Zvanični Beograd je i tada rekao svima zvanično ne.\n"Priča da Albanci u zamenu za formiranje Zajednice srpskih opština traže od Beograda da im se predaju kombinat Trepča, Obilić i Gazivode ispostavila se kao tačna. I nije od juče, Još 2015. godine Albanci su ovo izneli kao uslov, ali je tada međunarodna zajednica ovu temu gurnula pod tepih. Sada, kada bi trebalo da se približava rasplet pregovora Beograda i Prištine, tema je ponovo na stolu", navodi se u tekstu.\nRamuš Haradinaj, podseća se, poručuje da je dalji dijalog besmislen ako se ne priča o energetici, a iza toga stoji zahtev Beogradu "predajte Gazivode".\nGazivode, koje su zapale za oko Albancima, setimo se, bile su i među tihim uslovima kojim je EU pokušala da Srbiju uceni za otvaranje pristupnih pregovora.\nZvanični Beograd je i tada rekao svima zvanično ne. Do danas, pritisci na Srbiju su se u ovom kontekstu znatno pojačali, pa je pitanje da li će se Briselski sporazum “udaviti“ upravo u ovim vodama.\nSrbija ima izgrađenu studiju izgradnja sistema “Ibar–Lepenica“, gde se jasno vidi kome Gazivode pripadaju. Zapravo, ispravno je reći samo sistem “Ibar“, jer sistem “Lepenica“ nije nikad ni urađen”, ističe se.\nU tekstu se dodaje i da se celokupan prostor jezera nalazi 20 odsto u Srbiji, a 80 odsto na teritoriji Zubinog Potoka, na Kosovu.\n"Srbija sve održava i remontuje i niko osim lokalne samouprave, to jest Srba, u taj sistem ne ulaže. Od Gazivoda direktno zavisi proizvodnja struje i vode za piće za Prištinu, Gračaničko jezero… Sve je iz Gazivoda srpsko, a koriste ga samo Albanci, pa iako Srbi upravljaju preduzećem, pare sada završavaju u Prištini. Briselski sporazum otvorio je pitanje ko će upravljati jezerom Gazivode, branom i hidrocentralom, a zbog toga što ne može da naplati ono što proizvodi Opština Zubin Potok, po nekim procenama, svake godine gubi oko sedam miliona evra. Dve trećine jezera u Srbiji je na teritoriji opština Novi Pazar i Tutin, a Beograd se zalaže da ceo kompleks Gazivoda bude pod kontrolom buduće Zajednice srpskih opština i da Zubin Potok na čijoj teritoriji su brana, hidroelektrana i deo jezera, pozivajući se na praksu u EU upravlja ovim resursom", navodi se.\nKamen temeljac za branu jezero Gazivode postavio je na Petrovdan 1972. tadašnji premijer savezne vlade Džemal Bijedić.\nGrađena je iz kredita Međunarodnog monetarnog fonda, koji je najpre otplaćivala Jugoslavija, a potom Srbija, a radove je izvodila "Hidrogradnja" iz Beograda.\nPregrađivanjem Ibra kod mesta Gazivode (brana visoka 107 metara, u osnovi široka 460 metara i duga 406 metara) nastalo je jezero sa oko 380 miliona kubnih metara vode koja "pokriva" površinu od oko 12 kvadratnih kilometara.\nNajveća dužina je 24 kilometra (od mesta Gazivode do Ribarića), a širina varira od jednog do nekoliko kilometara.\n29.05.2020 Sahrana profesora Lazića u ponedeljak u Beogradu (754)\n29.05.2020 Rašić: Očekivao sam da će se dati prostor Samoopredeljenju (325)\n29.05.2020 Jokanović: Ustavni sud podbacio (323)


Turske vlasti su kratko zadržale u pritvoru urednicu regionalnih novina Jeliz Korej, zbog kolumne u kojoj je kritikovala Vladu zbog preteranog pridavanja važnosti prošlogodišnjem pokušaju državnog udara.\nKorej, urednica Kočaeli Koz novina, koje izlaze u provinciji Izmit na severozapadu Turske, uhapšena je u subotu popodne u svojoj kući, a kako je navela na svom Tviteru, sudija ju je uslovno pustio iz pritvora pod uslovom da bude pod nadzorom suda, što znači da će morati redovno da se javlja vlastima.\nU kolumni naslovljenoj „Poješću vaš ep”, Korej je kritikovala vladu zbog preterivanja u vezi sa događanjima 15. jula prošle godine, navodeći da mu se pridaje značaj kao Prvom svetskom ratu i glavnim bitkama u turskoj istoriji.\nU tekstu ona je navela i da vlada nije učinila dovoljno da predstavi šta se dogodilo te noći kada su vojnici oteli tenkove i avione u pokušaju da obore turskog predsednika Redžepa Tajipa Erdogana, javlja Rojters prenosi Tanjug.\n← Stefanović: Mediji ponovo ubijaju žrtvu\n„Društvene mreže najslobodniji medij u Srbiji“ →


Vrhunski rezultati u teškim uslovima radne sredine\nIzdržljivost u osnovnim i najtežim uslovima\nBez obzira kakvi su zahtevi vašeg proizvoda, obima posla ili efikasnosti, uvek možete da računate na Inverov široki asortiman standardnih i prilagođenih opcija za premaze i tehologije koje ispunjavaju vaše zahteve. Tehnolozi kompanije Inver sarađuju sa vama kako bi razumeli vaše zahteve po pitanju premaza i uslova radne sredine sa ciljem da se dobije najbolji proizvod spreman za nanošenje. Pored toga, naš tim tehničkih stručnjaka i stručnjaka za način primene će se postarati da kontinuirano i na efikasan način obavite sve poslove vezane za premaze.\nPrava završna obrada za svaki posao\nInver lakovi u prahu imaju veliki asortiman hemijskih sredstava i boja dizjniranih za različite načine primene na industrijskom metalu. Bez obzira da li vam treba jeftino rešenje, određeni nivo efikasnosti vašeg praha, zaštitni osnovni premaz, ili izbor prelepih boja i efekata, mi imamo rešenje. Isto važi za tehničku službu, službu za podršku u načinu primene, savete u vezi sa proizvodima, usklađivanje boje, brzu isporuku, fleksibilne veličine serija i konkurentne cene. Pored toga, podrazumeva se da je svaki naš proizvod u skladu sa životnom sredinom.


Istraživanja - Pokrajinski zaštitnik građana - ombudsman\nIstraživanja Pokrajinskog zaštitnika građana - ombudsmana sprovode se kako bi se sakupili i obradili podaci u cilju utvrđivanja stepena ostvarivanja, zaštite i unapređenja ljudskih prava u AP Vojvodini u oblastima kojima se institucija bavi, a u skladu sa ovlašćenjima navedenim u Pokrajinskoj skupštinskoj odluci o Pokrajinskom ombudsmanu.\nPosebno značajna činjenica u vezi sa istraživanjima Pokrajinskog zaštitnika građana - ombudsmana je da ona na sistematičan način dokumentuju stanje ljudskih prava u AP Vojvodini u određenom vremenskom periodu. Imajući u vidu činjenicu da se u pojedinim oblastima ostvarivanja, zaštite i unapređenja ljudskih prava podaci ne prikupljaju, niti sistematski obrađuju, istraživanja naše institucije su neretko prvi i pionirski koraci ka sistematskom praćenju i dokumentovanju stanja ljudskih prava i mogućnostima njihovog ostvarivanja u odnosu na lokalne i pokrajinske organe uprave na teritoriji AP Vojvodine.\nPublikacije Pokrajinskog zaštitnika građana - ombudsmana dokumentuju pojedine aktivnosti institucije i nude njena, kao i iskustva drugih institucija, organizacija i pojedinaca/ki u različitim oblastima ostvarivanja, zaštite i unapređenja ljudskih prava. Kao i u slučaju istraživanja, pojedine publikacije Pokrajinskog zaštitnika građana - ombudsmana bile su među prvima u Republici Srbiji i AP Vojvodini koje su se na specifičan način bavile nekom od oblasti ili načina institucionalne zaštite i unapređenja ljudskih prava.\nPoložaj žena u nacionalnim savetima nacionalnih manjina u Srbiji\nRezultati istraživanja u ovoj publikaciji treba da pomognu u procesu zagovaranja potrebe uvođenja principa rodne ravnopravnosti u oblast zaštite prava nacionalnih manjina. Pokrajinski ombudsman je pre nekoliko godina sproveo prvo istraživanje o zastupljenosti žena na mestima odlučivanja i unapređenja položaja žena u nacionalnim savetima, uoči priprema za održavanje izbora za nacionalne savete nacionalnih manjina. Istraživanje je pokazalo da je učešće žena na mestima odlučivanja, ali i u članstvu nacionalnih saveta bilo na nivou proseka učešća žena u javnom i političkom životu uopšte, te da se saveti ne bave rodnom ravnopravnošću i ljudskim pravima žena.\nNacionalne savete smo tom prilikom podsetili na obavezu podsticanja žena da se uključuju u aktivnosti saveta, ne samo radi ispunjenja zakonske obaveze, nego suštinske potrebe za većim angažovanjem žena koje će doprineti unapređenju kvaliteta rada saveta.\nIako je nakon izbora za nacionalne savete 2010. godine, slika o učešću žena na mestima odlučivanja poboljšana, jer je primenjena tzv. kvota za manje zastupljeni pol, odlučili smo se na novo istraživanje, ne samo da bismo dobili brojčane podatke, nego dubinski sagledali stvarni položaj i ulogu žena u nacionalnim savetima nacionalnih manjina, kao i u celokupnom društvu.\nDatum kreiranja: 20 maj 2013\nPokrajinski ombudsman već sedmu godinu u nadležnim institucijama prikuplja podatke na godišnjem nivou, koji mogu da ukažu na postupanje institucija i pomognu da se usvoje i primenjuju odgovarajuće mere u zaštiti od nasilja u porodici. Problem prilikom prikupljanja podataka i njihovog tumačenja predstavlja to što institucije neredovno dostavljaju tražene informacije i nesistematično vode podatke, zbog čega je teško, u nekim slučajevima i nemoguće na odgovarajući način pratiti situaciju u vezi sa porodičnim nasiljem. Nažalost, nije dovoljno učinjeno u poboljšanju pristupa institucija prikupljanju, evidentiranju i širenju podataka što bi doprinelo boljem praćenju i potpunom razumevanju ove pojave. Ipak, i nepotpuno prikupljeni podaci pokazuju da su u ogromnom procentu žrtve porodičnog nasilja žene u svojstvu supruge ili vanbračne partnerke u odnosu na počinioce, koji su u ogromnom procentu muškarci. Iz godine u godinu raste broj prijavljenih slučajeva nasilja u porodici, ali se uočava sklonost svih institucija da primenjuju mahom blaže mere i kazne, dok ohrabruje to što institucije izveštavaju da je njihova međusobna saradnja iz godine u godinu sve bolja. Takođe, institucije su upoznate i u velikoj meri primenjuju Opšti protokol o saradnji ustanova, organa i organizacija u oblasti nasilja nad ženama u porodici i partnerskim odnosima što bi trebalo da unapredi njihovu saradnju, zaštitu žrtava i procesuiranjem počinilaca nasilja u porodici.\nEksploatacija dece na internetu\nDatum kreiranja: 22 april 2013\nIzveštaj koji je pred Vama sadrži rezultate istraživanja „Eksploatacija dece na internetu” sprovedenog u okviru projekta „Prevencija eksploatacije dece u jugoistočnoj Evropi – Eksploatacija dece na internetu”, a koji se bavi fenomenom eksploatacije dece putem informacionih i komunikacionih tehnologija (IKT), naročito putem računara i mobilnih telefona, odnosno interneta.\nUz podatke o tome na koji način institucije i drugi nadležni organi uprave, agencije i ustanove u Republici Srbiji, odnosno AP Vojvodini koje se bave decom pristupaju pitanju eksploatacije dece putem (IKT), izveštaj sadrži i mišljenja i stavove dece i roditelja iz vojvođanskih osnovnih i srednjih škola o ovoj društvenoj pojavi, kao i stručnjaka iz institucija, ustanova i organizacija civilnog društva (OCD) koji se bave decom u oblasti obrazovanja, socijalne i zdravstvene zaštite i bezbednosti.\nPoseban deo izveštaja čine podaci dobijeni od provajdera usluga interneta i mobilne telefonije u Republici Srbiji, kao i analiza medijskih napisa o eksploataciji dece putem IKT objavljenim u medijima u Srbiji tokom 2012. godine. Na kraju izveštaja navedeni su zaključci i preporuke institucije Pokrajinskog ombudsmana u vezi sa koracima koje bi relevantni društveni akteri – institucije, ustanove i organizacije – trebalo da preduzmu u okviru svojih ovlašćenja i nadležnosti u cilju suzbijanja i prevencije pojave eksploatacije dece putem IKT u AP Vojvodini i Republici Srbiji.\nVojvođanski učenici o diskriminaciji\nIstraživanje „Vojvođanski učenici o diskriminaciji“ Pokrajinski ombudsman sproveo je krajem 2011. godine sa ciljem da se prikupe relevantni podaci o tome kako srednjoškolci u Vojvodini shvataju diskriminaciju, kakvi su im stavovi u vezi sadiskriminacijom i konačno, da se utvrdi da li među učenicima postoji izražena diskriminacija na nacionalnoj, odnosnoetničkoj osnovi.\nPovod za ovo istraživanje je činjenica da je 2011. godina u medijskoj i političkoj predstavi predstavljena kao godina etničkimotivisane mržnje, netolerancije, diskriminacije, ugrožavanja slobode, poštovanja i različitosti, odnosno ugrožavanja ljudskihi manjinskih prava. Ovakve konstatacije zasnivale su se na sporadičnim incidentima u kojima su uglavnom učestvovalisrednjoškolci, ali (ne)posredno i pripadnici ultradesničarskih organizacija (medijski aspekt etničkih/nacionalnih incidenatapredstavljen je u posebnom delu ovog izveštaja). Kako bi se ispitale ovakve predstave Pokrajinski ombudsman je formiraoistraživački tim za sprovođenje ovog istraživanja, sa ciljem da se prikupe podaci sa terena i rezultati predstave javnosti.\nDve godine nacionalnih sveta: II deo\nDatum kreiranja: 16 jul 2012\nKoncept kulturne autonomije čiji su nosioci nacionalni saveti nacionalnih manjina prvi put je uveden u pravni poredak RepublikeSrbije Zakonom o zaštiti prava i sloboda nacionalnih manjina („Sl. list SRJ“, br. 11/2002, "Sl. list SCG", br. 1/2003 - Ustavna povelja i "Sl.glasnik RS", br. 72/2009 - dr. zakon). Zakon je donet krajem februara 2002. godine.\nDonošenjem Ustava 2006. godine, nacionalni saveti nacionalnih manjina, kao nosioci kulturne autonomije nacionalnih manjina,postali su i ustavna kategorija. Ustav Republike Srbije pripadnicima nacionalnih manjina garantuje individualna i kolektivna prava, s timda kolektivna prava podrazumevaju da „pripadnici nacionalnih manjina, neposredno ili preko svojih izabranih predstavnika, učestvuju uprocesu odlučivanja ili odlučuju o pojedinim pitanjima vezanim za svoju kulturu, obrazovanje, obaveštavanje i službenu upotrebu jezikai pisma, u skladu sa zakonom“.\n04. novembar 2021. 2021: MALOLETNIČKE TRUDNOĆE I PORODjAJI NA TERITORIJI AP VOJVODINE\n11. mart 2020. 2019: INSTITUCIONALNI OKVIR OSTVARIVANjA PRAVA NACIONALNIH MANjINA\n25. januar 2019. 2018: ZASTUPLjENOST JEZIKA NACIONALNIH MANjINA U SLUŽBENOJ UPOTREBI NA ZVANIČNIM INTERNET-PREZENTACIJAMA POKRAJINSKIH ORGANA I JEDINICA LOKALNE SAMOUPRAVE\n24. januar 2019. 2018: Poznavanje jezika i pisama nacionalnih manjina koji su u ravnopravnoj službenoj upotrebi u organima pokrajinske uprave\n23. januar 2019. 2018: ISTRAŽIVANjE - „REPRODUKTIVNO ZDRAVLjE ŽENA SA INVALIDITETOM U AP VOJVODINI“\nProjekti i projektni partneri Pokrajinskog zaštitnika građana - ombudsmana\nPodsajt Pokrajinskog zaštitnika građana - ombudsmana za bezbednost dece na internetu!\nombudsmanapv Konferencija "Govor mržnje", Subotica, 4. maj 2022. https://t.co/CxipUPVSNk\nombudsmanapv Dve grupe studenata @fakultet_u tokom pet dana prakse imaće priliku da se upoznaju sa ulogom ombudsmana u zaštiti i… https://t.co/4tTta20R8X\nombudsmanapv Sa edukacije studenata Pravnog fakulteta za privredu i pravosuđe u Novom Sadu i pripravnika Višeg suda u Novom Sadu. https://t.co/vkjsvjJRDF\nombudsmanapv "Neophodno je osigurati svakom pojedinačnom detetu da raste i razvija se u sigurnom, bezbednom i podržavajućem okru… https://t.co/vZxdjy8it2


Pravila o zaštiti privatnosti – Meridian Inn, zvanični veb sajt | Pansioni u gradu Krajst Čerč\nOva Izjava o zaštiti privatnosti se odnosi na veb sajt www.meridianinn.com koji je u vlasništvu i kojim upravlja objekat Meridian Inn. Izjava o zaštiti privatnosti opisuje način na koji prikupljamo i koristimo lične podatke koje unesete na našem veb sajtu: www.meridianinn.com. Takođe objašnjava opcije koje su vam dostupne u pogledu naše upotrebe vaših ličnih podataka i kako možete da pristupite tim podacima i da ih ažurirate.\nUkoliko ne želite da dozvolite obradu podataka kao što je opisano u stavkama C-F, a nije vam direktno dostupna ova opcija (na primer, u podešavanjima naloga), kontaktirajte objekat na themeridianinn@gmail.com .\nOslanjamo se na to da ćete se pobrinuti da svi vaši lični podaci budu potpuni, tačni i aktuelni. Molimo vas da nas što pre obavestite o bilo kakvim promenama ili greškama u vezi sa vašim ličnim podacima na themeridianinn@gmail.com . Vaš zahtev ćemo obraditi u skladu sa važećim zakonom.\nUkoliko imate pitanja ili nedoumice u vezi sa načinom na koji obrađujemo vaše lične podatke, ili ako želite da primenite svoja prava u skladu sa ovim obaveštenjem, možete slobodno da nas kontaktirate na themeridianinn@gmail.com . Takođe, svoja pitanja i nedoumice možete da uputite lokalnim organima za zaštitu podataka.


Evropsku licencu zatražili FK „Rudar“ i FK „Breznica“ - PV Informer Evropsku licencu zatražili FK „Rudar“ i FK „Breznica“ - PV Informer\nPozivom klubovima da dostave prijavu Odjeljenje za licenciranje FSCG počelo je petnaestu sezonu licenciranja klubova za UEFA takmičenja za sezonu 2021/22, saopšteno je iz naše kuće fudbala.\n“U skladu sa propisanim rokom, do 15.01.2020. godine, prijavu za UEFA licencu dostavilo je deset klubova: FK „Budućnost“, FK „Dečić“, FK „Sutjeska“, FK „Podgorica“, FK „Zeta“, FK „Iskra“, FK „Rudar“, OFK „Titograd“, FK „Breznica“ i ŽFK „Budućnost“. Komisija za licenciranje odluku o UEFA licencama donijeće krajem aprila”, objasnili su iz Fudbalskog saveza.\nCrna Gora će, kao i prethodnih godina, imati jednog predstavnika u kvalifikacijama za Ligu šampiona. Takođe, imaće tri predstavnika u kvalifikacijama za UEFA Ligu konferencija i jednog predstavnika u Ligi šampiona za žene.


Zvezdan Terzić: Zvezda je veliki klub, hoćemo opet u Ligu šampiona! – REPORTER\nZvezdan Terzić: Zvezda je veliki klub, hoćemo opet u Ligu šampiona!\n27/02/2021 Reporter Domaći fudbal, Fudbal, Priča dana, Vesti 0\nTokom meča i posle utakmice osećao sam ponos, sreća, zadovoljstvo, a kada sam se probudio osećam tugu i žal za velikom propuštenom šansom da se prođe dalje, rekao je generalni direktor FK Crvena zvezda Zvezdan Terzić posle eliminacije od Milana u Ligi Evrope.\n„Crvena zvezda je veliki klub, ne smemo da propuštamo ovakve šanse, da bacimo skroz sedmostrukog šampiona Evrope na kolena. Mislim da smo ukupno gledano u dvomeču bili bolji tim. Ukupan rezultat je 3:3, ne želim da tražim alibi u ta dva penala, crvena kartona i sve ostale probleme sa kojima smo se suočavali u ova dva meča. Mislim da smo više od Milana zaslužili prolaz“, rekao je Terzić novinarima na povratku iz Milana.\nPonosan sam naravno kao što su ponosni svi navijači Crvene zvezde na ovaj dvomeč, ali sam generalno ponosan na sve ovo što smo uradili od kluba u poslednjih sedam godina, naveo je on.\n„Rekao sam na Skupštini pre dve nedelje da je Crvena zvezda porasla kao klub u svim segmentima, da je porastao ugled kluba u svim evropskim okvirima, napravili smo sjajne rezultate. Četiri godine igranja Evrope, treća uzastopna titula, blizu smo i četvrte. Porasli su nam koeficijenti, nadam se da ćemo od leta biti 39. klub u Evropi, što nam omogućava lakši ulaz u grupnu fazu, a to je automatski generisanje mnogo većih prihoda“.\nPrema njegovim rečima, tržišna vrednost igrača je porasla, generalno ono što me posebno raduje je to da se vratilo poverenje u Crvenu zvezdu.\n„Sinoć smo dobili poruke kao da smo ušli u Ligu šampiona. Opet se veruje Zvezdi kao što se verovalo 1990/91 godine i mislim da je to jedan ogroman benefit za naš klub. Rekao sam i pre dva meseca, da Crvena zvezda u poslednjih 25 godina nije imala ovako dobar tim, ovako dobre igrače i to su pokazali u ovom dvomeču“, istakao je Terzić.\nOn je izuzetno pohvalno govorio o radu trenera Dejana Stankovića, o partijama Mirka Ivanića i poručio da je sada najvažnije da se ekipa okrene nastavku sezone na domaćoj sceni.\n„Moramo da osvojimo duplu krunu i budemo što bolji u kvalifikacijama za Ligu šampiona. To nam je cilj, jer je jasno da smo porasli kao klub i da možemo da se nadmećemo sa svima u plej-ofu. Biće to teški mečevi, uvek u kvalifikacijama ima mnogo iznenađenja i dešava se da i bolje ekipe ispadnu, to je draž fudbala, samo se nadam se kola neće slomiti na nama. U kvalifikacijama ćemo nastupiti kao favoriti, bićemo ozbiljni i profesionalni i nadam se da ćemo se izboriti. Prema informacijama koje imam, ponovo će se igrati dvomeči“, zaključio je Terzić.\nSuperliga: Fudbaleri Vojvodine golom iz penala pobedili Napredak (1:0)\nPredsednik Vučić o STRAHU Albanaca: Oni vide Milana Radoičića iza svakog drveta!


Mališani u Banatskoj Topoli dobili nov vrtić – TV Kikinda\nU Banatskoj Topoli vrtić “Ježeva kućica” izmešten je iz neuslovnih prostorija u nekadašnjem Omladinskom domu, u rekonstruisan objekat u vlasništvu grada. Nov prostor i mališane koji idu u vrtić posetio je gradonačelnik Pavle Markov koji je prokomentarisao uslove u kojima su deca donedavno boravila.\n-Decenijama su deca boravila u neuslovnom prostoru, a da se niko na to nije osvrnuo i da niko nije pokušao da reši ovaj problem. Sa dolaskom novog rukovodstva stvari su pokrenute i problem je u najbržem mogućem periodu rešen – istakao je Pavle Markov, gradonačelnik.\nVrtić u Banatskoj Topoli svakodnevno pohađa 16 mališana od tri do sedam godina, a u rekonstrukciju novog objekta uloženo je više od dva miliona dinara.\nV.d. direktorica Predškolske ustanove “Dragoljub Udicki” Stanislava Hrnjak podsetila je da je u proteklih šest meseci, uz pomoć lokalne samouprave, u vrtiće investirano više od 22 miliona dinara.I u 2017. godini planiraja se infrastrukturno uređenje objekata predškolske ustanove i u gradu i na selima koji će doprineti poboljšanju vaspitno obrazovnog rada .\n31 januara, 2017 Aleksandra Djuran\n← Osiguranje useva i životinja „Šasla“ iz Iđoša prikuplja uzorke vine →


Porodični dan uz film „Kralj lavova“ u bioskopima Cineplexx – Filmske radosti\nFilmske radosti > Vesti > Porodični dan uz film „Kralj lavova“ u bioskopima Cineplexx\nPridružite se Simbinoj družini i uživajte u danu sa porodicom uz film „Kralj lavova” u nedelju od 12 do 17 časova. Porodični dan uz druženje i poklone za najsrećnije održava se u svim „Cineplexx“ bioskopima! Karte za projekcije u nedelju su u prodaji.\nKreativne radionice za decu, zabava i smeh odlikuju Porodične dane u bioskopima „Cineplexx“. Uz film „Kralj lavova“ možete stvoriti lepe porodične uspomene tokom ovog porodičnog druženja. Najsrećnije očekuju poklon magazini za decu „Neven“, „Mali Neven“ ili „Politikin zabavnik“.\nTagged in : cineplexx Kralj lavova Porodicni vikend Simba\nPrevious Previous post: Od 17. jula kralj džungle stiže u bioskope širom Srbije\nNext Next post: Premijera kratkog igranog filma „Između rezova“ na festivalu Grossman


Ban Ki-moon osudio izraelsku kolonizaciju, Netanjahu: „Podstičeš terorizam!“ Vesti iz Izraela\nGlavni sekretar Ujedinjenih nacija Ban Ki-Mun oštro je kritikovao nastavak izraelske kolonizacije Zapadne obale i pozvao na zamrzavanje gradnje, nakon čega mu je izraelski premijer Benjamin Netanyahu poručio da „podstiče terorizam“.\nBan je u govoru pred Većem sigurnosti u raspravi o Bliskom istoku izjavio da je „duboko zabrinut“ zbog novih izraelskih planova izgradnje stanova na Zapadnoj obali i nazvao ih „provokativnim inicijativama“.\n„Te provokativne inicijative samo dodatno podižu napetosti i štete izgledima za političko rešenje“, ocenio je.\n„Za napredak prema miru, potrebno je zamrzavanje naseljavanja“, rekao je. Nastavak gradnje „uvreda je palestinskom narodu i međunarodnoj zajednici… i u pitanje dovodi predanost Izraela rešenju dve države“.\nIzraelsko ministarstvo obrane je odobrilo planove izgradnje 153 nova stana u naseljima Zapadne obale, prema izraelskoj organizaciji koja se protivi naseljavanju La Paix Maintenant.\n„Palestinci su sve frustriraniji pod teretom poluvekovne okupacije i paralize mirovnog procesa“, rekao je pred članovima Vijeća sigurnosti.\nNetanjahu žestoko uzvratio\nOd Palestinaca je zatražio da prihvate pomirenje, a od zemalja donatora izdašnije finansiranje obnove Pojasa Gaze, ocenivši da tamošnje „opasno“ humanitarno stanje ugrožava regionalnu sigurnost. Glavni sekretar je ponovio da osuđuje palestinske napade na izraelske civile poslednjih mjeseci i raketne napade iz Gaze na Izrael.\nNakon Banovog govora pred Većem sigurnosti, izraelski premijer Benjamin Netanjahu optužio je glavnog sekretara UN-a za „podsticanje terorizma“ .\n„Komentari glavnog sekretara UN-a podstiču terorizam“, izjavio je Netanjahu u pisanoj izjavi objavljenoj u Jerusalimu. „Nema opravdanja za terorizam, palestinske ubice ne žele da izgrade jednu državu, oni žele da unište jednu državu“, smatra izraelski premijer.


Stankoviću 1,7 miliona KM za bezbjednost saobraćaja\n30.08.2021. / 14:21\nBANJALUKA – “Putevi Republike Srpske” će Institutu za građevinarstvo “IG” Banjaluka, koji je nezvanično u vlasništvu Slobodana Stankovića, isplatiti čak 1,7 miliona maraka za unaprijeđenje bezbjednosti saobraćaja.\n“Putevi Srpske” su ocijenili najboljom ponuda “IG” na javnoj nabavci za unaprijeđenja bezbjednosti saobraćaja u Republici Srpskoj, izrada strategije, programa i akcionog plana aktivnosti “Puteva” u oblasti bezbjednosti saobraćaja.\nJavno preduzeće je nabavku raspisalo još sredinom februara, ali je postupak obustavljen nakon žalbe preduzeća „HPK Konsulting“, koja je kasnije odbačena i posao je dobio Stankovićev Institut.\nZa „crne tačke“ 1,63 miliona KM\nJavno Preduzeće “Putevi Republike Srpske” identifikovalo je ukupno 45 lokacija gdje se najčešće dešavaju saobraćajne nezgode, za čije je označavanje i sanaciju u ovoj godini planirano 1,63 miliona KM.\nSamo u avgusutu dobili četiri tendera od Puteva\nOsim ove nabavke, IG je nedavno pobjedio na tenderu Puteva za stručni nadzor nad radovima za izgradnju pasarele kod hotela „Lavina“ na Jahorini vrijednom 17.550 KM.\nDobili su i 70 hiljada KM za nadzor nad rehabilitacijom magistralnih puteva u Kozarskoj Dubici.\nČetvrti tender u avgustu je Institut od Puteva dobio opet u oblasti bezbjednosti saobraćaja i to za izradu projekta sanacije i obilježavanja opasnih mjesta na putnoj mreži RS vrijedan 74.923 KM.\nRezultati ne prate ulaganja\nIako je „Strategijom bezbjednosti saobraćaja na putevima u Republici Srpskoj 2013-2022“ predviđeno da se broj poginulih lica 2022. godine u odnosu na 2011. godinu smanji za 50 odsto, čini se da taj cilj nije postignut, iako su u razne projekte i kampanje o bezbjednosti saobraćaja koje su provodile nadležne institucije i javna preduzeća u RS uložene ogromne sume novca.\nPristupom kojim bi se smanjio broj poginulih, teško i lakše povrijeđenih planirana je novčana ušteda 582,4 miliona maraka.\nAko uzmemo u obzir da je ukupan broj poginulih u saobraćaju u RS 2011. godine bio 163 prostom računicom dolazimo do rezultata da bi 2022. godine prema Strategiji taj broj trebao iznositi oko 80 osoba.\nPrema trenutnim podacima, cilj zacrtan strategijom nije ni blizu ostvaranja.\nFOTO: Agencija za bezbjednost saobraćaja/Printscreen\nU Ministarstvu unutrašnjih poslova Republike Srpske su u izjavi za CAPITAL istakli da je samo u prvih sedam mjeseci ove godine na putevima u RS poginulo 50 osoba, dok je prošle godine u tom periodu evidentirano 42 poginulih.\n„U prvih sedam mjeseci 2019. godine na putevima u Republici Srpskoj su u 56 saobraćajnih nezgoda poginule 64 osobe“, istakli su u MUP-u Srpske.\nStrategija je posebno omanula kada su u pitanju teško povrijeđene osobe, ako uzmemo u obzir da predviđa da će broj spriječenih teških povreda 2022. u odnosu na 2013. godinu biti za 7.033 manji.\nFOTO: Agencija za bezbjednost saobraćaja RS/Printscreen\nTagovi: putevi rstender\n08.07.2021 | 14:30\nDubički i banjalučki SNSD dobili izvršne direktore u „Putevima RS“\nGrađani žiranti za kredit „Puteva RS“ od 110 miliona KM


Izvor: SrbijaDanas.com, 04.Avg.2021, 04:47\nOdlčno su evropske šampionke ušle u duel sa Kineskinjama. Poenima Ane Dabović i Karišik stekle su vođstvo od 4:0, koje su sačuvale do kraja prve deonice. Najzaslužnija što su Srpkinje imale prednost na kraju >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << uvodne četvrtine (16:14) bila je Dragana Stanković, koja je u finišu vezala četiri poena.\nTrokom Crvendakićeve, Maljkovićeve izaranice su treću četvrtinu otvorile sa 38:33, da bi Kina ekspresno odgovorila na isti način. Usledila je loša serija u Marininom timu, pa je protivnik pojačao gas i nizom od 15:9 stigao do potpunog preokreta,ujedno, i najvećeg vođstva (44:48).


Brnabićeva: Ne postoji potreba u Srbiji za obaveznom vakcinacijom - 08.04.2021, Sputnik Srbija\nBrnabićeva: Ne postoji potreba u Srbiji za obaveznom vakcinacijom\nPremijerka Ana Brnabić istakla je da u Srbiji ne postoji potreba za uvođenje obaveze vakcinacije. 08.04.2021, Sputnik Srbija\nana brnabić, društvo\n14:56 08.04.2021 (Osveženo: 03:13 26.08.2021)\n© REUTERS / MARKO DJURICAVakcinacija u centru u Nišu\nPremijerka Ana Brnabić istakla je da u Srbiji ne postoji potreba za uvođenje obaveze vakcinacije.\nBrnabić je, na pitanje za odluku Evropskog suda za ljudska prava koji je doneo presudu da je obavezna vakcinacija legalna i da li će možda biti potrebna u demokratskim društvima, kazala da kod nas vakcinacija teče odlično i da je interesovanje ljudi ogromno, mnogo bolje nego u naprednijim evropskim društvima.\nOcenila je da su građani Srbije pokazali da su odgovorni, da ne padaju na teorije zavere i da, koliko god bio jak antivakserski pokret, veruju u svoj zdravstveni sistem i institucije.\n„Za sada je veliko interesovanje i nema razloga da razmišljamo o uvođenju obavezne vakcinacije. Imamo ljude koji se sami od sebe prijavljuju za vakcinaciju“, objasnila je Brnabić.\nPrenela je da se između 10.000 i 20.000 dnevno prijavi za vakcinu preko Euprave, te da ima i izuetno veliki broj onih koji dolaze bez prijave na vakcinaciju.\n„Nemamo problem kao što imaju neke zemlje gde ljudi ne žele da se vakcinišu“, zaključila je ona.\nSrbija poklanja 10.000 doza vakcina Sarajevu\nOna je dodala da je na sednici Vlade odlučeno da Srbija Sarajevu pokloni 10.000 vakcina protiv vurusa korona kompanije "Astra zeneka".\nOna je kazala da će te vakcine biti upućene večeras ili sutra sa ciljem pomoći susedima i prijateljima.\n„Koliko bude moguće i u budućnosti ćemo pokazati solidarnost, jer ćemo jedino i mi biti sigurni, ako je ceo region bezbedan“, istakla je ona.\nSednica Kriznog štaba sutra u osam ujutru\nSednica Kriznog štaba na kojoj će biti razmotrena trenutna epidemiološka situacija i mere biće održana sutra u osam sati ujutru, saznaje Tanjug.\nRanije danas premijerka Ana Brnabić je rekla da ona skoro svakodnevno razgovara sa medicinskim delom Kriznog štaba i zna šta je njihov stav - a to je da još nije vreme za popuštanje mera, "jer nam ide dobro, ali to ne bi trebalo sada da se ugrozi".\n"Brojevi padaju, procenti su bolji i to je rezultat donekle mera, ali u velikoj meri vakcinacije. Videćemo sutra šta će biti odluke", rekla je Brnabićeva.


DONACIJA VLADE SRBIJE: Niče spomen kapela kao simbol strdanja nedužnih Srba na Petrovačkoj cesti | Banjaluka.net\nDONACIJA VLADE SRBIJE: Niče spomen kapela kao simbol strdanja nedužnih Srba na Petrovačkoj cesti\nOpština Bosanski Petrovac započela je realizaciju projekta izgradnje spomen-kapele na Petrovačkoj cesti u selu Janjila, uz magistralni put Bosanski Perovac – Ključ, na mjestu na kojem su 7. avgusta 1995. godine u toku akcije „Oluja“ hrvatski avioni gađali kolonu izbjeglica iz Krajine kada je poginulo 10 izbjeglica, od čega petoro djece, dok je više desetina njih ranjeno.\nOvaj projekat biće finansiran iz donatorskih sredstava Vlade Srbije koja su dodjeljena ovoj i ostalim opštinama sa većinskim srpskim stanovništvom u Federaciji BiH. Pored izgradnje ove spomen kapele, Vlada Srbije finansira i rekonstrukciju jedne od najdužih ulica u Bosanskom Petrovcu koja je već pri kraju, a koja će sada biti moderna saobraćajnica sa trotoarom i nosiće naziv po nečemu što asocira na Srbiju, kao znak zahvalnosti za donirana sredstva.\nKada je u pitanju spomen kapela pored već podignutog krsta pored magistralnog puta u Janjilima, počelo se sa zemljanim radovima, ravnanjem terena i prilaznog puta. U narednom periodu će biti potrebno dobiti očekivanu saglasnost Opštinskog vijeća Bosanski Petrovac, odnosno i srpskih i bošnjačkih vijećnika, čime bi se iz ovog malog mjesta poslala snažna poruka mira i suživota.\nJednostavno rečeno, podrška izgradnji ove spomen kapele nedužnim civilima i djeci pobijenoj dok su sjedili na kamionima i traktorskim priikolicama bježeći od hrvatskih metaka mora imati podršku svih u ovoj zemlji, bez obzira na nacionalnost, jer je to ljudski i civilizacijski najispravniji mogući čin i opomena svima da se nešto takvo nikada ne smije ponoviti.\nDejan Prošić, načelnik opštine Bosanski Petrovac, rekao je da će dio radova na tom projektu biti izvršen do 7. avgusta, odnosno do obilježavanja 25. godišnjice stradanja ljudi u koloni na Petrovačkoj cesti. Izrazio je očekivanje da će Opštinsko vijeće dati saglasnost za izvođenje ovih radova, sa ciljem nastavka dobrog suživota naroda u Bosanskom Petrovcu, te da će spomen kapela pored krsta biti izgrađena u što skorijem roku.\nŠto se tiče projekta rekonstrukcije ulice, Prošić je rekao da je riječ o najvećem ulaganju u pojedinačni putni pravac na području Petrovca. Riječ je o rehabilitaciji saobraćajnice koja najvećim dijelom prolazi kroz naseljeno mjesto Dževar, od nekadašnje Pilane do Škrakića Brda, u ukupnoj dužini od 2,3 kilometra. Vrijednost projekta iznosi 192.344 KM, a sredstva su u potpunosti obezbijeđena iz donatorskih sredstava Vlade Srbije, iz kojih će biti realizovan i projekat postavljanja trotoara u dužini čitave dionice asfaltirane saobraćajnice. Naziv ulice još uvijek nije razmatran, ali se među nekoliko prijedloga izdvaja onaj po glavnom gradu Srbije, odnosno najvećem I najrazvijenijem gradu na Balkanu, kojem svaka lokalna zajednica u okruženju teži, a koji je po svojoj multinacionalnosti simbol suživota i tolerancije.\nInače, Bosanski Petrovac na čelu sa načelnikom Prošićem insistira na organizaciji jednog jedinstvenog događaja u ovoj opštini u septembru ove I svih narednih godina.\nNaime, tog mjeseca 1992. godine Petrovac je napustilo tadašnje muslimansko stanovništvo, dok je u septembru 1995. godine iz Petrovca protjerano srpsko stanovništvo.\nIdeja načelnika Prošića je da se taj mjesec proglasi mjesecom mira i tolerancije, u kojem bi se i jedni i drugi zajedno prisjetili žrtava sa obe strane, a bio bi organizovan I niz manifestacija sa ciljem širenja ideje mira i tolerancije među građanima različitih nacionalnosti.\nNa te događaje bili bi pozvani i predstavnici političkog, vjerskog, kulturnog života u BiH, ali i predstavnici međunarodnih organizacija i stranih ambasada koji bi na licu mjesta mogli vidjeti opredjeljenost dva naroda za zajednički suživot ne jednih pored drugih, nego jednih s drugima.


Obavještenje – Željeznice\n22 Maj 2022 godine\n+387 33 655 330\nOpšti uslovi prijevoza\nRobni prijevoz (Cargo)\nVrste i obim prijevoza\nPrijevoz opasnih materija\nTuneli i mostovi\nŽFBH Info Bilten\nZbog učestalog iznošenja netačnih informacija o Željeznicama FBIH i medijskog linča koje pojedine medijske kuće provode prema nama, želimo istaći da Uprava ŽFBiH podržava transparentan i zakonit rad i posebno insistira na profesionalnom odnosu sa bh. medijima, podržava kvalitetnu saradnju sa svim novinarima, a u cilju tačnog, objektivnog i pravovremenog informisanja javnosti.\nNažalost, dosadašnje iskustvo govori da, posebno u vrijeme predizbornih aktivnosti, ŽFBiH postaju predmet „naručenog, dirigovanog novinarstva“ pojedinih već prepoznatljivih medija. Plasiranjem netačnih, neprovjerenih informacija, bez navođenja izvora, ŽFBiH se namjerno nanose ozbiljne štete po poslovni imidž preduzeća, te se pokušava narušiti moralni i profesionalni dignitet članova Uprave kao i naših poslovnih partnera.\nUprava ŽFBiH odlučno odbacuje sva paušalna i netačna pisanja tih tzv. „novinara“ i nema namjeru podizati njihov „rejting“, niti će sarađivati sa takvim deklarisanim medijima. Svakako, ŽFBiH će znati zaštititi svoje interese u skladu sa zakonskim propisima.\nIstovremeno, pozivamo sve novinare koji se pridržavaju i poštuju pravila časne struke, da pišu o ŽFBiH o bilo kojoj temi za koji postoji interes bh. javnosti i njima se zahvaljujemo.\nŽeljeznice FBiH isplatile bruto plaće radnicima za šesti mjesec 2016Željeznice FBiH kupile Gredelj Revom iz Dobošnice\nRed vožnje Sarajevo- Visoko – Sarajevo\nObavještenje za putnike\nSaopštenje za javnost: Savremeni uređaji na ŽCP „PP Ljubinići“\nGalerija Željeznice FBiH\nŽFBH Info magazin\nSigurnost plaćanja kreditnim karticama / Uvjeti korištenja / Izjava o privatnosti\nŽeljeznice Federacije Bosne i Hercegovine ©2022


Dan srpskog jedinstva - koga ili šta mi u stvari slavimo\nVesti Autor:Vanja Đurić15. sep. 202119:12 > 19:3458 komentara\nSećanje na Solunce, očuvanje identiteta, promocija koncepta "srpskog sveta" ili još jedan stranački skup? Predstavnici vlasti kažu da se Danom srpskog jedinstva, slobode i nacionalne zastave čuvaju identitet i državno jedinstvo. Iz Centra za regionalizam kažu da sam praznik ne bi bio sporan da ga zaista ima u Zakonu o praznicima i da ne poziva naše sunarodnike u drugim zemljama da isticanjem zastave krše zakon zemlje u kojoj žive. Upozoravaju da je ovo i način da se poremete odnosi u regionu.\nMilorad Pupovac čestitao Vučiću Dan srpskog jedinstva\nDan srpskog jedinstvaHrvatskaSrbijaZapadni Balkan


Lovren: "Klopov zadatak je da promeni mentalitet Liverpula" - Sportske.net\nLovren: "Klopov zadatak je da promeni mentalitet Liverpula"\nFudbaler Liverpula Dejan Lovren rekao je danas da je glavni zadatak trenera Jirgena Klopa da promeni mentalitet igrača.\nSledi rasplet - Grujić definitivno pregovara sa Liverpulom!Reči Jirgena Klopa koje su oduševile navijače Liverpula'Svrake' prekinule Klopovu trijumfalnu seriju!Kuman: "Liverpul jedini igra napadački fudbal"Klop dovodi svog 'univerzalnog vojnika' u Liverpul!\nKlop je početkom oktobra na klupi Liverpula zamenio Brendana Rodžersa i u prvih šest utakmica nije bio poražen, sve do duela sa Kristal Palasom. Posle tog meča "crveni" su vezali četiri pobede, a zatim su u prošlu nedelju izgubili od Njukasla sa 0:2.\n"Kratko vreme smo proveli sa njim, nepuna dva meseca i već smo imali nekoliko dobrih rezultata. Vremenom će biti još bolje. Sa njegovim metodama i načinom rada, ne vidim kako ne može biti bolje", rekao je Lovren za sajt kluba.\n"Naporno radimo na treninzima, ali sada je stvar u mentalitetu. Mislim da su Englezi i Nemci drugačiji u tom aspektu. To je velika stvar, ali mislim da statistika pokazuje da smo do sada ostvarili dobre rezultate sa Jirgenom", dodao je hrvatski fudbaler.\nLovren je rekao da Klop na treninzima forsira timski rad.\n"Možda se sa mlađim igračima radi individualno, ali mnogo više radimo kao tim. Ne izdvaja nijednog igrača, sve stavlja u kontekst ekipe. Promenili smo neke stvari, sada je odbrana visoko postavljena. To je rizičnije, ali smo kompaktniji", rekao je Lovren.\nPosle 15 kola u Premijer ligi Liverpul zauzima osmo mesto na tabeli sa 23 boda, devet manje od prvoplasiranog Lestera.


Premijer podneo ostavku zbog nesreće trajekta – Nadlanu.com\nPremijer podneo ostavku zbog nesreće trajekta\nObjavljeno 27. apr 2014. / 10:14:24\n"Izvinjavam se zato što nisam sprečio da do ove nesreće dođe i zato što na nju nisam adekvatno odgovorio pošto je do nje došlo. Verujem da kao premijer moram da preuzmem odgovornost i dam ostavku", rekao je Čung u obraćanju javnosti, koji je direktno prenosila južnokorejska državna televizija.\nPutnički trajekt Sevol se 16. aprila prevrnuo i potonuo na putu prema ostrvu Džedžu, dok se u njemu nalazilo ukupno 476 ljudi, od kojih su većina bili deca školske dobi. Do sada je pronađeno 187 tela poginulih putnika, dok se njih 115 i dalje vodi kao nestalo.\nVlada u Seulu, kao i gotovo svi drugi organi vlasti, bili su proteklih dana izloženi oštroj kritici javnost zbog tragedije, odnosno načina na koji je sprovedena akcija spasavanja, navela je agencija AFP.\n"Ova nesreća je sve Južnokorejance šokirala i rastužila. Prošlo je dosta dana od nesreće, ali ja zbog krikova porodica nestalih i dalje ne mogu da spavam. Dragi građani Južne Koreje, sada ipak nije vreme da upiremo prste jedni u druge tražeći krivce, već treba da okončamo akciju spasavanja. Molim vas da nam pomognete da prebrodimo ovu tešku situaciju", naveo je Čung.\n"Iskreno se nadam da će mi Južnokorejanci i porodice žrtava sa Sevola oprostiti i shvatiti zašto ne mogu da ostanem na mestu premijera do kraja. Još jednom vas molim da se udružite u podršci akciji spasavanja", rekao je on.\nČung je dodao da je i ranije želeo da da ostavku, ali je akcija spasavanja preživelih i pronalaženja žrtava bila prioritet, pa je smatrao da bi pre odlaska bilo odgovorno to dovršiti.\n"Odlučio sam da dam ostavku kako ne bih bio teret vlastima", zaključio je on.


I za vikend radno vreme do 20 časova, o merama za praznike 28. decembra\nnedelja, 17. okt, 2021.\nHome»Vesti»I za vikend radno vreme do 20 časova, o merama za praznike 28. decembra\nBy Aleksandar Đokić 25/12/2020 Updated: 29/12/2020 Nema komentara1 Min Read\nRadno vreme će i tokom vikenda za sve radnje, ugostitelje, tržne centre i uslužne delatnosti ostati do 20 časova, kao što je bilo i radnim danima ove nedelje, odlučeno je jutros na sednici Kriznog štaba. Ovo je, kako prenosi RTS, gradonačelnik Beograda Goran Vesić izjavio za Tanjug. O novim merama za predstojeće praznike odlučivaće se 28. decembra,\nNa snazi su i mere koje se primenjuju pri ulasku u Srbiju. Strancima koji dolaze dozvoljen je ulazak samo ako poseduju negativan PCR test, ne stariji od 48 sati.\nU Srbiji je prema jučerašnjim podacima testirano 15.387 osoba, dok je 4.091 osoba zaražena. Preminulo je 49 pacijenata, dok se na respiratoru nalazi 312 pacijenata.\nPodsećanja radi, Krizni štab je doneo odluku ove nedelje da sve radnje, ugostiteljski objekti, tržni centri i ostale uslužne delatnosti rade do 20 časova, međutim, a o tome da će raditi i za vikend odlučneo je jutros. Gradonačelnik Beograda Goran Vesić je, kako je preneo RTS, naveo da je medicinski deo Kriznog štaba bio protiv toga da sve radi za vikend.\nBIRN: Broj umrlih i zaraženih od korone višestruko veći od zvanično saopštenog U KC Niš 166 pacijenata sa potvrđenim virusom, jedan pacijent preminuo KC Niš: Situacija u Nišu alarmantna, ali pod kontrolom KC Niš: Pozitivno 118 pacijenata, tri pacijenta preminula\nCOVID-19 koronavirus mere prevencije


Ovo prognozira Marko Čubrilo, pasionirani ljubitelj meteorologije, koji na svojoj Fejsbuk stranici redovno pravi najnovije prognoze, a njegove procene pokazale su se tačnim.\nU četvrtak ćemo, prognozira, imati kratkotrajno otopljenje, ali istog dana stižu i nove padavine, da bi u petak usledilo zahlađenje, a za vikend i obilne padavine i pad temperature.\nKako navodi, proračuni nagoveštavaju "konkrentije pogoršanje za naredni vikend", iznad značajnog dela regiona moguće je da će pasti od 15 do 25 centimetara snega.\n"Srednja vrednost ansamble članova je znatno umerenija i daje oko 8 centimetara i ja i dalje mislim da je to realnija vrednost", dodaje Čubrilo i najavljuje da će se preciznije znati kasno večeras.\nSutra se u delovima prestonice očekuje do 10 CENTIMETARA SNEGA: Počinje preventivno POSIPANJE SOLI po ulicama grada\nBEOGRAD SE PROBUDIO POD SNEGOM Prve pahulje prekrile prestonicu (FOTO)\nČubrilo prognozira i da će za vikend nad velikim delom našeg regiona, maksimalne temperature mogle da budu oko ili čak ispod nule, a da je početkom sledeće nedelje moguće još hladnije vreme.\nEvo kakvo nas vreme očekuje u narednom periodu prema prognozi Marka Čubrila za naš region:\n- kratkotrajno otopljenje\n- sa jugozapada stižu nove padavine\n- sa severozapada sledi premeštanje hladnog fronta\n- sledi premeštanje hladnog fronta\n- dalje zahlađenje\n- moguće obilnije padavine\n- nad velikim delom regiona maksimalne temperature oko ili ispod nule\n- iznad pojedinih oblasti regiona oko 15 centimetara snega\n- u nedelju bi se centar ciklona izmestio nad južni Jadran\n- u nekim delovima regiona i do 25 centimetara snega\n- od 11. decembra - moguće još hladnije vreme, temperature ispod nule\n- oko 17. decembra - strujanje hladnog i suvog vazduha sa istoka\nSNEG, MRAZ I ŽIVA SE SPUŠTA NA -10 Nanovija prognoza RHMZ: Hladan vikedn pred nama, evo gde će se zabeleti, a gde temperatura pada u debeli minus


Ukinuti vize i za Kosovo | Info-ks.net\n08.10.2010 u 12:45\nUkinuti vize i za Kosovo\nŠef delegacije Evropskog parlamenta za odonose sa zapadnim Balkanom Eduard Kukan zatražio je da se pripremi, ubrzano, vizna liberalizacija za Kosovo.\nOn je to rekao nakon što je Evropski parlament u četvrtak ukinuo vize za građane BiH i Albanije.\n"Evropska unija ne bi smijela da dopusti da se žitelji Evrope nađu u izolaciji. Zato bih pozdravio da se ubrzo predloži strategija i stvaranje režima bez viza i za Kosovo", izjavio je Kukan za slovački dnevnik “Hospodarske novini“.\nOn je pozdravio podršku Evropskog parlamenta ukidanju viza za građane Albanije i BiH.\n"Sloboda kretanja je jedna od najvažnijih sloboda na kojoj stoji EU. Drago mi je da proširujemo taj princip i na stanovnike Albanije i BiH", kazao je Kukan.\nPoziv za ukidanje viza\nPoslanica Evropskog parlamenta Tanja Fajon založila se da se poslije BiH i Albanije i Kosovu otvore izgledi za ukidanje kratkoročnih viza Evropske unije, upozoravajući da postoji opasnost da Kosovo ostane "crna rupa" na Balkanu.\nTanja Fajon, izvestiteljka o procesu vizne liberalizacije za BiH i Albaniju, izjavila je to pošto je parlament EU u Briselu pružio podršku ocijeni Evropske komisije da su vlasti u Sarajevu i Tirani ispunile uslove za stavljanje njihovih državljana na "beli šengenski spisak" Unije.


ARTinfo - Rusija prekinula isporuku plina Finskoj\nRuska isporuka prirodnog plina Finskoj obustavljena je u subotu, priopćila je finska državna energetska tvrtka Gasum, nakon što je ta nordijska zemlja odbila da plati ruskom dobavljaču Gazpromu u rubljama.\n- Snabdijevanje Finske prirodnim plinom prema Gasumovom ugovoru o snabdijevanju je prekinuto - naveo je Gasum u priopćenju i dodao da će se prirodni plin umjesto toga isporučivati iz drugih izvora kroz gasovod Baltikkonektor, koji povezuje Finsku sa Estonijom.\nGazprom je potvrdio informaciju o prekidu isporuke plina, prenosi Radio Slobodna Europa.\nGazprom export je zahtijevao od europskih zemalja da plate isporuku ruskog plina u rubljama zbog sankcija uvedenih zbog invazije Rusije na Ukrajinu, ali je Finska to odbila.\nVećina plina koji se koristi u Finskoj dolazi iz Rusije, ali gas čini samo oko 5 posto njene godišnje potrošnje energije.\nGasum, finska vlada i pojedine kompanije koje koriste plin u Finskoj naveli su da su spremni za prekid isporuke plina iz Rusije i da će zemlja moći da se snađe bez ruskog plina.\nVelike finske tvrtke poput Nestea, Metsa i drugih traže alternativne izvore energije ili planove za vanredne situacije kako bi prilagodili svoju proizvodnju.\nFinska vlada je u petak također objavila da je ta zemlja potpisala 10-godišnji ugovor o zakupu terminalnog broda za LNG (tečni prirodni plin) sa američkom tvrtkom "Excelerate Energy".\nRusija je prethodno obustavila isporuke plina Poljskoj i Bugarskoj koje su odbile da plaćaju ovaj energent u rubljama.


Javni beležnici sutra besplatno savetuju građane - Televizija Leskovac\nJavni beležnici će sutra od 11 do 14 časova preko tri posebne linije na aplikaciji Viber uživo odgovarati na pitanja građana, ili ih uputiti na način na koji mogu da ostvare svoja prava.\nOva uslugu za građane organizuje Javnobeležnička komora Srbije povodom Evropskog dana pravde, koji se svake godine obeležava 25. oktobra, sa ciljem da se pravda približi građanima, najavljeno je iz Komore.\nJKS je pozvala građane da se jave i postave pitanje uživo u razgovoru sa javnim beležnicima preko Viber aplikacije, na telefonske brojeve 065/ 415 88 24, 065/415 88 25, 065/415 88 26.\nGrađani će moći da biraju da li će sa javnim beležnikom razgovarati video ili audio pozivom.\nJavni beležnici moći će sutra da pouče građane u vezi sa poslovima oko prometa nepokretnosti, overama potpisa i prepisa, overama punomoćja, vođenju ostavinskih postupaka, odgovornosti javnih beležnika, kao i o dilemama vezanim za nadležnosti javnog beležnika.\nTags: javni beležnici\nPanorama, ponedeljak 25. oktobar 2021.


Početna Skripte Jezici/Književnost Sociologija kulture\nObjavio mirko.o 10. februar 2014. Prijavi dokument\nPojam drustvene strukture\nDrustvena struktura je pojam koji se koristi u drustvenim naukama kako bi se oznacila ukupnost medjusobno povezanih ele,menata(drustvenih pojava I process) koji cine drustvo kao celinu I kopji odredjuju, u manjoj ili vecoj meri,delovanje pojedinaca socijalizovanih unutar date drustvene structure. Znacenje pojma drustvena struktura moze biti razlicito, u zavisnosti od nivoa analize.Na makro nivou ,ovaj pojam se moze odnositi na system socio-ekonomske stratifikacije(klasna struktura) ili na neke druge ustaljene odnose izmedju velikih drustvenih grupa. Na mezzo nivou, on se moze odnositi na nacin na koji kulturne institucije ili drustvene norme oblikuju ponasanje aktera unutar datog drustvenog sistema. Cesto se ukazukje na medjusobnu povezanost ovih novoa analize. Svaka teorija moze isticati znacaj razlicitih elemenata unutr drustvene struktur I drugacije objasnjavati karakter njihovih medjusobnih odnosa. Funkcionalisticka teorija kao osnovne elemente drustvene structure navodi drustvene uloge I polozaje koje zauzimaju pojedinci, a kojima upravljaju drustvene vrednosti I drustvene norme. Odnos delova prema celini, kao I delova medjusobno, zasniva se na skladu I harmoniji, koji vode odrzavanja celine.Prema marksistickoj teoriji, drustvenu strukturu cine radne aktivnosti I svojinski odnosi. Ov odnose obelezava nesklad I unutrasnji sukob prouzrokovan partikularnim interesima.\nDefinisanje društva kao predmeta proučavanja sociologije vršeno je u svim sociološkim teorijama, koje su nastojale da ga objasne kroz njegovu statiku i dinamiku. Društvo je veoma kompleksan i apstraktan pojam, ali nije neutralna, izvanljudska kategorija, već je u tesnoj vezi sa efektima koje ima na ljudski život. Ono predstavlja organizaciju celokupnog života određene grupe ljudi (na primer, plemena, ali i velike mnogonacionalne države) i ljudsku zajednicu u kojoj su sadržani vrednosni elementi koji je određuju. Na ljudsko društvo gledamo kao na ukupnost društvenih pojava, ukupnost odnosa u koje ljudi stupaju, kao na okvir ljudskog života u kome se on neprestano obnavlja. Društvo se sastoji iz mnoštva delatnosti, društvenih odnosa, društvenih ustanova, ideja i drugih društvenih elemenata.\nNekoliko definicija društva:„Društvo nije prost zbir individua. Ono je sistem formiran na osnovu njihovog udruživanja i predstavlja specifičnu realnost koja ima svoje sopstvene karakteristike” (Dirkem, E., Pravila sociološke metode, 1963; 97). Nejednakosti postoje u svim tipovima ljudskog društva. I u najjednostavnijim kulturama postoje razlike između pojedinaca, između muškaraca i žena, mladih i starih. Sve je počelo u prirodi kada je jedinka u borbi za opstankom morala da se bori protiv drugih jedinki istog roda, moć je proizilazila iz superiorne fizičke snage, ili starosti koja je sa sobom donosila autoritet. Pojava je prerasla u pravilo čak i kada opstanak nije više bio čin svakodnevice. Čovek se kao prirodno biće transformisao kroz vekove, ali je pored osnovnih fizioloških potreba zadržao i potrebu da bude ispred svojih sunarodnika. Uvek postoji vodja, ne samo kao prirodna potreba kada je u pitanju opstanak vrste već i u trenucima mira i blaženstva, jer sa sobom povlači gomilu povlastica za one na vrhu hijerarhijske lestvice. Sa razvojem ljudske civilizacije i podelom rada, privilegije izabranih se nisu smanjivale niti nestajale, naprotiv rasle su i produbljivale, a samim tim su rasla i raslojavanja medju ljudima. I u savremenom svetu raslojavanje je ostalo na istom nivou kao i pre više hiljada godina, samo je preraslo u složene sisteme klasne podele, sa svojim podklasama. Iako je veliki deo današnjeg sveta prihvatio egalitarijanske principe po kome formalnopravno ne bi trebale postojati nikakve klase, a neke države i sistemi su čak zbog ideoloških razloga pribegavale drastičnim merama njihovog brisanja, one ipak postoje, i postojaće. Pod generalnim pojmom sloja podrazumevamo sve istorijske tipove klasa, kao i društvene grupe koje imaju poseban položaj u društvenom sistemu, njegovoj hijerarhizovanoj, vertikalnoj strukturi,i sve odgovarajuće karakteristike koje proizilaze iz istih osnovnih interesa, načina života i slojne svesti. Društvena stratifikacija je diferencijacija stanovništva u hijerarhijski postavljenim klasama,i ogleda se u postojanju viših i nižih slojeva. Njena se sama suština sastoji od nejednako raspoređenih prava i privilegija, dužnosti i odgovornosti, društvene moći i uticaja među članovima društva. Pošto se podela društva na klase ili slojeve javlja gotovo u svim istorijskim epohama, sasvim je razumljivo što su se tim pitanjem bavili filozofi još u antičkom dobu, nema nijednog značajnijeg mislioca kome je izmakla činjenica da u svakom društvu postoje manje ili veće razlike izmedju ljudi, i da na neki način zauzmu stavove na tu temu bilo pozitivne, bilo kritičke. Društvena misao je vrlo rano otkrila te razlike, njihovu brojnost i različitost. Ako je ekonomski položaj članova jednog društva nejednak, ako ima i bogatih i siromašnih, društvo je ekonomski raslojeno, bez obzira na to da li je njegova organizacija komunistička ili kapitalistička, stoji li u njegovom ustavu “društvo ravnopravnih pojedinaca” ili ne. “Etikete”, i “natpisi ” ne mogu da promene realnu činjenicu ekonomske nejednakosti, koja se ogleda u razlikama u prihodima i ekonomskom standardu, u postojanju bogatih i siromašnih slojeva.


Baletska škola uskoro u Gornjem Milanovcu – GM Press\nDeca uzrasta od 3 do 8 godina uskoro će moći da u Gornjem Milanovcu pohađaju pripremnu baletsku nastavu i da nauče prve baletske korake, dogovoreno je na sastanku koji je Dejan Kovačević predsednik opštine Gornji Milanovac održao sa Ajom Jung, direktorkom Beogradskog festivala igre i Miroslavom Radovanovićem, direktorom kopanije „Foka“ iz Gornjeg Milanovca.\nDosadašnja uspešna saradnja opštine Gornji Milanovac sa Ajom Jung, baletskom umetnicom i koreografom, rezultirala je otvaranjem škole baleta za decu uzrasta a na ovaj način mališani će u svom gradu imati iste uslove za vežbanje i usavršavanje poput dece u većim gradovima.\n-Krećemo sa programom pripremne baletske nastave I cilj nam je da tim prvim generacije mladih talenata iz Milanovca za dve do tri godine, kada dovoljno stasaju uvedemo i programe baletske škole. U pitanju je podrška koju smo dobili od strane opštine Gornji Milanovac ali I Fondacije “Art mentor” iz Lucerna iz Švajcarske pod čijim smo podrškom radili veliki projekat “Karavan igre” sa kojim smo obišli 30 gradova I stekli uvid o situaciji kada je u pitanju balet I umetnička igra, kako u smislu produkcije tako I edukacije najmlađih. Rešili smo da baš u Gornjem Milanovcu osposobimo baletsku salu koja će služiti svim dečacima I devojčicama I želimo da podržimo nove naraštaje, ne samo da postanu uspešni u baletu već I da postanu jednog dana najbolja umetnička I pozorišna publika – istakla je Aja Jung. Ona je dodala da će sa decom raditi profesionalni baletski pedagozi iz Argentine, sa Kube ali i iz Srbije tako da će to biti istureno odeljenje Nacionalne fondacije za igru koja ima dve akreditacije, Ministarstva prosvete Republike Italije i Ministarstva prosvete Republike Srbije.\nFOTO/Aja Jung, direktor Beogradskog festivala igre\nDo sada su deca iz Gornjeg Milanovca koja su imala talenat ili možda samo želju da postanu balerine putovala na časove u Čačak, sada posle dužeg vremena imaju priliku da neguju i razvijaju veštine u svom gradu.\n-Deca u Gornjem Milanovcu dobiće potpuno identične uslove kao što imaju mališani u Beogradu, hvala Aji što je stavila naš grad na mapu svoje Fondacije, što će približi igru I balet, kao I sve ono što oni rade deci Gornjeg Milanovcu. Želim da se zahvalim kompaniji Foka koja će ovo svesrdno podržati, zajedno sa još nekim milanovačkim kompanijama. Opština Gornji Milanovac je tu kao jedan oslonac da to sve fukcioniše I u godinama koje dolaze. Naravno moram da pomenem I švajcarsku Fondaciju koja će opremiti čitav prostor za bavljenje baletom , a sa decom će raditi izvrsni pedagozi I vrhunski igrači koji će im preneti svoja znanja I iskustva – rekao je Dejan Kovačević, predsednik opštine Gornji Milanovac.\nU zgradi Okružnog načelstva u Gornjem Milanovcu poseban prostor biće adaptiran i prilagođen polaznicima škole baleta. Narednih dana biće omogućeno prijavljivanje a već tokom oktorbra i početak rada. Prema rečima Aje Jung, svi mališani su dobro došli a osnovni uslov je želja za igrom i plesom,a kroz profesionalni rad će deca imati priliku da napreduju i usavršavaju plesne korake.\nTags: „Karavan igre“, Aja Jung, dejan kovačević, foka doo, miroslav kovacevic, predsednik opštine gornji milanovac, skola baleta\nFilmski septembar i oktobar: Kratka forma i Dani Mije Aleksića\nJoš 11 Milanovčana pozitivno na korona virus


Povodom Dana fakulteta, 26. oktobra biće održan naučni skup na temu „Pravo, tradicija i promjene“. Za učešće u radu naučnog skupa prijavljeno je 75 učesnika iz 8 zemalja. Prema Rang-listi klasifikovanih i kategorisanih naučnih skupova u Republici Srpskoj, prošlogodišnji naučni skup Pravnog fakulteta klasifikovan je kao naučni skup sa međunarodnim učešćem, a najbolje je kategorisan naučni skup među svim skupovima iz društvenih i humanističkih nauka u Republici Srpskoj.\nCilј naučnog skupa biće da sa svih aspekata sagleda stanje i razvoj pravnog sistema, da ukaže na vrijednosti i principe koji obilјežavaju pravni sistem, kao i na način i sadržaj promjene tih vrijednosti i principa. Autori iz regiona i Evrope daće teorijsku analizu i predložiti rješenja, primjenjujući, u prvom redu, pozitivnopravni, uporedni i istorijski metod.


mixtv.rs Archives - Page 2 of 5 - Raski Portal\nK. J. (26) iz Kraljeva teško je povređena 5.juna 2018. godine,kada je na nju nalateo putnički voz. Devojka je podlegla teškim povredama, posle tronedeljne povrede borbe za život…\nNa Trgu srpskih ratnika,bio je postavljen transfuziomobil Instituta za transfuziju krvi Srbije. Osnovni cilj ove akcije jeste, pre svega, smanjenje deficita krvi uobičajenog za letnji period ugodini, ali i promocija dobrovoljnog, neplaćenog davalaštva krvi tokom cele godine. Akciju je podržao gradonačelnik Kraljeva dr Predrag Terzić priključivši se brojnim sugrađanimakoji su pomogli u obezbeđivanju rezervi krvi u ovom kritičnom periodu godine. Prošle godine smo imali dobar odziv, upravo u letnjoj kampanji, više od 150 potencijalnih davalaca je došlo, 140 je dalo krv. Očekujemo da se\nVESELI SPUST ODLOŽEN DO DALJNJEG\nOrganzicioni odbor manifestacije “Veseli spust” je u saopštenju za medije naveo valjane razloge za nažalost još jedno odlaganje manifestacije. Zbog velike količine padavina proteklih dana,a i sedmica, porasta vodostaja reke\nI JA POSTOJIM!\nPredsednik Udruženja ratnih vojnih invalida, Vojislav Vukašinović,i predsednik udruženja paraplegičara,Slavoljub Živić na sastanku su izneli niz problema na koje nailaze u svakodnevnici. Većina ustanova ,stambene zgrade, nemaju kose površine odnosno\nMiloš i Snežana godinama su bili nerazdvojni, a verili su se u septembru prošle godine.\nredakcija2 July 23, 2018 0 Komentara\nDevojka Snežana Rudinac (24) koja je teško povređena u Bečićima u saobraćajnoj nesreći u kojoj je poginuo njen verenik Miloš Vukomanović (25), helikopterom je transportovana na Vojnomedicinsku akademiju u Beogradu,\nDo početka dvanaestog izdanja Heineken Lovefesta ostalo je manje od dve nedelje, a hoteli i apartmani u Vrnjačkoj Banji su već rasprodati. Prema rečima organizatora gotovo svi smeštajni kapaciteti rezervisani su


Datum kreiranja: petak, 23 jul 2010 11:27\nMnogi kiosci brze hrane, kojih ima na gotovo svakom ćošku, mogli bi da nestanu u narednih godinu dana. Zbog uvođenja Hasapa (kontrole rizika i kritičnih tačaka proizvodnje), najavljenog za jun 2011. godine nemali broj ćevabdžinica, picerija, palačinkarnica, buregdžinica mogao bi, prognoziraju mnogi, da stavi ključ u bravu.\nStrogi higijenski uslovi i standardi koje ovaj sistem predviđa, ali i visoka cena uvođenja biće preveliki zalogaj za male uslužne radnje. Kada je Hasap uvođen u Mađarskoj, gotovo trećina pekara je preko noći stavila katanac. Takva iskustva iz regiona nagoveštavaju da bi isto moglo da se dogodi i kod nas, ali bez obzira na to, odlaganja nema. Svi koji proizvode, spremaju i prodaju hranu moraće da uvedu novi sistem.\n– Prema Zakonu o bezbednosti hrane predviđeno je da svi koji posluju sa hranom, pa i pekarska i konditorska proizvodnja, imaju uveden sistem Hasap. Deseti jun 2011. godine krajnji je rok kada će oni morati u potpunosti da uspostave Hasap sistem – kažu u Generalnom inspektoratu Ministarstva poljoprivrede.\nTo znači, objašnjavaju u ministarstvu, da će morati da uspostave sistem za osiguranje bezbednosti hrane u svim fazama proizvodnje, prerade i prometa. Ali, to nije sve. Male privrednike očekuje još jedan udar na džep.\n– Svako ko posluje sa hranom moraće da ima u stalnom radnom odnosu i osobu odgovarajuće stručne spreme za sprovođenje i primenu Hasap sistema – objasnili su u Generalnom inspektoratu.\nTo važi za velike sisteme, ali da li će to biti i obaveza za male preduzetnike, još niko ne može da precizira. I dok najveći trgovci, klanice i mlekare odavno imaju ove standarde, postavlja se pitanje šta će konkretno uvođenje Hasapa značiti za mali kiosk brze hrane u komšiluku. U Veterinarskoj inspekciji kažu da „fast fudove” očekuje niz obaveza.\n– Najpre će morati da uvedu strogu kontrolu ulaza sirovine u objekat i o tome će voditi evidenciju. Sirovine će moći da nabavljaju jedino iz registrovanih i proverenih proizvodnih pogona. Moraće da uspostave stroge uslove čuvanja, što obuhvata temperaturne režime, a i higijena zaposlenih i celog objekta će morati da bude na visokom nivou – objasnila je Sanja Čelebićanin, načelnica Veterinarske inspekcije, zadužene i za kontrolu prodavnice brze hrane.\nDa li će tada svi koji opstanu početi da liče na restorane brze hrane koji su nam stigli sa Zapada ostaje da se vidi, ali, ko ne bude ispunio sve ove uslove, od juna naredne godine neće moći više da posluje. Može se učiniti da mnogi i sada to rade, ali nije tako, jer će kada Hasap bude postao obaveza, morati da dokumentuju ove proceduru i da evidenciju o svakom koraku, odnosno postupanju u svakoj rizičnoj tački u toku pripremanja hrane dokumentuju inspektorima kada ih posete. Kada su primili sirovinu, od koga, ko je primio, pa i kada je ko od zaposlenih oprao ruke, sve će to morati da upisuju na papir što se radi u stranim lancima brze hrane.\nPostoji teoretska mogućnost da vlasnici radnji sami uspostave takav sistem, kažu u Ministarstvu poljoprivrede. Ali to je malo verovatno jer „Hasap ne podrazumeva sertifikat okačen na zidu, već sistem koji funkcioniše”. U praksi, biće neophodno angažovati konsultantske i sertifikacione kuće koje se bave ovim poslom, a čije usluge nimalo nisu jeftine.\n– Najpre će takav sistem morati da uvede konsultantska kuća, čije usluge za manje objekte koštaju do 1.500 evra, a potom sertifikaciona kuća izdaje sertifikat da oni zaista i imaju sistem, poput Hasapa, što takođe košta do 1.500 evra – rekli su nam u jednoj sertifikacionoj kući, dodajući da još nijednom kiosku brze hrane nisu pružili takvu uslugu, već „tek pokojoj pekari”.\nTo znači da bi, prema nezvaničnim informacijama, vlasnika jedne ćevabdžinice sa pet-šest zaposlenih, usluga uvođenja Hasapa, ali i pripremanje objekta za to moglo da košta i do 5.000 evra, zbog čega mnogi i prognoziraju „samozatvaranje” ovakvih radnji. Osim toga, ni uvođenje ovog sistema ne traje kratko.\nU Veterinarskoj inspekciji kažu da i, prema njihovim informacijama, uvođenje Hasapa u kioske brze hrane još nije počelo, ali da procedura uspostavljanja tog standarda zahteva nekoliko meseci. Stoga mnogi prognoziraju da će kroz godinu dana tržište brze hrane biti otvoreno za velike igrače i lance malih restorana, poput onih u zapadnim metropolama.\nPreventiva umesto kontrole\n„Glavni cilj Hasapa je da se uspostavi integrisani preventivni u svakoj fazi proizvodnje, prerade i distribucije, čime se doprinosi eliminisanju rizika ili njegovom smanjenju na nivo prihvatljiv po zdravlje ljudi, odnosno da osigura proizvodnju mikrobiološki ispravne hrane”, kaže Dušan Pajkić, direktor Generalnog inspektorata Ministarstva poljoprivrede.sistem koji osigurava bezbednost hrane\nUmesto tradicionalnog načina kontrole gotovih proizvoda, objašnjava on, Hasap sistem preventivno deluje tako da se najpre identifikuju rizične tačke proizvodnje, odnosno tačke u tehnološkom procesu u kojima može doći do zagađenja proizvoda.\n– Posle određivanja kritičnih tačaka odrede se preventivne mere za njihovu kontrolu koje će sprečiti zagađenje hrane. Obaveza svih proizvođača je da ovaj interni sistem kontrole uvede i sprovodi, dok će nadležne inspekcije vršiti kontrolu kako bi proverile da li su svi subjekti koji su bili u obavezi da uvedu sistem bezbednosti hrane to i uradili – objasnio je Pajkić.


Deficit 5,86 odsto BDP-a – Bankar.me\nDeficit budžeta za prošlu godinu iznosio je 195,56 miliona eura ili 5,86 odsto bruto domaćeg proizvoda (BDP), dok je primarni bio 138,7 miliona eura, saopšteno je iz Ministarstva finansija.\nPrema podacima iz Predloga zakona o završnom računu budžeta za prošlu godinu, koji se nalazi u skupštinskoj proceduri, primarni deficit budžeta iznosio je 4,15 odsto BDP-a.\nKonsolidovani primici, odnosno tekući sa primicima otplate datih kredita, prošle godine su iznosili 1,12 milijardi eura i bili su 0,72 odsto manji nego 2011. Tekući prihodi sa primicima od otplate datih kredita u prethodnoj godini činili su 97,47 odsto planiranih, što je 33,58 odsto BDP-a.\n– Takvo kretanje prihoda uslovile su vremenske nepogode u prvom kvartalu, koje su paralisale ekonomske tokove, kao i kriza i smanjenje potrošnje u eurozoni koja se osjetila i u crnogorskoj ekonomiji. Eksterni uticaji u kombinaciji sa strukturnim slabostima ekonomije uslovile su niže prihode u ovoj godini, kazali su iz Ministarstva finansija koje je pripremilo Predlog zakona.\nU strukturi tekućih prihoda dominatan udio imali su oni od poreza, 61,32 odsto 687,44 miliona eura, dok se na prihode po osnovu doprinosa za socijalno osiguranje odnosilo 32,31 odsto ili 362,58 miliona eura. Preostali dio tekućih prihoda ostvaren je po osnovu taksi, 18 miliona eura, naknada 12,71 milion i ostalih 35,12 miliona eura.\n”Takva struktura jasno upućuje na zaključak da najveći uticaj na ukupne prihode budžeta imaju kretanja poreskih prihoda. Poreski prihodi centralnog budžeta bili su 5,26 odsto niži od planiranih”, objašnjeno je u Završnom računu budžeta.\nNajveći pad zabilježen je kod prihoda od poreza na dodatu vrijednost (PDV), 26,51 milion eura, ali je on u dobroj mjeri kompenzovan rastom onih od poreza na dobit preduzeća od 77,33 odsto u poređenju sa 2011. godinom.\nZnačajno negativno odstupanje zabilježeno je i kod poreza na međunarodnu trgovinu i transakcije, koje uzrokovano aktiviranjem određenih klauzula Centralnoevropskog sporazuma o slobodnoj trgovini (CEFTA) i Evropske asocijacije za slobodnu trgovinu (EFTA). To podrazumijeva ukidanje poreza na međunarodnu trgovinu za određene grupe proizvoda koje dolaze iz zemalja regiona i Evrope, što je svojevrsna priprema crnogorske ekonomije za pristupanje EU.\nPrihodi od doprinosa bili su 2,91 odsto veći od planiranih, dok su u poređenju sa 2011. godinom porasli 2,45 odsto, usljed rasta zaposlenosti od 2,1 odsto.\n– Ostali budžetski prihodi, kao i oni od povraćaja datih kredita, značajno su porasli, dok su prihodi od taksi i naknada pali. Smanjenje prihoda od naknada u najvećoj mjeri je pruzrokovano ukudanjem ekološke naknade, koja je prepoznata kao biznis barijera u turističkoj privredi, navodi se u Završnom računu.\nBudžetska potrošnja u prošloj godini bila je 4,47 odsto veća od planirane i iznosila je 1,32 milijarde eura. Budžetska potrošnja je, kako je saopšteno, bila neštno niža nego 2011. godine i činila je 39,44 odsto BDP.\nNajveći dio budžetske potrošnje u prošloj godini odnosio se na socijalna davanja, 481,63 miliona eura ili nešto više od trećine ukupne, što je na nivou planiranog iznosa. Ipak, budžetska potrošnja bila je 5,91 odsto veća nego 2011. godine.\nZnačajan dio budžetske potrošnje odnosio se na bruto zarade, za koje je izdvojeno 374,65 miliona eura ili 0,51 odsto manje od planiranog iznosa. Rashodi za materijal i usluge dostigli su 153,69 mililona eura ili 11,67 odsto budžetske potrošnje, što je 4,8 odsto više nego što je bilo planirano. Ti rashodi su bili 39,1 odsto veći nego 2011. godine.\nPredstavnici tog Vladinog resora kazali su da je značajan dio novca izdvojen za finansiranje rashoda po osnovu kamata, 56,86 miliona eura ili 4,32 odsto budžetske potrošnje, što je 26,1 odsto više nego 2011. godinu. Ostali dio budžetske potrošnje čine subvencije 25,85 miliona eura, transferi institucijama, pojedincima, nevladinom i javnom sektoru 31,52 miliona, tekuće održavanje 22,54 miliona, otplata garancija 24,72 miliona, otplata obaveza iz prethodnih godina 33,11 miliona i tekuća rezerva 18,08 miliona.\nZa razvojne projekte u prošloj godini izdvojeno je 67,69 miliona eura ili 5,14 odsto budžetske potrošnje, odnosno 2,03 odsto BDP.\nIz Ministarstva finansija je saopšteno i da je prošle godine otplaćen dug od 135,44 miliona eura, što zajedno sa deficitom uslovilo nedostajuća sredstva od 330,96 miliona eura.\nPrema podacima iz Predloga zakona o budžetu, ukupan državni dug Crne Gore na kraju prošle godine iznosio je skoro 1,7 milijardi eura ili 50,91 odsto BDP-a. Strani dug je iznosio 1,29 milijardi eura, a unutrašnji 404,5 miliona.\nIz Ministarstva finansija su podsjetili i da je ekonomska situacija u Crnoj Gori prošle godine bila pod snažnim uticajem krize, praćenim unutrašnjim strukturnim slabostima i ranjivostima fiskalnog sistema. Ekstremno loši vremenski uslovi na početku godine su, kako je saopšteno, dodatno pogoršali makroekonomsku sliku i uslovili pad ekonomije od 0,5 odsto.\nGodišnja stopa inflacije je, prema podacima iz predloženog zakona, iznosila je 4,1 odsto, dok je javni dug činio 50,91 odsto BDP-a, a sa konsolidovanim neizmirenim tekućim obavezama 53,11 odsto.\n– Ukupna javna potrošnja iznosila je 1,48 milijardi eura ili 44,22 odsto BDP-a. Nakon konsolidacije doprinosa koje plaća poslodavac i komunalnih naknada, javna potrošnja je dostigla 1,43 milijardi eura, što čini 42,8 odsto BDP-a, saopšteno je iz Ministarstva.\nOni su dodali i da je tekuća javna potrošnja iznosila 1,31 milijardu eura ili 39,22 odsto BDP-a.\nPredstavnici Ministarstva su naveli i da je prošla godina bila jedna od najtežih kada je riječ o oblasti javnih finansija. Negativni faktori su doprinijeli slabijoj naplati prihoda centralnog budžeta, a dodatni pritisak predstavljalo je aktiviranje dijela garancija za kredite Kombinata aluminijuma u aprilu prošle godine.\nPOJMOVIBudžet za 2013 godinu budžetski deficit deficit budžeta MAKROEKONOMIJA Vlada\nPrevious Njemački bogataši nikad bogatiji\nSljedeći Policija provjerava poslovanje Plantaža


Netačne informacije o poslovanju “Boske”\n18.01.2013. / 16:42\nBANJALUKA, Rukovodstvo Robne kuće “Boska” Banjaluka saopštilo je danas da su netačne, nepotpune i neprovjerene informacije koje se u posljednje vrijeme iznose u javnosti u vezi sa njenim poslovanjem.\nBANJALUKA, Ukupne obaveze JP “Šuma RS“ iznose 42 miliona KM, potvrđeno je u upravi „Šuma“ za portal CAPITAL.ba. Od tog iznosa, 15 miliona KM su dugoročni krediti, dobavljačima se duguje 11,36 miliona KM, za zarade i naknade radnicima 8,2 miliona KM,\nVrankić: Veliki problemi zbog kašnjenja na evropskom putu\n11.09.2012. / 18:37\nMOSTAR, BiH će sa skorim ulaskom Hrvatske u EU imati mnogo problema, jer kasni u svojim obavezama, ne samo na evropskom putu, već i u prilagođavanju na proces ulaska Hrvatske u EU, rekao je danas potpredsjednik Glavnog vijeća Hrvatskog narodnog\nU Srbiji oko 55.000 poslodavaca nije izmirilo obaveze\n29.08.2012. / 13:49\nBEOGRAD, Poreska uprava Srbije utvrdila je da oko 55.000 poslodavaca nije izmirilo svoje obaveze koje se odnose na doprinose obaveznog socijalnog osiguranja, izjavio je danas pomoćnik direktora Poreske uprave Dejan Vidojević.\nDinkić: Ugovorene obaveze odložiti za narednu godinu\n24.08.2012. / 17:48\nBEOGRAD, Ministar finansija i privrede Srbije Mlađan Dinkić izjavio je da prethodna Vlada Srbije nije ispunila veliki dio ugovorenih obaveza sa “Fijatom”, te da će morati da zamoli italijansku kompaniju da odloži ispunjenje djela tih obaveza.\nGrci ne mogu da ispune obaveze\n17.08.2012. / 8:30\nATINA, Grčka nije u stanju da ispuni obaveze iz ugovora sa međunarodnim povjeriocima, a Evropa i MMF nemaju namjeru da čine nove ustupke Atini.\nBRČKO, Preduzeće “Komunalno Brčko“ najavilo je danas da će uskoro na svom sajtu objaviti spisak 300 najvećih dužnika iz kategorije pravnih lica čija su dugovanja za komunalne usluge veća od 2.000 KM, kao i listu dužnika iz kategorije domaćinstava sa


pink.rs | Vulin sa rektorom Univerziteta nacionalne odbrane Kine: Srbija pruža punu podršku kineskoj inicijativi 'Jedan pojas, jedan put'\nVulin sa rektorom Univerziteta nacionalne odbrane Kine: Srbija pruža punu podršku kineskoj inicijativi 'Jedan pojas, jedan put'\nMinistar odbrane Aleksandar Vulin sastao se danas sa rektorom Univerziteta nacionalne odbrane Kine general-potpukovnikom Zeng Heom.\nIzvor: Tanjug, Foto: Tanjug/Ministarstvo odbrane/Damir Banda\nVulin je istakao da je nedavni susret predsednika Srbije Aleksandra Vučića i predsednika Kine Si Đinpinga u Pekingu još jednom pokazao da su trenutni bilateralni odnosi dve zemlje najbolji u njihovoj istoriji, ističući "čelično prijateljstvo" dva naroda.\nMinistar odbrane izrazio je veliku zahvalnost na čvrstoj podršci Kine legitimnim zahtevima Srbije za očuvanje teritorijalnog integriteta i nacionalnog suvereniteta, kao i na posebnoj podršci kineske strane u Savetu bezbednosti UN, ali i jasnoj i doslednoj podršci Kine u onemogućavanju nelegalnog članstva takozvanog Kosova u međunarodnim organizacijama.\nAutor: Tanjug/Ministarstvo odbrane/Damir Banda\nSrbija čvrsto i principijelno, preneo je ministar Vulin, podržava politiku "jedne Kine", uz puno poštovanje i uvažavanje stavova Kine u odnosu na rešavanje pitanja Tajvana i Tibeta, navodi se u saopštenju Ministarstva odbrane. Ministar je istakao i da Srbija pruža punu podršku kineskoj inicijativi Jedan pojas, jedan put i aktivno je angažovana u okviru mehanizma saradnje Kine sa zemljama Centralne i Istočne Evrope .\nSveobuhvatno strateško partnerstvo Kine i Srbije, ocenjeno je na današnjem sastanku, dobija potvrdu i kroz sve sadržajniju saradnju u oblasti odbrane, koja je kvalitetna i u uzlaznom trendu. Vulin je podsetio da je u proteklom periodu značajno unapređena vojnoekonomska i vojnotehnička, a ulažu se napori i ka unapređenju vojnomedicinske saradnje.\nZnačajna saradnja ostvaruje se i na polju vojnog obrazovanja, o čemu svedoči i činjenica o dosadašnjem školovanju pripadnika dve vojske na različitim oblicima usavršavanja u univerzitetima odbrane u Pekingu i Beogradu. Vulin je izrazio uverenje da će tokom posete i razgovora u Univerzitetu odbrane, biti pronađeni i modaliteti za dalje unapređenje vojnoobrazovne saradnje.


Predstavljen Javni poziv za Takmičenje za najbolju tehnološku inovaciju u Srbiji\nPonuda seminara za mesec maj 2019\n11.05.2019. Kako razviti čitalačku pismenost\n18.05.2019. Upravlјanje emocijama – jačanje lične odgovornosti u sprečavanju i prevazilaženju konflikata\n25.05.2019. Vrednovanje i praćenje ostvarenosti ishoda zasnovanim na kompetencijama u srednjim stručnim školama\n25.05.2019. Kooperativni pristup u savremenoj nastavi fizičkog i zdravstvenog vaspitanja\n08.06.2019. Bolјa saradnja – bezbednije školsko okruženje\nPovodom aktuelnog javnog poziva za Takmičenje za najbolju tehnološku inovaciju u Srbiji, četrnaestog po redu, Grad Kruševac i Cetar za stručno usavršavanje Kruševac 11.04.2018. godine posetio je Prof. dr Dragan Povrenović, koordinator takmičenja NTI 2005-2018.\nProf. dr Dragan Povrenović, u prisustvu pomoćnika gradonačelnika za društvene delatnosti dr Jelene Milanović i direktora Centra za stručno usavršavanje Nenada Stanojevića, širu javnost je upoznao sa ciljevima i istorijatom takmičenja, koje se svake godine u ovom periodu raspisuje na nacionalnom nivou.\nGost je zatim posetio Centar za stručno usavršavnje, gde se upoznao za brojnim aktivnostima koje se sprovode u cilju profesionalnog razvoja zaposlenih u obrazovanju, kao i sa aktivnostima koje popularišu nauku u okviru Naučnog kluba, a usmerene su na mlade. Tom prilikom je izrazio zadovoljstvo što se CSU Kruševac uključio u promotivne aktivnosti vezane za predstojeće takmičenje.\nPodsetićemo da je rok za prijavu najmanje tročlanog tima i same inovacije 20. april, a detaljnije o uslovima javnog poziva možete se informisati na sledećem linku.


Francuska kompanija "Vinci Airports Serbia" preuzela je u srijedu beogradski aerodrom "Nikola Tesla" uz koncesiju na 25 godina tokom koje će Srbija, kao većinski vlasnik, ostvariti skoro milijardu i po eura ukupne dobiti, od kojih direktna ulaganja u infrastrukturu čine blizu 730 miliona eura.\n"Vinci Airports Serbia" strateški je partner koji će znanjem, iskustvom i resursima unaprijediti poslovanje Aerodroma ’Nikola Tesla’, koja ostaje u vlasništvu svojih dioničara, među kojima je država Srbija većinski vlasnik s 83,5 posto, istaknula je u srijedu na ceremoniji primopredaje premijerka Srbije Ana Brnabić.\n"U sljedećih četvrt stoljeća, uz redovne godišnje koncesijske naknade, partnerstvo sa 'Vinci Airports Serbia' osigurat će investicije od 732 miliona eura u infrastrukturu beogradskog aerodroma", rekla je Brnabić.\n"Naš plan je da novo partnerstvo s jednom od najvećih kompanija u avio industriji i naša zajednička vizija dovedu do povećanja turističkih i poslovnih posjeta Srbiji, kako bi na aerodromu mogli dočekati i 15 miliona putnika godišnje", rekla je premijerka Srbije.\nPredsjednik "Vinci Concessions" Nicolas Notebaert ocijenio je aerodrom “Nikola Tesla“ važnim resursom ekonomskog razvoja Srbije koji će biti uključen "u jedinstvenu mrežu 45 aerodroma u 12 zemalja na tri kontinenta“ te francuske kompanije.\n"Čvrsto vjerujemo u potencijal beogradskog aerodroma. Nadam se da ćemo u narednih 25 godina biti referentni partner srpskoj ekonomiji“, kazao je Notebaert i poručio da kompanija koju vodi želi proširiti zračni promet.\n"Radit ćemo na daljem razvoju zračnog prometa. Želimo sa pet miliona putnika doći do 15 miliona godišnje“, naveo je predsjednik kompanije "Vinci Concessions" Nicolas Notebaert.\nAerodrom "Nikola Tesla" bit će, kako je objavljeno u srijedu u Beogradu, središte francuske kompanije za jugoistočnu Euvopu, pomoću kojeg će se razvijati međunarodni promet, poglavito interkontinentalni letovi.


Izazovi kreiranja i ponovne upotrebe podataka u ekologiji Digitalni repozitorijum Instituta ekonomskih nauka u Beogradu\nIzazovi kreiranja i ponovne upotrebe podataka u ekologiji\nSvedoci smo promena koje tehnološki napredak izaziva u globalnom okruženju, a posebnu dimenziju čini revolucija u oblasti proizvodnje i upravljanja podacima. U ovom radu postavljen je fokus na izazove upravljanja podacima koji predstavljaju proizvod istraživanja u oblasti ekologije i potrebu prilagođavanja povećanom obimu, raznovrsnosti i sve većoj brzini protoka podataka i informacija. Za razliku od takozvanih „velikih nauka“ poput fizike i astronomije, koje u okviru gigantskih projekata generišu velike količine podataka (Big Data), „male nauke“ poput ekologije u najvećem broju slučajeva realizuju svoja istraživanja i generišu podatke u okviru većeg broja manjih projekata. Uprkos tome, ovi podaci zahtevaju značajna sredstva za prikupljanje i veoma često imaju veliku vrednost za istraživačku zajednicu. Osnovni izazov sa kojim se istraživači u ekološkim istraživanjima suočavaju su nedostatak odgovarajućih alatki i infrastrukture za upravljanje sve većom količinom podataka. Drugi izazov je odgovor na sve intenzivniji trend deljenja podataka među istraživačima u istoj oblasti istraživanja. Potreba za deljenjem zasniva se na koristi njihove ponovne upotrebe, a sam proces arhiviranja i čuvanja zahteva dodatnu infrastrukturu. Čitav proces je povezan sa nizom izazova, kao što su nepostojanje kulture i nedostatak podsticaja za deljenje, nedostatak znanja i sl. U radu je prikazan značaj i stanje u ovoj oblasti, uz predstavljanje ograničenja i izazova.\npodaci, ekologija, digitalni arhivi, deljenje, Otvorena nauka, Otvoreni podaci\n14 Apr 2020 16:05


U EU na snazi pravila o zaštiti zviždača | Kakanj-X\nU EU na snazi pravila o zaštiti zviždača\nU Evropskoj uniji od jučer su stupila na snagu nova panevropska pravila o zaštiti uzbunjivača. Evropski komesar za pravosuđe, Didier Reynders, pozvao je države članice da bez odlaganja prenesu pravila u nacionalna prava.\nPrema Evropskoj komisiji, nova pravila opisana u Direktivi o zaštiti zviždača pružaju visok nivo zaštite za one koji prijave kršenje zakona EU.\nDirektiva pruža efikasne i široko dostupne kanale za izvještavanje i snažnu zaštitu za uzbunjivače koji rade u javnom i privatnom sektoru širom EU, saopšio je Brisel.\nZviždači su hrabri ljudi koji se usude razotkriti nezakonite aktivnosti. Novi zakon će im pomoći da to učine bezbjedno“, rekla je potpredsjednica Evropske komisije za vrijednosti i transparentnost Vera Jourova. Evropski komesar za pravosuđe Didier Reynders je u međuvremenu rekao da uzbunjivači igraju ključnu ulogu u odbrani javnog interesa.\nOtkrivajući nezakonite aktivnosti, oni često ugrožavaju svoju reputaciju, karijeru i opstanak. Nova pravila stvaraju evropski prostor u kojem će se uzbunjivači osjećati sigurno da govore o prekršajima koji ugrožavaju javni interes bez straha od odmazde za svoju hrabrost“, rekao je Reynders.\nAko države članice ne ispune svoje obaveze, Evropska komisija će bez oklijevanja preduzeti zakonske mjere kako bi nametnula poštovanje pravila, saopštio je Brisel, prenosi STA.


Drugi svetski rat zaustavio je njegov sportski razvoj, ali je od 1944. godine nastavio da igra, da bi od osnivanja Crvene zvezde 4. marta 1945, bio njen kapiten.\nOd tada je u 14 prvenstvenih sezona nosio crveno-beli dres kao jedan od najboljih igrača u istoriji Crvene zvezde. Odigrao je ukupno 572 utakmice i postigao 262 gola.\nKao kapiten je pet puta predvodio Zvezdu do titule prvaka Jugoslavije, 1951, 1953, 1956, 1957 i 1959. godine.\nOd dresa crveno-belih oprostio se 29. novembra 1958. godine.\nU dresu reprezentacije Jugoslavije igrao je 11 godina, odigrao je 59 utakmica i postigao 32 gola.\nZvezdina legenda preminula je u Beogradu, 29. marta 2008. godine.


Potpisivanje sporazuma sa Evropskom investicionom bankom (EIB)\nU ponedeljak, 11. maja 2009. godine, ministar finansija Diana Dragutinović potpisala je sa potpretsednikom Evropske investicione banke Dariom Skanapjekom (Dario Scannapieco) Okvirni sporazum između EIB i Republike Srbije, kao i Finansijski ugovor između Republike Srbije, Narodne banke Srbije i EIB „Apeks zajam za mala i srednja preduzeća“ u vrednosti od 250 miliona evra. U ime Narodne banke Srbije ugovor je potpisala viceguverner Ana Gligorijević. Na istom sastanku potpresednik Vlade za evropske integracije Božidar Đelić poptisao je Sporazum između EIB i Republike Srbije o osnivanju i aktivnostima regionalne kancelarije EIB u Republici Srbiji.\nOkvirni sporazum između Republike Srbije i EIB uređuje međusobne odnose između Republike Srbije i EIB u cilju pružanja odgovarajuće zaštite projektima koje finansira EIB i olakšavanja obavljanja delatnosti EIB na teritoriji Srbije. Svrha sporazuma je lakše odobravanje kredita subjetima koji svoju delatnost obavljaju na teritoriji Republike Srbije, uključujući poslovne banke, javna preduzeća i državu, imajući u vidu da su aktivnosti EIB obezbeđene garancijom Evropske zajednice.\nFinansijki ugovor između Republike Srbije i EIB i Narodne banke Srbije „Apeks zajma za mala i srednja preduzeća” se odnosi na kreditnu liniju u iznosu od 250 miliona evra za finansiranje privrednih subjekata i lokalne samouprave preko poslovnih banaka. Svrha ugovora je obezbeđivanje sredstava za finansiranje finansijskog i privrednog sektora, odnosno povećanje likvidnosti navedenih sektora, što je od velikog značaja za održivi razvoj privredne delatnosti u Republici Srbiji, s obzirom da je 70% ukupnog iznosa kreditne linije namenjeno finansiranju malih i srednjih preduzeća i preduzetnika, koji predstavljaju osnov razvoja privredne delatnosti u Republici Srbiji.


Почели радови на реконструкцији Дома културе у Гроцкој - Градска општина Гроцка\nYou are at:Home»Novosti»Vesti»Počeli radovi na rekonstrukciji Doma kulture u Grockoj\nBy Info Služba on\t 9. marta 2020. Vesti, Kultura, Novosti\nGradonačelnik Beograda prof. dr Zoran Radojičić prisustvovao je danas, sa predsednicom gradske opštine Grocke Živadinkom Avramović i opštinskim rukovodstvom, početku radova na adaptaciji, rekonstrukciji i dogradnji nekadašnjeg Doma kulture opštine Grocka, čija vrata će po realizaciji ovog projekta biti otvorena nakon tri decenije.\nRadojičić je rekao da je zgrada sagrađena pedesetih godina prošlog veka i da se od tada u nju nije ulagalo.\n– Ova zgrada poslednjih trideset godina nije bila u funkciji i ove godine smo rešili da počnemo sa njenom rekonstrukcijom, u koju će biti uloženo oko 70 miliona dinara. Želimo da ovaj prostor sredimo i dogradimo 450 kvadratnih metara, kako bi ukupno 800 kvadrata bilo dostupno za potrebe ovog doma kulture – najavio je gradonačelnik i dodao da će biti uređeno i dvorište u kojem će leti moći da se organizuju različiti događaji i druženja.\nOn je istakao da će ovaj objekat, u kojem će ponovo raditi bioskop, prevashodno biti namenjen održavanju kulturno-umetničkih programa.\n– Sala će biti kapaciteta 300 mesta. Unutar sale pronađeni su i stari projektori koji će biti restaurirani i izloženi kao eksponati. Takođe, sala će se koristiti i za program „Gročanskih svečanosti”, do kada je i planirano da rekonstrukcija zdanja bude završena. To je ambiciozan plan, s obzirom na to da je prema projektu predviđen duži rok, ali se iskreno nadam da ćemo već za naredne „Gročanske svečanosti” biti u rekonstruisanom objektu – precizirao je gradonačelnik i dodao da je ovaj objekat neophodan za razvoj i očuvanje identiteta opštine.\nPrema njegovim rečima, ova opština se prostire na 300 kilometara kvadratnih i u njoj živi gotovo 100.000 ljudi, te je neophodno da se razvija u dobrom pravcu, srazmerno broju stanovnika koji iz godine u godinu raste.\n– Pre nekoliko nedelja obišli smo radove na izgradnji škole u naselju Leštane, koji se odvijaju po planu. Radi se i projektna dokumentacija za zdravstvenu stanicu u Vinči, a u planu je izgradnja još dve zdravstvene stanice, u Kamendolu i Pudarcima. U toku je i izrada projektne dokumentacije za izgradnju kanalizacije u Kaluđerici, a nastavlja se i sa obnovom i izgradnjom putne infrastrukture – naveo je Radojičić i dodao da je Grocka primer opštine koja se razvija u dobrom smeru.\nGradonačelnik je istakao da je politika Grada Beograda da svi građani u svim opštinama imaju što je moguće bliže zdravstvene stanice i lekare, kako bi zadovoljili svoje zdravstvene potrebe.\n– Sve opštine podjednako su nam važne, i prigradske i centralne, a Grocka je primer prigradske opštine koja se razvija na dobar način. O tome svedoči i sve veći broj građana koji žive u njoj – istakao je Radojičić i pohvalio opštinsko rukovodstvo sa predsednicom Avramović na čelu.\nPredsednica opštine Grocka Živadinka Avramović je naglasila da ovaj multifunkcionalni prostor treba da zadovolji potrebe građana Grocke, pogotovo u vreme „Gročanskih svečanosti”, jer kada se dese vremenske neprilike, program ne može da se nastavi.\n– Ova sala je praktično 30 godina zatvorena, a potrebe savremenog društva diktiraju postojanje ovakvog objekta za održavanje kulturnih dešavanja. Kada radovi budu završeni, građani će biti u prilici da prate mnoga muzička dešavanja, pozorišne predstave, kulturna i umetnička društva mogu ovde da nastupaju, kao i đaci muzičke škole koji postižu izvanredne uspehe – rekla je Avramovićeva.\nGradonačelnik je obišao i Kuću legata prof. dr Aleksandra Kostića, koji je bio jedan od osnivača, prvih profesora i dekan Medicinskog fakulteta u Beogradu – osnivač Instituta za histologiju i embriologiju, Veterinarskog i Farmaceutskog fakulteta i autor brojnih udžbenika. Zbog doprinosa nauci, 1940. godine je odlikovan „Legijom časti”. Svoj legat sa arheološkim artefaktima i ličnim stvarima ostavio je Opštini Grocka.


Kina okleva sa investiranjem u Evropi - Bizlife.rs\nKina okleva sa investiranjem u Evropi\n12:49 Peking, 07/11/2011\nPredsednik upravnog odbora Kineske investicione korporacije Đin Lićun optužio je Evropu da je “ravnodušna” i naveo da će svaka investicija Kine u prezaduženi region biti zasnovana na povratu ulaganja. Đin je kritikovao socijalne sisteme evropskih zemalja i upozorio da Evropa mora da se pozabavi sopstvenim problemima da bi privukla strane investicije.\n“Ako posmatrate poteškoće u zemljama Evrope, videćete da je do njih došlo zbog nagomilanih problema u istrošenoj socijalnoj politici. Zakoni o radu podstiču lenjost i ravnodušnost umesto radinosti”, rekao je Đin, a prenela agencija AFP. Đin, bivši zamenik ministra finansija, izjavio je da će Peking razmotriti ulaganje u Evropu, ali svaka odluka će biti zasnovana na povratu investicija.\nEvropski lideri pozvali su Kinu, koja ima najveće devizne rezerve na svetu od 3,2 biliona dolara, da investira u Evropski fond za finansijsku stabilnost (EFSF) i pomogne regionu da prevaziđe dužničku krizu.\nDirektor EFSF Klaus Regling otputovao je u Peking na razgovore o mogućem doprinosu Kine, ali ta zemlja dosad nije dala čvrsto obećanje da će pružiti finansijsku pomoć evrozoni.\nPružanje pomoći razvijenim evropskim zemljama je složeno pitanje za lidere kineske Komunističke partije, u zemlji gde milioni ljudi žive u siromaštvu, a inflacija i rast troškova stanovanja smanjuju budžete domaćinstava. Kina se već “opekla” na rizičnim inostranim investicijama kada je kupila akcije investicione banke “Morgan Stenli” i investicione firme “Blekston”, koje su drastično izgubile na vrednosti tokom globalne finansijske krize 2008. godine. Gubici su doveli do žestokih kritika na račun državnog investicionog fonda koji je osnovan samo godinu dana ranije.\nĐin je pozvao evropske zemlje da osmisle “uverljiv” program koji bi privukao investicije. “Ukoliko bi članice evrozone rešile neke od ekonomskih i socijalnih problema koje imaju, ukoliko bi imale relativno uverljive i verodostojne programe, spoljni svet bi imao poverenja u njih”, dodao je Đin.\nevrozona investicije svet kina evropa


Misija i Vizija – Biogas\nUdruženje Biogas je nevladino i neprofitno udruženje, osnovano 2012. godine radi ostvarivanja ciljeva u oblasti razvoja i podsticanja proizvodnje i upotrebe biogasa kao obnovljivog izvora energije.\nVeći broj investitora biogasnih postrojenja, projektanata i izvođača radova su se udružili i formirali Udruženje Biogas.\nNaše udruženje okuplja preko 30 članova\nUdruženje Biogas je danas reprezentativno udruženje koje okuplja preko 30 članova koji u svom posedu imaju elektrane na biogas od čega je aktivno više od 9,6 MW ali i druge institucije i kompanije koje su direktno ili indirektno povezane sa ovom tehnologijom ili planiraju izgradnju biogasnih elektrana. Takođe među članovima Udruženja Biogas nalaze se proizvođači opreme, konsultanti, naučnici, političari itd. Širok spektar članova doprinosi Udruženju sadašnju poziciju kao pouzdan glas onih koji donose odluke. Udruženje Biogas igra aktivnu ulogu u političkim odlukama i pitanjima u vezi sa obnovljivim izvorima energije.\nRadi ostvarivanja svojih ciljeva Udruženje naročito preduzima sledeće aktivnosti kao što su:\n– Organizacija prezentacije, seminara, obrazovanih putovanja, kontinuiranih obrazovanih kurseva, panel diskusije i konferencije na temu proizvodnje i upotrebe biogasa, naučne aktivnosti i istraživanja u sferi proizvodnje i upotrebe biogasa, obrazovanje i informisanje javnosti u sferi proizvodnje i upotrebe biogasa;\n– Zaštita životne sredine, posebno sa aspekta upotrebe izvora energije prijateljski nastrojenih prema prirodi;\n– Razvoj odnosa sa nacionalnim i internacionalnim partnerima iz Udruženja;\n– Kao i saradnja i razmenjivanje znanja u sferi proizvodnje i upotrebe biogasa, da organizuje lokalne programe kojim bi pomogla ostvarivanje ciljeva Udruženja;\n– Da omogući i garantuje neophodne ljudske i finansijske resurse za efikasno delovanje i dostizanje ciljeva, održavanje odnosa sa drugim organizacijama sličnih ciljeva, izdavanje literature i obrazovano orijentisanih dodatnih mateijala, baziranih na ciljevima i aktivnostima Udruženja;\n– Sarađuje sa univerzitetima, školama, stručnim udruženjima i drugim organizacijama u zemlji i inostranstvu koje se bave podsticanjem proizvodnje i upotrebe biogasa.\nOsnovna misija ovog Udruženja je da kroz organizovani način štiti interese zainteresovanih u ulaganja u biogasna postrojenja, da predloži zakonodavcu i izvršnoj vlasti prilagođavanje zakona i Uredbe realnim uslovima u našoj zemlji. Takođe, zadatak udruženja je i da na najbrži i najlakši način izvrši transfer tehnologije u našu zemlju kroz kontatke sa sličnim udruženjima u Evropi, kao i sa odgovarajućim seminarima i drugim načinima nastupa edukuje zainteresovane u investiranje u ovu oblast. Naša vizija je da ovo ostvarimo kroz kontakte sa Ministarstvima energetike, poljoprivrede kao i sa odgovarajućim javnim preduzećima nadležnim za ovu oblast kao što su EPS i sa odgovarajućim institucijama koje se bave ekologijom. Strategija da ovo realizujemo se zasniva na neposrednim međusobnim kontaktima između investitora, izvođača i pomenutim ustanovama kao i učešće na sajmovima, seminarima i javnim tribinama.\nU proteklom periodu od osnivanja Udruženja Biogas aktivno se radilo sa institucijama Vlade Republike Srbije na izmenama postojeće zakonske regulative koja uređuje rad biogasnih elektrana kao i izmeni sistema podsticajnih mera. U tom kontekstu je Udruženje u saradnji sa „Ecofys“ i uz podršku IFC-a uradilo detaljnu Studiju koja je značajno doprinela da se izvrše izmene podsticajnih mera i unapredi celokupna pravna regulativa koja uređuje oblast obnovljivih izvora energije. Takođe, očekujemo da i potrošnja toplotne energije iz ovakvih postrojenja bude stimulisana. Nadamo se da ćemo kao udruženje uspeti da se dobro organizujemo i iznesemo naše jasne i argumentovane zahteve.


Pušten saobraćaj ka Hrtkovcima, Šešelj se vratio u Beograd\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova koji su danas bili angažovani u okolini Hrtkovaca završili su planirane aktivnosti, saopštio je MUP.\nU nastavku akcije na suzbijanju korupcije, pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova - Odeljenja za borbu protiv korupcije, u saradnji sa Posebnim odeljenjem za suzbijanje korupcije Višeg javnog...\nPolicijske akcije u više gradova, uhapšeno 36 ljudi\nU više odvojenih akcija na teritoriji Srbije policija je u saradnji sa nadležnim tužilaštvima u prethodnih nekoliko dana, u cilju suzbijanja opšteg kriminala uhapsili su 36 osoba.\n08:17 >> 15:06\nKraj drame u Novom Pazaru: Muškarac se predao\nMušarac koji se zabarakadirao u svojoj kući u Novom Parazu i jedno vreme članove svoje porodice držao kao taoce a potom ih pustio, predao se policiji, javlja izveštač Tanjuga sa lica mesta.\nHapšenje u Pirotu: Zbog dugova odsekao mladiću prst\nPripadnici MUP u Pirotu uhapsili su A. V. (30) iz Pirota zbog postojanja osnova sumnje da je počinio krivično delo teška telesna povreda.\nMUP: Zabranjen ulazak za nekoliko desetina Crnogoraca\nJoš jedna uspešna akcija MUP: Zaplenjen 41 kilogram marihuane u Vranju (FOTO)\n09:22 >> 11:25\nIzboden ruski državljanin posle pijančenja u hostelu, policija traga za napadačem\nRuski državljanin Vladimir S.(32) izboden je sinoć u jednom hostelu u centru grada, oko 2.40 časova, na uglu Uzun Mirkove i Kralja Petra. Kako saznajemo, muškarac je u teškom stanju i lekari mu...\nProširen spisak kriminalaca kojima je zabranjen ulaz u Srbiju\nSpisak kriminalaca iz Crne Gore kojima je zabranjen ulazak u Srbiju, postoji od ranije, ali je proširen prošle subote, piše "Politika".\nTragedija u Leskovcu: Nadgrobni spomenik pao na dečaka i usmrtio ga\nU Leskovcu je danas preminuo dečak star 12 godina kada je na njega pao nadgrobni spomenik, rečeno je Tanjugu u MUP Srbije.\nStefanović: Rešili smo ubistvo u Beogradu\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Beogradu uhapsili su N.I. (36) zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično delo teško ubistvo.


Mehmeti traži podršku Francuske za članstvo Kosova u Interpolu - Medija centar\nKako se navodi u saopštenju policije, svrha posete je bila održavanje zajedničkih sastanaka i učešće na prestižnom sajmu MILIPOL, sagledavanje tehnoloških dostignuća u oblasti bezbednosti koje će pomoći unapređenju relevantnih institucionalnih kapaciteta Kosova.\nTokom ove posete, delegacija je održala nekoliko važnih sastanaka sa zvaničnicima Francuske. Generalni direktor Kosovske policije Samedin Mehmeti imao je poseban sastanak sa direktorom Nacionalne policije Francuske Žeromom Leonetom.\nMehmeti je istakao da Policija Kosova ostaje dokazan i pouzdan partner Francuske i da je saradnja između Policije Kosova i relevantnih institucija Francuske odlična. U kontekstu sastanka je naglašeno da Kosovo ima za cilj da bude faktor stabilnosti u regionu i šire, te da će uprkos uspesima postignutim u borbi protiv kriminala, kroz pojačanu saradnju, rezultati ovog rata biti veći. Predmet diskusije na sastanku je bila podrška Francuske u različitim procesima, uključujući članstvo Kosova u Interpolu, Europolu itd, radi jačanja zajedničke borbe protiv organizovanog kriminala i povećanja bezbednosti na Kosovu, u regionu i šire.\nPonovo je potvrđena volja Francuske da nastavi i ojača saradnju dve institucije u oblasti bezbednosti i dalje jača saradnju, kroz borbu protiv organizovanog kriminala i korupcije, kao i jačanje državnih kapaciteta, zaključuje se u saopštenju.


Hotel Stara Planina - Unotravel - Unotravel\nStara planina, je pod snegom je skoro pet meseci godišnje i predstavlja potencijal za duge staze za alpsko skijanje. Raskošna lepota Stare planine, osvaja i pleni, ne samo u toku zime, već u toku cele godine. Idealno je mesto za ljubitelje netaknute prirode, koji žele da otkriju neizmerna bogatstva ove planinske lepotice na istoku Srbije. Jedan od najlepših krajolika Stare planine je prirodni rezervat Babin zub, koji se nalazi na nadmorskoj visini od 1.758 metara. Strme padine, oštri usponi, čudesni vodopadi, polja šumskog voća, bogate šume, pružaju mogućnost za razvoj različitih oblika turizma. Na Staroj planini vlada umereno konitnentalna klima, modifikovana u odnosu na nadmorsku visinu i položaj planine.