacijent od kojih je 270 na respiratorima.\nSa 22.497 testiranih u poslednja 24 sata broj ukupno urađenih testova od početka epidemije iznosi 1.867.228, a zaraza je potvrđena kod 206.940 građana. Do sada su od posledice oboljevanja preminule 1.834 osobe.\nĐerlek je naveo da je Beograd sa 1.975 zaraženih i dalje na prvom mestu, u Novom Sadu je registrovano 475 pozitivnih, u Kragujevcu 288, Nišu 253, Kraljevu 207 i Pančevu 172, dok ostali gradovi i opštine imaju manje od 100 registrovanih slučajeva koronavirusa.\nPrema saopštenju Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja u socijalnim ustanovama broj zaraženih korisnika ali i zaposlenih nastavlja da raste.\nKako se navodi, koronavirus trenutno je potvrđen kod 1.677 korisnika i 738 zaposlenih u 166 ustanova socijalne zaštite i domova za smešta odraslih i starih.\nOd početka epidemije od posledica oboljevanja oporavilo se 1.488 korisnika i 649 zaposlenih.\nUprava za izvršenje krivičnih sankcija saopštila je danas da se u ovom trenutku u Specijalnoj zatvorskoj bolnici u Beogradu nalaze 53 lica koja su zaražena koronavirusom, dodajući da među njima ima i pacijenata koji su već bila na meri lečenja.\nDanas su na snagu stupile pooštrene mere u borbi protiv koronavirusa prema kojima je radno vreme ugostiteljskih objekata i radnji skraćeno za sat vremena tokom radne nedelje, dok im je tokom vikenda zabranjen rad.\nPooštravanje mera na dve nedelje Krizni štab je predložio još u ponedeljak, a epidemiolog Branislav Tiodorović je rekao da je Krizni štab i ranije to predlagao.\nOn je danas izjavio da će nas mnogo koštati kašnjenje u uvođenju novih strožih mera, navodeći da se mirnija epidemiološka situacija može očekivati posle Božića.\nDa se sa merama zakasnilo pre desetak dana upozoravao je i epidemiolog Predrag Kon koji je rekao da je medicinski deo Kriznog štaba za suzbijanje epidemije još od 6. novembra predlagao restriktivnije mere.\nOn je danas rekao da je epidemiološka situacija katastrofalna, da je zdravstveni sistem prenapregnut, ali da se ne može reći da je pukao.\nDodao je i da se uskoro može očekivati i pad broj zaraženih,u Beogradu već tokom sledeće nedelje, ali da neće biti potpuno jednako u celoj Srbiji jer se u ostalim delovima zemlje epidemija još uvek rasplamsava.\nKarantin za građane Srbije, bez obzira na negativan test, ukoliko putuju u Švajcarsku\nOd 14. decembra građani Srbije će ukoliko putuju u Švajcarsku, kao potecijalni prenosioci koronavirusa, morati u desetodnevni karantin.\nŠvajcarska Savezna uprava za zdravlje objavila je danas novi, prošireni spisak rizičnih zemalja na kome se nalazi 15 država, a od zemalja regiona na spisku su i Crna Gore, Hrvatska, Severna Makedonija i Slovenija.\nU saopštenju se navodi da negativan test na koronavirus ne oslobađa od karantina, pošto negativan test ne isključuje infekciju. Švajcarske zdravstvene vlasti listu rizičnih zemalja ažuriraju na osnovu broja zaraženih u nekoj zemlji na 100.000 stanovnika u proteklih 14 dana.\nKarantina su, ipak, oslobođene određene kategorije putnika, i to osobe koje putuju iz neodložnih poslovnih razloga, lica koja putuju iz hitnih medicinskih razloga i putnici koji su kraće od 24 sata bili u tranzitu kroz neku od rizičnih zemalja.


Dva meseca ZATVORA za pucanje na svadbama, KAZNA za bacanje petardi i paljenje baklje 100.000 rsd\nPOČETNA VESTI Dva meseca ZATVORA za pucanje na svadbama, KAZNA za bacanje petardi i...\nSve ovo je predviđeno izmenama Zakona o javnom redu i miru, koje predlaže MUP i koje će se, kako saznaju “Novosti”, naći na današnjoj sednici Vlade.\nMinistarstvo policije opredelilo se za strožu kaznenu politiku zbog evidentnog porasta rizika s kojim se građani svakodnevno suočavaju, a posebno pred dolazeće praznike, Novu godinu i Božić. Ali tu su i najrazličitija šenlučenja za vreme sportskih utakmica i raznih svečanosti – od svadbi do krštenja, u kojima je često neko povređen, a posledice mogu da budu i fatalne.\nPrimeri povreda, posebno kada su u pitanju maloletnici, brojni su. Novogodišnja proslava u januaru ove godine koštala je Stefana Kalinovića (22) iz Jagodine i Amera Asanovića (16) iz Novog Pazara prstiju na šaci.\nIzuzetno jake petarde, koje izgledaju kao štapovi dinamita, eksplodirale su im u rukama jer nisu stigli na vreme da ih bace. Prema rečima ovih momaka, dešava se da naprava izgleda kao da nije upaljena, dok u stvari gori iznutra. Stefanu je srednji prst potpuno raznet, šaka mu je bila onesposobljena, povređen je deo oko slepoočnice i pukle su mu obe bubne opne.\nŠesnaestogodišnjem Ameru su nakon eksplizije na šaci ostali samo palac i kažiprst.\nSlični incidenti dešavaju se i na fudbalskim stadionima. U februaru 2015. navijač je izgubio dva prsta kada mu je baklja eksplodirala u desnoj ruci, pred početak utakmice Partizana i Radničkog iz Niša.\nVeliki incident obeležio je i kraj finala Kupa Radivoja Koraća, u februaru ove godine, kada su navijači bakljom u lice pogodili Miodraga Radovića, člana Skupštine KSS iz Niša. On je sa krvavim podlivom ispod oka, posekotinama i povredama glave završio u Urgentnom centru.\nDosadašnja predviđena kazna za upotrebu pirotehnike bila je 10.000-50.000 dinara ili rad u javnom interesu 40 do 120 časova. Rad u javnom interesu je ostao, ali izmenama zakona kazne će biti duplirane. Za pucanje iz vatrenog oružja (npr. na svadbi) kazna je bila 50.000-150.000 ili zatvor od mesec do dva meseca, a ako ovo delo učini grupa od tri ili više lica, automatski im sleduje zatvor do 60 dana.\nSada će minimalna kazna biti 100.000 rsd.\nPRETHODNI ČLANAKPlanina Radan i Zlatibor proglašeni zaštićenim područjima od izuzetnog značaja\nSLEDEĆI ČLANAKTreća privredna grana Srbije – TURIZAM


Državni dug bez depozita veći od tri milijarde eura - CdM\nUkupan državni dug (bez depozita), na kraju septembra ove godine, iznosio je 3,09 milijardi eura ili 67,19 odsto bruto društvenog proizvoda BDP, dok je ukuopan državni dug sa depozitima iznosio 2,719 milijardi eura ili 59,06 odsto BDP-a, saopšteno je iz Ministarstva finansija.\nSpoljni dug iznosio je 2,700 milijardi eura, dok je unutrašnji dug iznosio 393,39 miliona eura. Depoziti na kraju trećeg kvartala 2018. godine (uključujući 38,477 unci zlata) iznosili su 374,37 miliona eura ili 8,13 odsto BDP-a.\nTokom trećeg kvartala zaključen je kreditni aranžman sa Međunarodnom bankom za obnovu i razvoj (IBRD) za Drugi projekat energetske efikasnosti.\n“Vrijednost kreditnog aranžmana je šest miliona eura, sa periodom otplate od 20 godina, uključujući grejs period od pet godina i kamatnu stopu EURIBOR +0,85 odsto”, navode u Ministarstvu finansija.\nNapominju da su tokom trećeg kvartala ove godine, dodatno povučena sredstva u iznosu od 73,61 miliona eura, za potrebe realizacije infrastrukturnih i razvojnih projekata.\nOd ovog iznosa, povučeno je: za projekat finansiranja izgradnje prve dionice Autoputa Bar Boljare, Smokovac – Mateševo, iz kredita sa kineskom Exim bankom, iznos od 53,45 miliona USD, odnosno 46,172 miliona eura; iz kreditnog aranžmana sa Export Development Canada, iznos od 18,1 miliona eura; iz kreditnog aranžmana sa Bankom za razvoj Savjeta Evrope, iznos od 3,77 miliona eura za “Projekat izgradnje i rekonstrukcije predškolskih ustanova u Crnoj Gori”.\nU toku trećeg kvartala izvršena je otplata državnog duga po osnovu glavnice, u ukupnom iznosu od 159,97 miliona eura, od čega se 139,47 miliona eura odnosilo na otplatu duga rezidentima, dok je otplata duga nerezidentima iznosila 20,5 miliona eura. Urađena je i otplata po osnovu kamata u ukupnom iznosu od 12,18 miliona eura, od čega se 0,97 miliona odnosi na otplatu kamata rezidentima, a 11,21 miliona eura na otplatu kamata nerezidentima. U trećem kvartalu 2018. godine, obavila je otplatu po osnovu stare devizne štednje u iznosu od 1,01 miliona eura.\nTagoviBruto domaći proizvod BDP Crna Gora državni dug Minisarstvo finansija\n18 Komentara na "Državni dug bez depozita veći od tri milijarde eura"\nU Beranama održana obuka za nezaposlene: Edukacija iz oblasti poslovnih vještina\nU stalnom rastu zapošljavanje stranaca u Crnoj Gori: Za petinu više izdato radnih dozvola\nZa samozapošljavanje potrošeno pola miliona eura


Džej Lo i Lejdi Gaga nastupaju na Bajdenovoj inauguraciji - Svetionik.com\n1472 mesto 0\n3857 Džej Lo i Lejdi Gaga nastupaju na Bajdenovoj inauguraciji\nTelegraf · 14.01.2021 19:12\nTelegraf 3 mesto · 16.01.2021 13:39\nNa vest da će Novak Đoković karantinski biti smešten dve nedelje u Adelejdu, u tamošnjem hotelu, mnogi srpski iseljenici u ovom gradu su dobili jedinstvenu priliku da vide i čuju našeg asa. Pročitaj više\nTelegraf 1 mesto · 20.01.2021 16:10\nCeca Ražnatović (47) stigla je u Kragujevac malo posle 15:30 časova, u porodični stan svog dečka Bogdana Srejovića (38) , gde je danas zvanično upoznala njegovog oca Miloša. Pročitaj više\nTelegraf 2 mesto · 20.01.2021 13:53\nAdvokat Aleksića: Mika je rekao da ne zna zašto su ga devojke optužile posle toliko godina\nTelegraf 3 mesto · 19.01.2021 07:36\nMiroslavu Miki Aleksiću sudija za prethodni postupak Višeg suda odredila je pritvor do 30 dana i to iz razloga da ne bi ometao postupak uticajem na svedoke, da ne bi ponovio krivično delo i zbog uznemirenja javnosti. Na ovu odluku on se može žaliti u roku od tri dana. Pročitaj više\nOvako izgleda Novakov spartanski trening na terasi, svi mogu da gledaju kako radi najbolji na svetu\nTelegraf 3 mesto · 20.01.2021 11:38\nProlaze dugi karantinski dani u Adelejdu za Novaka Đokovića, koji svakog dana nudi običnim prolaznicima jedinstvenu priliku da vide najboljeg tenisera sveta u svakodnevnim aktivnostima. Pročitaj više\nTelegraf · 19.01.2021 21:35\nDuško Tošić danas, 19. januara, slavi 36. rođendan, a njegovo slavlje upriličeno je u krugu najuže porodice i prijatelja. Pročitaj više\nTelegraf 1 mesto · 17.01.2021 07:57\nKažu da je dom tamo gde je srce, a kuća samo ona kojoj date lični pečat. Nekad su to sitni detalji raspoređeni u domaćinstvu, kojima samo vi znate svrhu i zašto tu stoje... a nekada čitav dom odiše duhom, ljubavlju i kreativnošću. Takva je priča naših sagovornika, Slađane i Aleksandra Vukelića, koji su u dalekoj Švedskoj skockali kutak za uživanje. Pročitaj više\nVidiš 3,962 vesti od ukupno 3,997.\nPozicija vesti je ažurirana u: 03:03


Wibo Dostavna knjiga za poštu - Idealno.rs\nPočetna / Kancelarija i škola / Obrasci i dokumenti / Ostali dokumeti / Wibo Dostavna knjiga za poštu\nWibo Dostavna knjiga za poštu\nsa dostavom 407,00 din\nPonuda prodavnice DIjaspora.shop za proizvod Wibo Dostavna knjiga za poštu. Ispravnost cene i podataka proveri na internet stranici prodavnice.\nIdealno.rs je vodeći portal za upoređivanje cena u Srbiji, koji omogućava potrošačima da kupuju pametno. Uporedi ponude prodavnica za Wibo Dostavna knjiga za poštu i izberi najbolju. Ostali dokumeti iz kategorije Obrasci i dokumenti je najbolja kupovina, ukoliko želiš kvalitetan proizvod po najboljoj ceni.\nPročitaj opis proizvoda Wibo Dostavna knjiga za poštu i vidi da li ti odgovara ili pogledaj druge proizvode brenda --UNKNOWN--. Opis i tehnički podaci proizvoda Wibo Dostavna knjiga za poštu se mogu razlikovati od onih u internet prodavnici u kojoj obavljaš kupovinu. Wibo Dostavna knjiga za poštu je dostupan u prodavnici DIjaspora.shop po ceni, koja je navedena pored svakog prodavca u meniju "Prodavnice".\nGarantne uslove za Wibo Dostavna knjiga za poštu proveri u prodavnici u kojoj nameravaš da obaviš kupovinu. Slika za Wibo Dostavna knjiga za poštu je simbolična, zato se pre kupovine u prodavnici uveri da je proizvod isti.


Prezentacija DJ radionice DJ RAIDa – CLUBBING.RS\nPrezentacija DJ radionice DJ RAIDa\nMay 10, 2010 • No Comments •Latest\nRade Sklopić, poklonicima hiphop kulture (one prave!) poznatiji kao DJ Raid nakon dugogodišnjeg života i rada u Švajcarskoj, vraća se u Srbiju i pokreće prvu radionicu didžeinga, sa ciljem širenja veštine "sviranja na gramofonu" i pružanja jedinstvene mogućnosti da se svi zainteresovani u ovome oprobaju i nauče trikove kojima se odlikuje rad ovog majstora.\nRaid je 2004. godine osvojio prvo mesto na državnom takmičenju u skrečingu, a 2008. pojavio se kao gost na albumu širom sveta poznatog i uvaženog DJ Revolutiona ("King of the decks", uz veličine poput Q-berta, DJ Premiera, Jazzy Jeffa, KRS One-a i drugih), dok je u međuvremenu imao prilike da pravi pesme i sa imenima kao što su Evidence (Dilated Peoples), Masta Ace, Rasco & Planet Asia (Cali Agents).\nKonačno, došao je nazad u Srbiju skupa sa dve velike namere: da bi bio sa svojim prijateljima iz grupe "Filter" (Marčelo, Nensi, Ministar Lingvista, Smajli), čiji je član još od 2005.\nTokom zamišljenog programa ove svojevrsne škole, polaznici će se uputiti u tajne miksinga ("beatmatching"-a) muzike različitih žanrova, skrečinga i bitdžaglinga, uz upoznavanje sa najnovijom opremom ("Serato" – timecode ploče).\nPrepoznavši potencijal Raidove ideje, Kulturni centar "GRAD" pobrinuo se da se ona i ostvari: 16. maja, u prostorijama "GRAD"-a (Braće Krsmanović 4, Beograd) održaće se promocija ovog projekta, prilikom koje će posetioci moći da se informišu o prirodi didžeinga, kao i da svojom rukom dožive delić ovoga iskustva.\nNakon toga, radionica će zvanično početi sa radom početkom juna, a budući polaznici će već tokom same promocije biti u prilici da se prijave. Pozivamo sve ljubitelje ove veštine, kao i sve one voljne da to tek postanu, da nam se pridruže u ovom kreativnom poduhvatu!