Radio Tivat | U obračunu u „Win“-u korišćeni čekić, šipke i pištolj\n19 јул U obračunu u „Win“-u korišćeni čekić, šipke i pištolj\nPosted at 12:16h in Društvo, Vijesti\tby\tweb master\nTivatska policija lišila je slobode J.M. (29), mladića iz Vrbasa koji je učestvovao u obračunu sa pripadnicima obezbjeđenja u noćnom klubu „Win“. U tuči sa obezbjeđenjem učestvovao je i Novosađanin S.A. (30) koji je ranjen vatrenim oružjem i sa prostrelnom ranom glave hospitalizovan u risanskoj bolnici. Prema našim saznanjima negovo stanje ja stabilno, kao i pripadnika obezbjeđenja diskoteke B.V. (30) koji je u obračunu u kome je učestvovalo više lica zadobio teže fizičke ozljede.\nPrema nezvaničnim saznanjima obračunu gostiju sa obezbjeđenjem prethodila je čarka djevojaka sa kojima su došli u diskoteku sa drugim djevojkama. Nakon ovog incidenta, obezbjeđenje „Wina“ je mladiće iz Vrbasa i Novog Sada sa djevojkama izbacilo iz objekta. Oni su prijetili da će se vratiti i obračunati sa njima što su i uradili oko 2 sata ujutro. Tada su sa velikim čekićem i šipkama napali pripadnike obezbjeđenja na ulazu objekta i savladali ih, ušli u noćni klub i počeli da lome inventar. U tuči na ulazu jedan od napadača je čekićem udario u glavu pripadnika obezbjeđenja B.V., a tokom nastavka obračuna u samom objektu došlo je do upotrebe vatrenog oružja i ranjen je Novosađanin S.A.


Komisija zagovara klimatski neutralnu Evropu do 2050.*\nVi ste ovde:Početna»Vesti iz Brisela»Komisija zagovara klimatski neutralnu Evropu do 2050.*\nBy Jovan objavljeno\t 28/11/2018 Vesti iz Brisela\nEvropska komisija je usvojila stratešku dugoročnu viziju za prosperitetnu, savremenu, konkurentnu i klimatski neutralnu privredu do 2050. pod nazivom Čista planeta za sve.\nStrategija potvrđuje da Evropa može biti predvodnik u ostvarivanju klimatske neutralnosti ulaganjem u realna tehnološka rešenja, osnaživanjem položaja građana i usklađivanjem delovanja u ključnim područjima kao što su industrijska politika, finansije ili istraživanje – a istovremeno osiguravajući društveno pravednu tranziciju.\nPotpredsednik zadužen za Energetsku uniju, Maroš Šefčović, rekao je: “Planeta čija je klima van kontrole nije sigurna za život. Ali to ne znači da treba da žrtvujemo životni vek Evropljana kako bismo smanjili emisije. U proteklih nekoliko godina smo naučili kako da ih smanjimo, a istovremeno da stvorimo blagostanje, visokokvalitetna radna mesta i da poboljšamo kvalitet života građana. Evropa će neminovno nastaviti da se menja. Naša strategija pokazuje da je moguće stvoriti Evropu koja je u isto vreme klimatski neutralna i uspešna do 2050. godine, a da se u tom procesu ne zapostavi nijedan Evropljanin i nijedan evropski region.”\nKomesar za klimatsku i energetsku politiku Migel Arijas Kanjete izjavio je: “EU je već započela modernizaciju i promenu u klimatski neutralnu privredu. Danas preduzimamo još odlučnije korake i predlažemo strategiju zahvaljujući kojoj bi Evropa do 2050. postala prva velika svetska klimatski neutralna privreda. Klimatska neutralnost je neophodna, moguća i u evropskom je interesu. Potrebno je ispuniti dugoročne ciljeve iz Sporazuma iz Pariza u pogledu temperature. To je moguće primenom savremenih tehnologija i onih koje su blizu uvođenju. U evropskom je interesu da se zaustavi potrošnja na uvoz fosilnih goriva i da se ulaže u stvarna poboljšanja svakodnevnog života svih Evropljana. Nijedan Evropljanin i nijedan evropski region ne sme biti zapostavljen. EU će podržati one na koje ta tranzicija jače utiče kako bi se svi mogli prilagoditi novim zahtevima klimatski neutralne privrede.”\nKomesarka za saobraćaj, Violeta Bulc, izjavila je: “Svi vidovi saobraćaja trebalo bi da doprinesu dekarbonizaciji našeg sistema mobilnosti. Cilj je da se do 2050. postigne nulta stopa neto emisija. Za to su potrebni sistematski pristup uz vozila s niskom i nultom stopom emisija, veliko povećanje kapaciteta železničke mreže i mnogo efikasnija organizacija saobraćajnog sistema koji se temelji na digitalizaciji, podsticaji za promene u ponašanju, alternativna goriva i pametna infrastruktura te globalne obaveze. Sve to bi trebalo podstaknuti inovacijama i ulaganjima.”\nNa poziv Evropskog saveta iz marta 2018, Komisijina vizija klimatski neutralne budućnosti obuhvata skoro sve politike EU i u skladu je s ciljem da se zaustavi povećanje temperature znatno ispod 2 °C iz Pariskog sporazuma i nastojanjem da se to povećanje održi čak i ispod 1,5 °C. Kako bi EU bila globalni predvodnik u klimatskoj neutralnosti, moraće da ovo postigne do 2050.\nSvrha ove dugoročne strategije nije postavljanje ciljeva, već stvaranje vizije i osećaja usmerenosti, plana za njihovo ostvarivanje, pružanje nadahnuća i omogućavanje akcionarima, istraživačima, preduzetnicima i građanima da osnivaju nove i inovativne industrije, preduzeća i s njima povezana radna mesta. Građani su nam dali snažan mandat: prema poslednjem posebnom istraživanju Eurobarometra (novembar 2018.) 93% Evropljana smatra da su klimatske promene uzrokovane ljudskim delovanjem, a 85% ih se slaže da se borbom protiv klimatskih promena i efikasnijom upotrebom energije mogu ostvariti privredni rast i radna mesta u Evropi. Danas predstavljenom vizijom, EU može poslati signal drugima na koji način možemo zajednički ostvariti čistu planetu i pokazati da je transformacija naše privrede moguća i korisna.\nU dugoročnoj strategiji razmatraju se portfelj opcija dostupnih državama članicama, preduzećima i građanima i način na koji one mogu doprineti modernizaciji naše privrede i poboljšanju kvaliteta života evropskih građana. Ova strategija nastoji da osigura da ta tranzicija bude socijalno pravedna i da se ojača konkurentnost privrede i industrije EU na globalnim tržištima, obezbede kvalitetna radna mesta i održiv rast u Evropi, te da se istovremeno doprinese rešavanju drugih pitanja koja se tiču zaštite okoline, kao što su kvalitet vazduha ili gubitak biološke raznovrsnosti.\nZa prelazak na klimatski neutralnu privredu bilo bi potrebno zajedničko delovanje u sedam strateških područja: energetskoj efikasnosti, uvođenju obnovljivih izvora energije, čistoj, sigurnoj i povezanoj mobilnosti, konkurentnoj industriji i cirkularnoj privredi, infrastrukturi i međusobnoj povezanosti, bioprivredi i prirodnim ponorima ugljenika; hvatanju i skladištenju ugljenika kako bi se rešilo pitanje preostalih emisija. Postizanje svih tih strateških prioriteta doprinosi da naša vizija postane realnost.\nMogerini: Nema demokratije bez istinski slobodnih medija


Vesti online / Vesti / Svet / Hejli: Pritisak na Kinu da primeni sankcije protiv Severne Koreje\nHejli: Pritisak na Kinu da primeni sankcije protiv Severne Koreje\nSjedinjene Američke Države će povećati pritisak na Kinu da osigura primenu sankcija protiv Severne Koreje zbog njenih raketnih proba, najavila je danas američka ambasadorka u UN Niki Hejli.\nNiki Hejli upozorava susede na Severnu Koreju\n- Činjenica da su testirali interkontinentalnu balističku raketu je veoma opasna ne samo za nas, već i za mnoge naše prijatelje na svetu i mi to moramo da zaustavimo - rekla je ona televiziji CBS, prenosi AFP.\nKina je glavni severnokorejski saveznik i Amerika je sve više frustrirana zbog toga što smatra da Peking ne uspeva da osigura punu implementaciju postojećih sankcija protiv režima Kim Džong Una.\nOna je rekla da će SAD vršiti pritisak ne samo na Severnu Koreju, već i na druge zemlje koje ne poštuju rezolucije i sankcije protiv Severne Koreje.\nSeverna Koreja posle rakete: Možemo da pogodimo SAD\nSVET Severna Koreja: Nove UN sankcije čin rata, SAD prestravljene\nNedelja 09.07.2017. 22:05\nOkreni se malo-svi mrgodno gledaju na tebe


Stefanović: Nisam obmanuo Vučića da moj otac nije zaposlen u GIM-u\nBeogradski glas (Beta) – Ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović izjavio je da ne želi da odgovara na „ista“ pitanja o navodnoj povezanosti svog oca Branka sa firmom GIM samo da bi to, kako je kazao, bila tema tog dana.\nNa pitanje novinara da li je obmanuo predsednika Srbije Aleksandra Vučića kada je kazao da njegov otac nije zaposlen u firmi GIM, rekao je da je o tome više puta o tome govorio i da nikada nikoga nije obanuo i slagao.\nStefanović je novinaru koji je postavio to pitanje kazao da kao odgovor može da uzme njegove odgovore na tu temu sa prethodnih konferencija. Dodao je da će ostaviti nadležnim institucijama da rade svoj posao, a da o njegovom radu mogu da govore predsednik, Vlada Srbije i Skupština Srbije.\nBranko Stefanović pozvezuje se sa privatnom firmom GIM, koja se, između ostalog, bavi preprodajom naoružanja iz valjevske fabrike „Krušik“, a koje je, prema tvrdnjama uzbunjivača iz tog preduzeća Aleksandra Obradovića, dobijala po višestruko nižim cenama.\nPrema dokumentima koja su objavili novinari, ministrov otac je predstavnik te privante firme.\nOznakeBranko Stefanović GIM Naslovna-centar Naslovna-traka Nebojša Stefanović\nIncident u Skupštini, Martinović nasrnuo na Obradovića: Napali me naprednjaci, nisu hteli da se čuje da Vučić sarađuje s Đukanovićem\nVučić dominantno pozitivno predstavljen na nacionalnim televizijama


Perović o susretu Đukanovića i patrijarha Vartolomeja\nTanjug 10. juna 2022. 17:17\nPODGORICA – Nedavni susret crnogorskog predsednika Mila Đukanovića sa vaseljenskim patrijarhom Vartolomejem na Fanaru, tokom službenog boravka u Istanbulu, izazvalo je pažnju u podgoričkim medijima, a sveštenik Mitropolije crnogorsko-primorske (MCP), Gojko Perović, kaže da taj susret nema nikakvu dodirnu tačku s bilo kojom unutarcrkvenom temom.\nPerović je za podgoričku TV Vijesti rekao da dodiranih tačaka nema ni kad je u pitanju Crkva u Severnoj Makedoniji, ni kad je reč o položaju Srpske pravoslavne crkve (SPC) u Crnoj Gori, dok s druge strane za poglavara nekanonske Crnogorske pravoslavne crkve (CPC) Mihaila, Đukanovićeva poseta Fanaru je korisna i ima, kako tvrdi, istorijski značaj.\nTo tim pre što se, ističe Perović, Đukanović u više navrata pokazao kao “nedobronameran prema Crkvi i sveštenstvu”.\n”Reč je o uobičajnom protokolu koji vaseljenski patrijarh ima prema svim državnicima… Ono sto se moglo videti na snimcima i pročitati u saopštenjima, jasno govori da je predsednik čuo od patrijarha konstatinopoljskog, da su ličnost i delo blaženopočivšeg mitropolita Amfilohija i recimo napredak i uspeh Cetinjske bogoslovije, one teme kroz koje celo pravoslavlje sagledava Crnu Goru. A upravo su to adrese u Crnoj Gori koje je Đukanovićeva politika na sve načine nastojala da izopšti iz države i društva”, naglasio je Perović.\nCrkveno pitanje u Crnoj Gori posebno je u fokusu javnosti od kraja 2019. kad je Đukanović, kao lider Demokratske partije socijalista, najavio obnovu “istorijski neupitne crnogorske pravoslavne crkve”.\nPoglavar nekanonske CPC Mihailo kaže da na ovu Đukanovićevu posetu Fanaru gleda u kontekstu mogućnosti razmatranja pitanja autokefalnosti CPC, koju Vaseljenska partijaršija ne priznaje.\nInače, Đukanovićeva poseta Fanaru je bila privatnog karaktera, on je, naime, krstio unuka i za to je dobio blagoslov od patrijarha Vartolomeja.\nCPC-u, piše portal podgoričkih Vijesti, ne smeta to što je Đukanović krstio unuka na Fanaru.\nMihailo kaže da u tome ne vidi ništa problematično.\nIz Đukanovićevog Kabineta Vijestima su na pitanja šta je bio motiv posjete Carigradu, zašto nije bila najavljena i da li je s Vartolomejem bilo razgovora o crkvenom problemu u Crnoj Gori – odgovorili da je Đukanović bio gost na 25. Evroazijskom ekonomskom forumu na poziv Marmara fondacije, i da je tom prilikom bio i u službenoj poseti vaseljenskom patrijarhu.


Građani Srbije i dalje ne mogu u Crnu Goru, Podgorica objavila objašnjenje • Poportal\nCrna Gora je ažurirala spisak zemalja čiji državljani mogu da uđu u tu zemlju. Srbija ponovo nije na spisku, a razlog je nedostatak informacija kako je preko noći više hiljada inficiranih skinuto sa spiska zaraženih i povećani broj novoobolelih poslednjih dana. Iz Insituta za javno zdravlje navode i da nisu dobili odgovor iz Beograda kako bi se razjasnila epidemiološka situacija u Srbiji.\n„U vidu smo takođe imali dobrosusjedske odnose, brojne i razvijene privatne, porodične i ekonomske odnose Crne Gore i Srbije. Međutim, na odluku da se Srbija još uvijek ne uvrsti na listu zemalja uticala je prije svega nejasna situacija sa epidemiološkim podacima, odluka zdravstvenih institucija Republike Srbije da se više hiljada inficiranih uklone sa spiska zaraženih jednim aktom, povećanje broja oboljelih poslednjih dana a samim tim i izvjesno pogoršanje epidemiološke situacije“, napominje se u saopštenju.\nU svemu ovome, napominju, poseban problem predstavljao je „potpuni izostanak odgovora na blagovremeni i profesionalni upit Instituta za javno zdravlje Crne Gore, koji je imao za cilj razmjenu epidemioloških podatka i otklanjanje svih nedoumica“.\n„Sigurni smo da je svima jasno da je uloga Instituta za javno zdravlje isključivo zaštita i unapređenje zdravlja građana Crne Gore i njihovih gostiju. Bez obzira na svo razumljivo nestrpljenje koje postoji oko otvaranja granica sa Republikom Srbijom, takav potez, bez jasne epidemiološke potpore i dokaza koji bi ukazivali da je otvaranje granica moguće bez prihvatljivog rizika po zdravlje svih u Crnoj Gori, u ovom trenutku nije moguć“, ističe se u saopštenju crnogorskog Instituta.


Ministarka o rodnoj ravnopravnosti: Žene u Srbiji zarađuju 30 odsto manje nego muškarci na … | SC Radar\nMinistarka o rodnoj ravnopravnosti: Žene u Srbiji zarađuju 30 odsto manje nego muškarci na …\nMihajlović, koja je i predsednica Koordinacionog tela za rodnu ravnopravnost učestvovala je na konferenciji “Lokalni mehanizmi za rodnu ravnopravnost – na putu ostvarivanja politike rodne ravnopravnosti na lokalnom nivou” a, kako je novinarima rekla, na državnom nivou je napravljeno mnogo kada je reč o ovoj oblasti, ali da pravi posao predstoji na lokalu.\n“Od oko 160 lokalnih samouprava, samo je 10 gradonačelnica ili predsednica opština, što nije dovoljno”, rekla je Mihajlović i dodala je da svaka lokalna samouprava dužna da ima bar jednu osoba koja će se baviti rodnom ravnopravnošću i dužna da ima Savet za rodnu ravnopravnost.\nAmbasador Švajcarske u Srbiji Filip Ge rekao je da njegova zemlja “drži visoku cenu” kada se radi o rodnoj ravnopravnosti, te da zato švajcarska vlada podržava napore i posvećenost Srbije da unapredi rodnu ravnopravnost. Zajedno sa EU, Švajcarska podržava 34 rodnih saveta u 34 opštine u južnoj i jugozapadnoj Srbiji. Švajcarska će nastaviti da podržava Srbiju i naša vlada na korak je do usvajanja nove strategije saradnje sa Srbijom koja bi trebalo da ima uvećan budžet, a naredne četiri godine ostaćemo medju top tri najveća donatora, a rodna ravnopravnost ima posebno mesto u našim naporima.\nDirektor Kancelarije Unicefa u Srbiji Mišel Sen Lo izrazio je zahvalnost ministarki Mihajlović na trudu koji ulaže i dodao da je važno da se u Srbiji “sedne i razgovara” jer je “svi moraju imati ista prava – i žene i muškarci”.


Sloboda poslednji Superligaš - Košarka, Vesti\nSloboda poslednji Superligaš\nAleksandar Milosavljević 23.03.2013., 20:52\nUtakmicama 26. kola okončana je Košarkaška liga Srbije, a pored već ranije poznatih učesnika Superlige Vojvodine, Mega Vizure, Konstantina i Metalca u elitu se plasirala i užička Sloboda.\nZa to poslednje superligaško mesto u poslednjem kolu borili su se FMP i Sloboda. Klubu iz Železnika je pored pobede protiv Konstantina u Nišu, što se dogodilo, bilo potrebno da Sloboda izgubi od Radničkog na Crvenom krstu. Kako do toga nije došlo Užičani će posle dosta godina imati priliku da ugoste najbolje srpske klubove (Crvenu zvezdu, Radnički i Partizan).\nNa debiju u Kruševcu, gde će igrati utakmice Superlige, Mega Vizura je u uzbudljivoj utakmici poražena od Vojvodine sa 77:76. Metalac je trijumfovao na gostovanju u Jagodini, Vršac je u meču bez značaja savladao pančevački Tamiš, dok je Borac u duelu sa starim znancem Slogom iz Kraljeva došao do ubedljive pobede.\nBorac – Sloga 99:77\nBKK Radnički – Sloboda 64:74\nJagodina – Metalac 79:87\nSmederevo – OKK Beograd 91:96\nKonstantin – FMP 59:65\nVršac – Tamiš 82:66\nMega Vizura – Vojvodina 76:77\nTabela: Vojvodina 20/6, Mega Vizura 20/6, Metalac 16/10, Konstantin 15/11, Sloboda 15/11, FMP 14/12, Vršac 14/12, Borac 13/13, OKK Beograd 12/14, Tamiš 11/15, Smederevo 10/16, Sloga 9/17, BKK Radnički 9/17, Jagodina 5/21.\nPrethodna vest Ćurčić generalno zadovoljan\nSledeća vest Zvezda tone sve dublje, vodeći sigurni\nĆurčić generalno zadovoljan


Pravo na medije: Govor mržnje u Srbiji kao devedesetih – Matrica slobode medija\nPravo na medije: Govor mržnje u Srbiji kao devedesetih\nPosted on April 3, 2017 by Teodora\nBeograd, 03.april 2017-\nMediji imaju presudan uticaj na javno mnjenje i zato poruke mržnje koje mediji prenesu uvek imaju ozbiljne posledice. Zbog toga je zabrana širenja govora mržnje jedno od najvažnijih pravila evropskog medijskog zakonodavstva. Sa rasplamsavanjem rata u nekadašnjoj Jugoslaviji, početkom 90-ih, ali i oživljavanjem rasizma i ksenofobije u evropskim zemljama, ova tema je dodatno dobila na značaju.\nU brojnim dokumentima, donetim poslednje dve decenije mediji na tlu Evrope se pozivaju da se uzdrže od promocije i podsticanja nasilja, mržnje, netolerancije i diskriminacije.\nGovor mržnje usmeren na druge nacije, manjine, neistomišljenike\nTermin “govor mržnje” u javni prostor na velika vrata ušao je za vreme Miloševićevog režima. Tokom ratova devedesetih, mediji u Srbiji bili su prepuni tekstova i televizijskih i radio priloga usmerenih protiv Hrvata, Muslimana i Albanaca.\nGlas spikera, vesti Radio Televizije Beograd sa početka 90-tih: “Saznajemo da se danas iz Zagreba na ratište Banije zaputila i jedna satnija koljača Tudjmanove crne legije…“\nLazar Lalić, autor serijala „Reči i slike mržnje“: „Ali ne samo protiv njih. Taj govor mržnje je bio uperen protiv novinara, protiv neistomišljenika, protiv opozicionara, protiv svakoga mislećeg čoveka koji je prosto osećao za svoju moralnu obavezu da kaže istinu o situaciji kakva je.“\nGlas spikera, vesti Radio Televizije Beograd sa početka 90-tih: „Banda plaćenika i ubica željnih srpske krvi zabunkerisanih u Kostajnici, izgleda sve više uviđa da je otpisana.“\nLazar Lalić, autor serijala „Reči i slike mržnje“ : „Tada je strašno bilo što su takvi izveštaji dizali hiljade dobrovoljaca iz Srbije da idu u rat. Na čemu se stalno insistiralo je razvijanje etničkog straha.”\nSlike i reči mržnje koje je državna televizija emitovala tokom devedesetih u istoimeni dokumentarni serijal pretočio je Lazar Lalić.\nLazar Lalić: „I naša televizija i hrvatska telvizija koristile su jezive snimke žrtvi koje same po sebi šokiraju gledaoca bilo gde i bilo na kojoj strani. Nije se znalo čije su to žrtve, ljudi si prosto dva puta ubijani na telvizijama, da tako kažem, jednom na hrvatskoj, drugi put na našoj.“\nGovor mržnje za koji se verovalo da će posle demokratskih promena 2000. nestati iz javne sfere, poslednjih godina ponovo je vraćen u javni diskurs.\nBožidar Andrejić, urednik u listu „Danas“: „Mislim da je govor mržnje devedesetih bio na neki način unificiran, kodifikovan i sada kad sa ovim iskustvom, posle dvadeset, dvadeset pet godina, čini mi se da je sad podliji i rašireniji nego u to doba.“\nGovor mržnje zabranjen je domaćim zakonima i novinarskim kodeksom, ali beogradska štampa ponovo primenjuje stereotipe korišćene u vreme rata na prostoru bivše Jugoslavije.\nNa udaru domaćih tabloidnih medija ponovo su pripadnici različitih etničkih grupa, i to najčešće Hrvati i Albanci.\nMeđu brojnim primerima iz tablodine štampe je i pisanje lista Informer, koji oktobra 2014, albanskog premijera naziva „Šiptar bez srama“, a septembra 2015, u tekstu o hrvatskoj blokadi granice, Hrvate naziva „ustaškom bandom“ .\nGordana Novaković, generalni sekretar Saveta za štampu (pokazuje naslovnu stranu Kurira “Šiptari spremaju pokolj Srba”): “Ovo je dakle Kurir, naslovna strana. Na ovaj tekst se žalila nevladina organizacija Regionalni centar za manjine, smatrajući da diskriminiše sve Albance. To je žalba koja je rešena dogovorom, znači nije došla pred Komisiju za žalbe. Kurir se u štampanom izdanju izvinio čitaocima, pre svega pripadnicima albanske manjine tvrdeći da nisu imali nameru da ih diskriminišu dok je sa onlajn izdanja tekst potpuno uklonjen. Tako da to je jedan od primera kad je redakcija pokazala spremnost da reši problem.“\nKomentarišući govor mržnje u medijima, Željko Bodržić, urednik Kikindskih novina kaže da su mediji danas oprezniji nego ranije, ali da i dalje postoji animozitet većinskog naroda prema manjinama, kao i stara retorika o domaćim izdajnicima i stranim plaćenicima. On podseća na slučaj članova Nezavisnog društva novinara Vojvodine, Dinka Gruhonjića i Nedima Sejdinovića, koji su poslednjih nekoliko godina u jednom delu medija učestalo izloženi govoru mržnje. Tako su početkom 2016. televizija Pink i tabloid Informer, alaudirajući na nacionalno poreklo Dinka Gruhonjića koristili izmišljeno ime Sabahudin.\nŽeljko Bodrožić, novinar i urednik „Kikindskih novina“: „To kroz šta oni prolaze svih ovih godina jasno govori da smo se mi malo odmakli od devedestih, da je to neko pritajeno zlo koje još uvek čuči. Da je govor mržnje malo istisnut iz javnog prostora, iz medija, zbog toga što se svi sada, da li iz interesa kojekavih, prave da su fini Evropljani, ali vidite da malo – malo pa to opet bukne.“\nJoš jedna nacionalna manjina prema kojoj mediji šire rasnu i versku mržnju i netrpeljivost su Romi. Suprotno novinarskom kodeksu, pripadnicima romske populacije se uz počinjeni prekršaj ili krivično delo često navodi i nacionalna pripadnost. Zabeleženi su i mnogo drastičniji slučajevi. “Pocigančeni nitkovi” samo je jedan od pogrdnih izraza iz teksta objavljenog 2015. godine u nedeljniku na madjarskom jeziku “Het nap”. Pisanje tog lista osudila su novinarska udruženja i civlini sektor, nakon čijih žalbi je reagovala i poverenica za zaštitu ravnopravnosti.\nMilena Vasić, pravni savetnik u Yukomu: „Kompletan sadržaj teksta je bio usmeren protiv svih pripadnika romske nacionalne manjine, znači oni su uzeli jedan izolovani slučaj gde su neka deca gađala ljude jajima i od toga su napravili tekst – da su ovi Romi besni, ovakvi i onakvi, i usmerili ga protiv čitave manjine.”\nPored pripadnika drugih nacija i manjina, govor mržnje je najčešće usmeren prema osobama koje imaju drugačije seksualno opredeljenje.\nU razmaku od samo nekoliko dana, Srpski telegraf je u aprilu 2016. dva puta prekršio Kodeks novinara objavljujući naslove koji šire mržnju prema LGBT osobama. Na stranicama tog tabloida objavljena je i kolumna u kojoj je poznati muzičar pripadnike LGBT populacije nazvao pogrdnim imenima, ali je i otišao još korak dalje.\nGordana Novaković, generalni sekretar Saveta za štampu: „To je recimo primer drastičnog govora mržnje, kolumna u kojoj se kaže da bi sve homoseksualce poslao u zemlje islama gde je za njihovu bolest predvidjena smrtna kazna – dakle ovo je direktan poziv na linč ili na ubistvo. Ima i ovakvih tekstova da je gej par usvojio dete, sa naslovom „Samo da ovo zlo ne stigne i kod nas“, pa onda prenošenje ovakvih izjava „Streljaću ih ako su pederi“.\nNa udaru diskriminacije i govora mržnje u medijima se poslednjih godina našla i jedna nova manjinska grupacija – izbeglice iz ratom zahvaćenih zemalja. U domaćim tabloidima se izmedju ostalog moglo pročitati da sa migrantima stižu malarija, dečija paraliza i ptičiji grip.\nVeliku pažnju u javnosti izazvao je slučaj predsednika opštine Kanjiža koji je u avgustu 2015. godine na konferenciji za novinare izneo niz rasističkih i diskriminatorskih izjava. Brojni mediji preneli su njegove reči da izbeglice „ne poseduju najosnovnije elemente opšte inteligencije i kulture”, što je izazvalo oštre reakcije u domaćoj javnosti.\nGovor mržnje najzastupljeniji u onlajn medijima\nMediji imaju posebnu odgovornost kada je u pitanju širenje govora mržnje. S jedne strane, od njih se očekuje da javnost obaveste ukoliko se pojedinac ili grupa izjašnjavaju i ponašaju diskriminatorski i netolerantno, a s druge strane, moraju da budu posebno oprezni kako ne bi došli u situaciju da sami postanu promoteri takvog govora i ideja.\nKada je reč o elektronskim medijima, u proteklih četrnaest godina, Regulatorno telo za elektronske medije – REM postupalo je samo u petnaest slučajeva povodom govora mržnje u programima domaćih televizijskih i radio stanica. To ipak ne znači da je govor mržnje manje zastupljen u elektronskim nego u štampanim medijima, nego da je takav govor uglavnom tolerisan u mnogobrojnim rijaliti programima. Tako je bilo sve dok dvoje pevača, učesnika rijalitija „Dvor“, emitovanog na televiziji Pink u februaru 2011, u programu uživo, nisu izneli antisemitske stavove:\nDijalog učesnika rijaliti programa “Dvor”:\n-Zato što si antisemita, zato što si rasista…\n-Kakav rasista? Zato što ne volim Jevreje koji su stvorili Ameriku..\n-Pa mi ne možemo voleti Jevreje, koji su nas bombardovali i koji su nam uranijum poslali i rakove…\n-Ja jesam nacionalista i obožavam Srbiju. Ja nisam šovinista, ali sam nacionalista i Jevreje ne volim..\nViše javno tužilaštvo u Beogradu podnelo je krivičnu prijavu protiv dvoje pevača zbog izazivanja nacionalne, rasne i verske mržnje i netrpeljivosti. Medjutim, Viši sud u Beogradu ih je krajem 2013. oslobodio optužbi, a tu presudu potvrdio je i Apelacioni sud u Beogradu jula 2014.\nMilan Antonijević, direktor Yukoma: „Sud nije našao za shodno da donese adekvatnu presudu u ovom slučaju koliko smo upoznati , tako da pokazuje neke nesavršenosti sistema s jedne strane. A sa druge strane i neosetljivost sudija za problematiku, ugrožavanje manjinskih prava i potrebu da se tu neke stvari menjaju ako želimo da svi oni koji žive u našoj zemlji budu zaštićeni bez obzira da li pripadaju većinskoj ili manjinskoj grupaciji i da na taj način svi budemo jednaki..“\nPovodom ovog slučaja reagovao je i Savet Regulatornog tela za elektronske medije – REM, ali tek nakon pritužbe Saveza jevrejskih opština Srbije. REM je tada izdao obavezujuće uputstvo kojim je zabranjen direktan prenos rijaliti emisija i uvedeno prikazivanje sa odloženim emitovanjem od nekoliko minuta kako bi se sprečio uvredljiv javni govor. Ipak, to nije mnogo uticalo na komercijalne stanice koje su nastavile da prikazuju rijaliti programe pune uvredljivih i diskriminišućih reči.\nU onlajn medijima govor mržnje se najčešće sreće u komentarima čitalaca.\nPut od govora mržnje na internetu do ozbiljnih pretnji nasiljem je vrlo kratak, kaže LGBT aktivista i borac za ljudska prava Goran Miletić, kome su nepoznate osobe preko interneta pretile da će mu ubiti porodicu.\nGoran Miletić, Organizacioni odbor Parade ponosa: „Neko objavi link jednog dnevnog lista u kome se govori da će se održati prajd ili da se Elton Džon venčao sa svojim partnerom. Posle toga u komentarima u nekim onlajn grupama se pojavljuje ne samo govor mržnje nego govor mržnje posle koga sledi poziv na nasilje. Dakle, govori se da su pripadnici LGBT zajednice bolesni, i da će ta osoba doći da baci bombu, da ih prebije, ubije i slično.“\nUprkos velikom broju tužbi koje je LGBT zajednica podnela zbog pretnji nasiljem na internetu, donesen je samo mali broj sudskih presuda. 2012, Viši sud u Beogradu osudio je Simu Vladičića za krivično delo ugrožavanje sigurnosti zbog pretnji upućenih pripadnicima LGBT populacije na Fejsbuk grupi „500.000 Srba protiv gej parade“.\nGoran Miletić, Organizacioni odbor Parade ponosa:\n„Problem je što su sudske presude veoma blage, one su uslovne, dakle počinioci se osudjuju na godinu ili dve uslovno, a to i dalje ohrabruje one koji bi to učinili da počine nešto slično, dakle da dalje prete. I te pretnje su moram reći ozbiljne.“\nPrva presuda za govor mržnje prema LGBT populaciji, doneta je protiv lista Press, međutim ne zbog novinarskog teksta, nego zbog velikog broja uvredljivih kometara čitalaca i poziva na nasilje koji su objavljeni u internet izdanju tog lista.\nGordana Novaković, generalni sekretar Saveta za štampu: „Ako se redakciji ukaže na to da ima npr. deset komentara koji su neprihvatljivi, a oni kažu „izvinite promaklo je moderatoru“ i uklone ih, onda je jasno da je u pitanju greška ili da moderator nije prepoznao govor mržnje, što je moguće, ima i suptilnijih načina na koje se govor mržnje plasira, nije sve ovako drastično kao ovo što sam ja pokazala. Ali, ako ne pokažu nikakvu želju da to isprave i još brane to i stoje iza toga onda je prilično jasno da nemaju nameru da to koriguju i da su to uradili namerno.“\nŠestogodišnja praksa Saveta za štampu pokazuje da se od ukupnog broja žalbi za kršenje novinarskog kodeksa deset odsto odnosi na odredbu koja zabranjuje diskriminaciju i govor mržnje.\nGordana Novaković, generalni sekretar Saveta za štampu: „ Znam da kolege u bosanskom Savetu za štampu imaju mnogo više takvih slučajeva. Kod njih je broj žalbi koje se odnose na govor mržnje izmedju trideset i četrdeset odsto godišnje. I kod njih se žalbe odnose mnogo češće na komentare nego na same tekstove, ali znam da oni neprekidno vode kampanje koje se odnose na to.“\nSavet za štampu ima edukativnu i preventivnu ulogu. Njegov zadatak je da podstakne medije da ne prave greške, ali kako kažu, još se ponekad dogadja da se u nekim redakcijama potpuno svesno upotrebljava govor mržnje. Ima i pozitivnih primera, pa se tako dnevni list „Danas“ često navodi kao redakcija koja poštuje Kodeks novinara u štampanim medijima.\nBožidar Andrejić, urednik u listu „Danas“:\n“Ono što je odredilo Danas mislim da je, pre svega, držanje tih osnovnih elemenata profesionalnog pristojnog novinarstva, znači ne vredjati druge, imati ispravan odnos prema manjinama bilo koje vrste, to je ono što smo mi doneli.“\nSa problemom govora mržnje suočene su i zemlje Evropske unije, posebno danas, u vreme narastajućeg terorizma i ekstremizma. Za razliku od našeg regiona zemlje EU imaju znatno razvijenije samoregulatorne mehanizme. Generalni sekretar belgijskog Etičkog saveta novinara ukazuje na značaj preventivnog delovanja i kaže da su, pravila koja su ustanovili sami novinari, često preciznija od onih koja postoje u belgijskim zakonima.\nAndre Linard, generalni sekretar Etičkog saveta novinara Belgije:\n“Savet može i samoinicijativno da otvori neki slučaj kada vidi da postoji problem sa govorom mržnje. Postoji kontinuirani rad sa novinarima, posete redakcijama, diskusije sa kolegama o različitim aspektima posla iz ugla etike, saradnja sa univerzitetima. S jedne strane, postoji preventivni pristup kako bi pomogli novinarima da ne upadnu u greške, a sa druge strane, kada je problem već tu, reagujemo i na žalbe i odlučujemo da li su u određenim slučajevima prekršene etičke profesionalne norme.“\nMedijska regulativa Evropske Unije je posebno osetljiva na širenje govora mržnje. Poslednjih decenija uticajne medjunarodne i evropske organizacije donele su brojna dokumenta i direktive kojima se mediji pozivaju da izbegavaju svaku promociju netolerancije, diskriminacije i govora mržnje.\nKrovna direktiva EU za audiovizuelne medijske usluge članicama dozvoljava da privremeno obustave prikazivanje programa iz drugih zemalja u slučajevima kada se podstiče govor mržnje. Poznat je slučaj libanske medijske kompanije Al –Manar, čiji je program bio zabranjen u Francuskoj 2004. godine, kao i ruske televizije RTR, kojoj je 2016. na šest meseci zabaranjeno emitovanje u Letoniji.\nNe samo mediji već i predstavnici vlasti ne smeju da šire govor mržnje\nJedna od preporuka Saveta Evrope za zemlje članice je da u svojim zakonima, kao i u praksi, naprave jasnu razliku između odgovornosti koje, s jedne strane, ima autor govora mržnje, i odgovornosti novinara i medija koji doprinose širenju takvog govora, sa druge strane.\nSamo retki slučajevi govora mržnje u domaćim medijma su dobili sudski epilog.\nPored Ustava, u Srbiji postoji više pravnih akata koji zabranjuju govor mržnje, od medijskih zakona – Zakona o javnom informisanju i Zakona o elektronskim medijima, do Krivičnog zakonika i Zakona o zabrani diskriminacije. I pored toga u Srbiji se retko dešava da neko pred sudom odgovara zbog širenja govora mržnje u medijima.\nMilan Antonijević, direktor Yukoma:\n“Kada govorimo o zakonima koji sankcionišu govor mržnje ne možemo reći da je stanje idealno naročito kada govorimo o praksi. Mali je broj slučajeva koji se završavaju pravosnažnim presudama, mali je broj slučajeva kada se Zakon o javnom informisanju na adekvatan način poštuje. Takođe i Zakon o zabrani diskriminacije koji daje osnov za gonjenje po osnovu govora mržnje nije nešto što se sprovodi na svakodnevnom nivou u našim sudovima.“\nPrva presuda u istoriji srpskog pravosuđa u kojoj je utvrđeno da neki tekst predstavlja govor mržnje doneta je 2008. godine. Odnosila se na oglas objavljen u listu Glas Javnosti, u kome se pozivalo na bojkot kupovine u hrvatskom lancu Idea.\nZbog govora mržnje usmerenog prema LGBT zajednici prvi put je presudjeno tri godine kasnije, 2011. Danas su pripadnici ove populacije obeshrabreni malim brojem presuda i postupcima koji dugo traju.\n“Praksa je i neki standard ako ste članica Saveta Evrope, a Srbija to jeste, da postupci traju do šest meseci, a ako je ekstremno komplikovan postupak do dve godine. A mi imamo najjednostavniji postupak koji najčešće traje preko dve godine. I vi zaista imate situaciju da kada je govor mržnje u medijima u pitanju desi se da medij ne postoji na kraju, da je ugašen, da je poluugašen, da ljudi koji su glavni i odgovorni urednici, ne da nisu više tu, nego su ili napustili čak zemlju ili su u drugom ili trećem mediju i to je potpuno paradoksalno na kraju.“\nUpravo zbog toga, od 2010. godine, kada je u Srbiji imenovana prva poverenica za zaštitu ravnopravnosti, organizacije za ljudska prava umesto pred sudovima, pravdu češće traže u toj instituciji i to na osnovu Zakona o zabrani diskriminacije usvojenom 2009. godine.\nGoran Miletić, Organizacioni odbor Prajda\n“Poverenica ne može da zameni sudove, ne može da kazni novčano, ne može da izrekne kazne kao što sudovi to mogu, ali ipak imate neku pravdu gde ona kaže da je u pitanju govor mržnje i diskriminacija, to može da se postigne. Jedan od poznatijih sčučajeva, a bilo ih je nekoliko kod poverenice, bio je protiv takozvanog doktora Miroljuba Petrovića koji je 2011. vredjao pripadnike LGBT zajednice, širio govor mržnje na internetu i u dnevnom listu „Alo“ govorio da on može da ih izleči i slično.“\nSa druge strane, dešavale su se i paradoksalne situacije, poput toga da su novinari zbog reagovanja na govor mržnje u medijima bivali osudjeni pred domaćim sudovima. Takav je slučaj novinara i urednika Kikindskih novina Željka Bodrožića koji je 2003. godine napisao komentar povodom niza uvreda koje je na račun nacionalnih manjina u Vojvodini izneo istoričar Jovan Pejin na Televiziji Novi Sad u emisiji “Otkopčano“. Zanimljivo je da je to jedan od prvih slučajeva govora mržnje kojim se bavila RRA, odnosno REM, a istup istoričara Pejina osudio je i tadašnji ministar kulture Branislav Lečić.\nŽeljko Bodrožić, novinar i urednik „Kikindskih novina“:\n“Tužilaštvo nije reagovalo i nije se poveo postupak protiv onoga ko je na javnoj televiziji, pred mnogo većim auditorijumom nego što čitalaca imaju lokalne novine kao što su Kikindske, izrekao strašne stvari i to je tako ostalo ispod radara državnih organa i tužilaštva, a kao paradoks mi smo se našli posle pola godine na sudu, odnosno ja, i u svojstvu novinara i u svojstvu urednika Kikindskih.“\nNakon tužbe koju je protiv novinara Bodrožića podneo istoričar Pejin, sud u Zrenjaninu je kaznio novinara drakonskom novčanom kaznom zbog toga što je u svom tekstu istoričara nazvao uvredljivim imenima i tako mu prema proceni sudija, povredio čast i ugled. Medjutim, nekoliko godina kasnije, Evropski sud za ljudska prava kome se Bodrožić žalio, osporio je presudu našeg suda.\n“U tekstu presude se to navodi a navodi se i da je naš tužilac javna ličnost. Po tome je sud procenio da je on zaslužio tu kritiku koja je objavljena u našim novinama i da su sudovi u Srbiji pogrešili jer sam ja imao pravo da to napišem, a Kikindske su imale pravo da to objave.”\nDa bi se sprečilo širenje govora mržnje u javnom prostoru i promovisala kultura tolerancije Savet Evrope je još pre dvadeset godina doneo prve preporuke. U ovim dokumentima se ukazuje na posebnu odgovornost medija ali i predstavnika vlasti, državnih insitucija, javnih ličnosti čija je obaveza da se u medijima uzdrže od izjava koje mogu da se shvate kao širenje i podsticanje na govor mržnje.\nPreporuke Saveta Evrope srpskim vlastima\nPoslednji izveštaj Komisije Saveta Evrope po pitanju govora mržnje u našoj zemlji ne daje ni malo optimističnu sliku. U izveštaju, donetom maja 2017, se konstatuje da mediji u Srbiji i dalje prenose zapaljivi rečnik i govor mržnje koji iznose političari i javne ličnosti. Savet Evrope preporučuje Skupštini i vladi Srbije niz mera, uključujući i donošenje pravila ponašanja koja će sprečiti govor mržnje u institucijama, donošenje strategije za borbu protiv govora mržnje u onlajn medijima, kao i osnaživanje Saveta za štampu i Regulatornog tela za elektronske medije za efikasnije rešavanje slučajeva govora mržnje u medijima.\n← Previous Previous post: Vučić ubedljivo najviše vremena na Pinku i javnim servisima\nNext → Next post: Povratak države u medije: Prekasno za poslednju šansu?


Dijaspora Archives - Page 13 of 16 - Semberske\nLOPARE Zahvaljujući pomoći iz dijaspore, Mićanovićima 5.000 KM za renoviranje kuće\nBojana i Žiko iz loparskog sela Piperi, odgajaju u neuslovnoj kući, bez vode i kupatila, troipogodišnjeg ...\nBojana i Žiko iz loparskog sela Piperi, odgajaju u neuslovnoj kući, bez vode i kupatila, troipogodišnjeg Njegoša i godinu dana mlađu Mariju, a do kraja decembra dobiće i blizance. Na njihov težak živo ...\nDIJASPORA NAS HRANI Doznake iz inostranstva znače spas za građane BiH\nDoznake iz inostranstva učestvuju sa 30 odsto ukupnih primanja građana u Bosni i Hercegovini. Zbog brojne ...\nDoznake iz inostranstva učestvuju sa 30 odsto ukupnih primanja građana u Bosni i Hercegovini. Zbog brojne dijaspore priliv novca po ovom osnovu je veoma veliki, mada poslednjih godina beleži pad. Prem ...\nPredstavnici političkih partija, privrednici i članovi SPKD “Prosveta” iz Lopara prisustvovali su tradici ...\nPredstavnici političkih partija, privrednici i članovi SPKD “Prosveta” iz Lopara prisustvovali su tradicionalnom novembarskom druženju Majevičana u Švajcarskoj kako bi ojačali veze dijaspore i matice. ...\nOd petka preokret: Stiže temperaturni šok\nU narednih nekoliko dana u Bosni i Hercegovini očekuje nas toplije vrijeme u odnosnu na sedmicu u kojoj j ...\nU narednih nekoliko dana u Bosni i Hercegovini očekuje nas toplije vrijeme u odnosnu na sedmicu u kojoj je temperatura u pojedinim dijelovima padala i ispod nule. Bilo je i sniježnih padavina koje su ...\nKrsna Slava je posebnost koju imaju samo Srbi i važan je dio nacionalnog identiteta. Gubili smo teritorij ...\nKrsna Slava je posebnost koju imaju samo Srbi i važan je dio nacionalnog identiteta. Gubili smo teritorije, ostajali smo bez države, ali smo ostali svoji, jer smo imali krsnu slavu koja nas je čuvala ...\nPoslije Austrijanaca, u Beču živi najviše Srba, objavljeno je u novom bečkom Statističkom godišnjaku za 2 ...\nPoslije Austrijanaca, u Beču živi najviše Srba, objavljeno je u novom bečkom Statističkom godišnjaku za 2015, u kojem se navodi i da Bečlije na cipele godišnje potroše više para nego na slatkiše. Bečk ...\nŠansa: Kanada dočekuje 300.000 ljudi\nKanada je objavila kako će iduće godine dopustiti da čak 300.000 ekonomskih migranata uđe u njihovu zemlj ...\nKanada je objavila kako će iduće godine dopustiti da čak 300.000 ekonomskih migranata uđe u njihovu zemlju. Kako su naveli, to je nastavak održavanja iste putanje koju vodi prema povećanju ekonomskog ...\nKanada traži radnike, na listi je 21 posao\nMnogi ljudi razmišlja kako na najlakši i provjereni način da ode u inostranstvo i da radi za veliku platu ...\nMnogi ljudi razmišlja kako na najlakši i provjereni način da ode u inostranstvo i da radi za veliku platu. Kanada je odlučila da pruži priluku svima i na Fejsbuk stranici “Live in Canada” objavila kak ...\nKraj septembra za većinu radnika koji su radili na sezonskim poslovima u turizmu, znak je da njihov ugovo ...\nKraj septembra za većinu radnika koji su radili na sezonskim poslovima u turizmu, znak je da njihov ugovor ističe i da je vreme za povratak kući. Neki će sa ušteđevinom pokušati da “doguraju” do iduće ...


Pripadnicima Ministarstva odbrane i Vojske Srbije, koji su postigli vanredno zapažene rezultate i iskazali izuzetno zalaganje i požrtvovanost u radu, danas su uručene pohvale i novčane nagrade. Nagrade su im na svečanosti u Velikoj ratnoj sali starog Generalštaba uručili ministar odbrane Aleksandar Vulin, načelnik Generalštaba Vojske Srbije general Milan Mojsilović i generalni sekretar Udruženja osiguravača Srbije Duško Jovanović, saopštilo je Ministarstvo odbrane. Odlukom ministra odbrane nagrađeno je 30 pripadnika Ministarstva odbrane i Vojske Srbije, a Vulin ističe da su svi nagrađeni obavljali svoju dužnost i da bi svi oni bili podjednako ponosni, pouzdani i vredni i da ih niko nije nagradio. Vrlina nagrađenih je u tome, naglašava ministar Vulin, što oni nisu tražili nagradu, a\n15.05.2020 u 12:52\nDramska umetnica Mira Banjac dobitnica je pokrajinskog priznanja u oblasti umetnosti „Pavle Jovanović” za 2019. godinu, odlučila je jednoglasno Komisija za dodelu pokrajinske nagrade i pokrajinskih priznanja. Pokrajinsko priznanje u oblasti nauke „Milutin Milanković” pripalo je prof. dr Biljani Škrbić, redovnom profesoru na Tehnološkom fakultetu Univerziteta u Novom Sadu, odluka je komisije. Glumicu Miru Banjac, koja je brojnim ulogama u pozorištu, na filmu i televiziji u prethodnih više od šest decenija dala ogroman doprinos razvoju umetnosti i kulture, za laureata priznanja „Pavle Jovanović” predložili su Srpsko narodno pozorište i Sterijino pozorje. Biljanu Škrbić, koja je redovni profesor na Tehnološkom fakultetu od 1996. godine, za doprinos ugledu i prepoznatljivosti te\n07.05.2020 u 11:39\nUstanovljena nagrada „Heroj Beograda” za doprinos u borbi sa koronavirusom\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić izjavio je da je Grad Beograd zvanično ustanovio nagradu „Heroj Beograda”, koja se dodeljuje samo ove godine za poseban doprinos u borbi sa koronavirusom. Vesić je rekao da je nagrada ustanovljena na predlog televizije Pink i istakao da građani Beograda mogu da predlažu pravna i fizička lica za kandidate za nagradu „Heroj Beograda” sve do 15. maja. Grad će formirati Komisiju koja će odlučiti koliko će takvih nagrada biti dodeljeno 15. juna, saopštila je Gradska uprava. Nagradni fond iznosiće 10.000.000 dinara, od čega je Grad Beograd obezbedio 5.000.000 i još toliko RTV Pink, preneo je Tanjug. Vesić je pozvao i druge kompanije da ukoliko žele daju svoj doprinos kako bi nagradni fond za heroje Beograda bio veći i dodao da rad na taj\n10.03.2020 u 10:24\nMarko Miljković i Vitomir Teofilović dobitnici Vibove nagrade\nNagrada „Vladimir Bulatović Vib” za najboljeg mladog satiričara, koju dnevni list „Politika” dodeljuje jednom godišnje, svečano je uručena Marku Miljkoviću iz Kragujevca. – Miljković je nekoliko godina bio u najužem izboru za „Vibovu nagradu”, a ove godine žiri nije imao nikakve dileme i jednoglasno je odlučio da priznanje pripadne njemu. On u najkraćoj književnoj formi gradi sopstveni, prepoznatljiv aforističko-enigmatski stil koji se temelji na istraživanju u jeziku, kalamburima, jezičkoj akrobatici i ekvilibristici, uspešnoj igri reči, umetničkoj dvosmislenosti, pa i višeznačnosti – obrazložio je predsednik žirija Aleksandar Čotrić odluku da aforističar iz Kragujevca ponese nagradu. On je naglasio da Miljkovićev aforizam ne napada pojedinca, već vodi polemiku protiv loših pojava u


Savršena oluja u zemlji sambe | umitrovic.info\numitrovic / april 15, 2016\nOvih dana smrtonosni virus Zika nije najveći problem za dvesta miliona stanovnika Brazila. Za daleko ozbiljnije poteškoće postarali su se kumulativni negativni uticaji ekonomske krize koja pogađa ovu zemlju, brojne korupcionaške afere u samom vrhu države i gotovo potpuna paraliza političkih procesa u parlamentu zbog pokušaja opoziva brazilske predsednice Dilme Rusef. Brojni analitičari ocenjuju da Brazilu – meteorološkim rečnikom govoreći – preti „savršena oluja“. Ovaj termin, inače, univerzalno se koristi da opiše dramatičnu situaciju koja nastaje spajanjem više, naizgled nezavisnih, negativnih faktora u jedan veliki problem.\nBrazilska predsednica je u nedavnom razgovoru sa nekoliko vodećih svetskih medija, među kojima su britanski „Gardijan“, francuski „Mond“ i „Njujork tajms“, optužila protivnike da se služe „fašističkim metodama“, a kampanju za njenu smenu izjednačila je sa „državnim udarom“ protiv demokratske vladavine.\nOPERACIJA „PERIONICA„: U Brazilu se zahuktava i istraga o navodnoj korupciji u državnoj naftnoj kompaniji Petrobras – u kojoj se pominju iznosi koji premašuju nekoliko milijardi dolara – a koja seže do samog vrha države. Na informativne razgovore privode se bivši i sadašnji čelnici Brazila, a svakako najzvučnije ime u aferi jeste bivši predsednik države Luiz Injasio Lula da Silva. On je nedavno bio priveden na saslušanje u okviru istrage kodnog naziva „Operacija Perionica“, koja obuhvata optužbe za korupciju i pranje novca u brazilskom naftnom gigantu Petrobrasu. Tužilaštvo Brazila istraživalo je okolnosti pod kojima su lukrativne donacije u vrednosti od preko osam miliona dolara isplaćivane neprofitnoj organizaciji bivšeg predsednika države, Institutu Lula. Kao vodeći donatori tog instituta spominju se brojne građevinske firme koje su imale ključnu ulogu u Petrobrasovoj korupcionaškoj mreži.\nLula da Silva, nekadašnji sindikalni vođa i izuzetno popularni radnički lider, čija je administracija između 2003. i 2010. godine od Brazila načinila pravo ekonomsko čudo i izvukla oko 40 miliona građana te zemlje iz zone siromaštva, i dalje je jedan od najuticajnijih političara u zemlji. Jasno je, međutim, da je istraga o korupciji oslabila njegov uticaj i popularnost, kako u Kongresu tako i među običnim svetom. Lula da Silva je, kao lider Radničke partije, u dva mandata bio biran za predsednika Brazila, a na toj funkciji nasledila ga je upravo visoka funkcionerka njegove partije, Dilma Rusef. Nakon što je saslušan u tužilaštvu, Da Silva je izjavio da je njegovo privođenje zbog navodne korupcije, baš kao i pretres kuće u kojoj živi, „medijski spektakl“, a ne ozbiljna istraga. Da Silva je rekao i da je cilj tužilaca kriminalizacija njegove Radničke partije. Zbog svega toga, on nije odbacio mogućnost da se ponovo kandiduje za predsednika Brazila. „Ne znam da li ću biti kandidat 2018. godine na predsedničkim izborima“, izjavio je, dodavši da će odbraniti svoju stranku koju je osnovao još 1980. godine.\nSve ovo događa se samo nekoliko meseci pre početka Olimpijskih igara u Rio de Žaneiru, te su oči svetske javnosti ionako budno uprte u dešavanja u Brazilu. Zbog brojnih kriza koje potresaju ovu zemlju postavlja se pitanje da li će levičarska vlast u Brazilu preživeti „savršenu oluju“ i nastaviti da vodi najveću i najuticajniju državu u Južnoj Americi. Ili će se, pak, vlada predsednice Rusef urušiti pod pritiskom afera i sve većeg nezadovoljstva građana.\nPoslednje ankete pokazuju da ona danas ima podršku svega jedanaest odsto birača. Imajući u vidu da su na poslednjim parlamentarnim izborima u Venecueli „čavisti“ bivšeg predsednika Uga Čaveza doživeli težak poraz, a da posle dvanaest godina vladavine levičarskog bračnog para Nestora i Kristine Kiršner Argentinu danas vodi konzervativac Maurisio Makri, ostaje da se vidi da li će eventualni poraz levičara u Brazilu označiti i kraj jedne ere u Latinskoj Americi i poraz ideje o južnoameričkom „socijalizmu 21. veka“.\n(Ovaj tekst objavljen je u nedeljniku “Vreme” od 7. aprila 2016.)\napril 15, 2016 u Svet. Oznake:Afera Petrobras, Brazil, Brazilska kriza, Dilma Rusef, Ekonomija Brazila, Latinska Amerika, Levica u Brazilu, Lula Da Silva, Olimpijada Rio, Olimpijske igre u Riju 2016, Operacija Perionica, Opoziv predsednice u Brazilu, Predsednica Brazila\n← Slučaj digitalne šljive\nUmetnost višeslojne komunikacije →\nKategorije Izaberi kategoriju Društvo (18) Ličnosti (9) Marketing (28) Menadžment (2) Muzika (14) Nauka (4) Pesme (+audio) (9) Politika (18) Sport (14) Svet (45) Život (14)\nŠta možemo da naučimo iz fundamenata klasične škole menadžmenta\nU inat Trampu\nArhiva Izaberi mesec oktobar 2018 (1) septembar 2018 (1) avgust 2018 (2) jul 2018 (3) jun 2018 (1) maj 2018 (1) april 2018 (1) mart 2018 (1) februar 2018 (2) januar 2018 (1) decembar 2017 (1) novembar 2017 (3) septembar 2017 (3) avgust 2017 (3) jul 2017 (5) jun 2017 (3) maj 2017 (3) april 2017 (2) mart 2017 (2) februar 2017 (1) januar 2017 (1) decembar 2016 (2) novembar 2016 (3) oktobar 2016 (2) septembar 2016 (2) avgust 2016 (4) jul 2016 (1) jun 2016 (4) maj 2016 (2) april 2016 (2) mart 2016 (5) februar 2016 (2) januar 2016 (2) decembar 2015 (2) novembar 2015 (2) oktobar 2015 (2) septembar 2015 (4) jul 2015 (2) april 2015 (1) mart 2015 (1) januar 2015 (1) decembar 2014 (1) oktobar 2014 (1) septembar 2014 (2) avgust 2014 (1) jul 2014 (4) januar 2014 (1) decembar 2013 (2) novembar 2013 (2) oktobar 2013 (1) septembar 2013 (1) avgust 2013 (1) jul 2013 (1) jun 2013 (1) maj 2013 (1) mart 2013 (1) februar 2013 (1) januar 2013 (1) decembar 2012 (1) novembar 2012 (1) oktobar 2012 (1) septembar 2012 (1) avgust 2012 (1) jul 2012 (2) jun 2012 (2) maj 2012 (1) april 2012 (2) mart 2012 (2) februar 2012 (2) januar 2012 (2) decembar 2011 (1) novembar 2011 (2) oktobar 2011 (2) septembar 2011 (1) avgust 2011 (2) jul 2011 (1) jun 2011 (2) maj 2011 (1) april 2011 (3) mart 2011 (2) februar 2011 (1) januar 2011 (1) decembar 2010 (3) novembar 2010 (1) oktobar 2010 (3) septembar 2010 (1) avgust 2010 (6) jul 2010 (4)


Održan drugi Digital day - Marketing Mreža\nOdržan drugi Digital day\nU Domu omladine juče je, po drugi put, održana konferencija Digital Day. Organizator konferencije je IAB Srbija, pa je ispred ove organizije dobrodošlicu prisutnima poželela Gabrijela Stjepanović. Ona je rekla da konferencija Digital Day ima za cilj da otvori vrata Srbije, te da predavači sa naprednijih tržišta, više znanja i iskustava ista prenesu domaćim stručnjacima iz ove oblasti.\nU uvodnom delu moglo se saznati i da je Srbija po prvi put bila deo istraživanja o internet korisnicima, Mediascope, u kom učestvuje 28 evropskih zemalja, a izveštaj će biti dostupan sredinom juna. Predsednik IAB Europe, Alain Heureux, podsetio je na početku svog izlaganja da je osnova digitalnog marketinga ista kao i svakog drugog, te da je sve u idejama. Ova oblast se u Evropi, prema njegovom mišljenju, nalazi pre izazovima, ali i novim mogućnostima, a njegova očekivanja su da evropsko tržište do kraja 2012. godine postane najveće tržište oglašavanja i preuzme tu poziciju od američkog.\nOno što je bitno u oblasti digitalnog marketinga, je obavestiti korisnike na koji način funkcioniše, rekao je Ionel Naftanaila, takođe iz IAB Europe, koji je govorio i o regulaciji ovog tržišta i izazovima u tom smislu. Industrija se brzo razvija, smatra Naftanaila, pa ono što bi zakon sada regulisao, bilo bi zastarelo za godinu dana. U tom smislu, samoregulacija je važan element, rekao je on. Digitalna komunikacija više nije jednosmerna, ali ni samo dvosmerna (brend-korisnik, korisnik-brend), već je to „3D komunikacija“, a digitalni svet menja način na koji kompanije posluju, čak i ako su one proizvođači piva, rekao je Gargely Toth koji je učestvovao na ovogodišnjem Digital Dayu ispred kompanije Heineken.\nDigital Day bio je i mesto gde su posetioci od Marte Klepka iz Gemiusa mogli saznati i neke statističke podatke o aktivnostima internet korisnika iz Srbije, koji se na internetu najviše posvećuju vestima, pretragom, slušanjem radija ili muzike. U odnosu na hrvatske korisnike, srpski internet korisnici više posećuju zabavne sajtove, rekla je Klepka.\nPodaci Gemiusa govore i da 54 posto su korisnici muškog pola, koliko je i korisnika između 15 i 34 godine starosti.\nU okviru drugog dela konferencije Matevž Klanjšek iz kompanije Celtra, govorio je o kampanjama mobilnog marketinga, ali i različitim inovativnim kampanjama na društvenim mrežama, kakve su sponzorisane reklame u, na primer, igrama kompanije zynga, razne pogodnosti na 4squareu. Tradicionalne velike banere kakvi su na sajtovima, menjaju inovativniji načini oglašavanja, targetiranje se vrši na osnovu lokacije, kontekstualno, bihevioralno ili mikrotargetiranje.\nDa je za mnoge kompanije Facebook i dalje ključan, kada se govori o digitalnom marketingu, jer je, bar što se domaćeg tržišta tiče, najviše korisnika tamo, moglo se čuti od predstavnika kompanije Coca-Cola, ERSTE bank, Opel i Beiersdorf. Oni su na centralnom panelu sa temom Digitalni brendovi rekli i da je za internet tržište 2010. godina bila prekretnica, jer se duplirala vrednost internet tržišta.\nNa listi inostranih učesnika konferencije našao se i Steffen Ehrhardt iz kompanije Google koji je govorio i takozvanom display advertisingu i podsetio na predviđanje doskorašnjeg izvršnog direktora ove kompanije, Erika Šmita, po kome će za manje od deset godina ova oblast biti biznis vredan 200 milijardi dolara na globalnom nivou. Onlajn, prema njegovim rečima omogućava da uradite puno i sa ograničenim resursima, a Googleova vizija u ovoj oblasti je integrisano rešenje – Google display network. Ehrhardt je podsetio na alate koje Google nudi, kao što je Analytics, Ad planner i Adwords i rekao da se kreativnošću se može uštedeti novac. Naročito dobra stvar je, rekao je on, to što sa onlajn oglašavanjem možete pratiti šta se dešava sa onim što ste uložili. Ekonomska kriza, rekao je Ehrhardt, pomaže ovom načinu oglašavanja što je ilustrovao primerom Grčke, koja je imala 50 posto manji budžet za oglašavanje zbog krize, ali je onlajn rastao oko 30 posto. Onima koji se oglašavanjem bave, Ehrhardt je rekao da video ima sve veći značaj, te da ima veliku udeo u tome kakav će biti celokupan uticaj kampanje. Na pitanje iz publike o vrsti oglašavanja na Gmailu, Erhart je rekao da se radi o kontekstualnom oglašavanju koje funkcioniše kao i na svakom drugom sajtu, odnosno da se na osnovu korišćenih reči isporučuju određeni oglasi.\nIpak, pravi pokretač nisu tehnologije, smatra Rupert Slade, iz PhD Worldwide, koji je rekao da smo mi pravi pokretači, ali i da kompjuter i smartfoni nisu samo sredstva za nove načine komunikacije, već i novi prozor u svet. Da se komunikacija menja, smatra i Claude Spasevski iz kompanije Marnie Digital, koji je naglasio da digital postaje najbrže rastući na tržištima u razvoju, ali i da je najveći medij u zapadnim zemljama.\nDigital Day konferencija, prema rečima organizatora, ima za cilj da informiše javnost o mogućnostima, prednostima, promenama i načina korišćenja digitalnog marketinga.


Haos na aerodromima širom Nemačke\nŠtrajk pilota avio-kompanije "Lufthanza", koji je počeo jutros, izazvao je haos na više aerodroma u Nemačkoj na kojima je otkazano na stotine letova.\nSamo u Frankfurtu na Majni je do podne otkazano 60 letova, u Minhenu preko 50, a u Diseldorfu i Hamburgu do kraja dana neće poleteti po više od 40 aviona na planiranim linijama. Najteža situacija je na aerodromu Tegel u Berlinu, gde je saopšteno da možda neće moći da bude ostvaren ni vanredni plan koji je predviđao samo 28 od 70 letova koliko ih sa ovog aerodroma "Lufthanza" dnevno ima.\nSa drugog berlinskog aerodroma, Šenefeld neće poleteti trećina aviona "Lufthanzine" kompanije "Džerman Vings".\nŠtrajk pilota, o kojem je prošle sedmice odluku donelo strukovno udruženje "Kokpit", biće najverovatnije najveći u istoriji nemačkog vazdušnog saobraćaja. Samo danas će biti otkazano 800 letova što je dve trećine uobičajenog broja. Planirano je da protest pilota traje četiri dana.\nPiloti od "Lufthanze" traže prevashodno da im garantuje bezbednost radnih mesta u Nemačkoj. Štrajkači žele da spreče da kompanija sve više letova prebacuje\nna inostrane, jeftinije kompanije čiji je vlasnik. U protivnom, piloti žele da se tarifni ugovor koji važi za njih, primenjuje i na pilote u "Lufthanzinim" kompanijama u inostranstvu. Ukoliko od poslodavca dobiju garanciju za očuvanje radnih mesta, piloti su najavili spremnost da odustanu od zahteva za povećanje plata od 6,4 odsto.\nPokušaji da se štrajk u poslednjem trenutku izbegne su propali, uključujući i nastojanje saveznog ministra saobraćaja Petera Ramzauera da posreduje između suprotstavljenih strana. U štrajku učestvuju i piloti iz "Lufthanzinih" kompanija "Džerman Vings" i "Luftnanza Kargo".\nRukovodstvo "Lufthanze" potpuno neprihvatljivim smatra zahtev da se tarifni ugovor pilota u Nemačkoj primenjuje i na one koji rade u manjim "Lufthanzinim" firmama u inostranstvu.\n"Lufthanza" dnevno u proseku preveze 150.000 putnika. Svima koji danas i narednih dana ne mogu da otputuju do željenog cilja kompanija nudi povratak novca ili izmenu rezervacije za letove do 31. maja. Načelno je "Lufthanza" obavezna da putnicima ponudi odmah zamenu za otkazani let.\nKompanija "Svis", takođe u vlasništvu "Lufthanze", kao i partner kompanija LOT iz Poljske već su najavili da će za danas povećati broj aviona da bi dodatni kapaciteti mogli da budu stavljeni na raspolaganje putnicima "Lufthanze".


Spomenik Stefanu Nemanji koštao bar milijardu dinara | Novine Toronto\nDelovi spomenika Stefanu Nemanji koji su iz Rusije dopremljeni u Beograd vredeli su devet miliona evra ili oko milijardu dinara, navodi se u dokumentima sa carine u koja je imala uvid TV N1.\nDeset kamiona iz Rusije su carinjeni sa različitim cenama, najniža je oko 600 hiljada evra, a cena delova spomenika premašuju i milion evra.\n"U dokumentima piše na ruskom da je reč o bronzanoj skulpturnoj kompoziciji koja je posvećena Stefanu Nemanji i koja se dostavlja u rastavljenom obliku. Godina proizvodnje (je) 2019. kao i da su delovi ocarinjeni 24. jula ove godine", navodi N1.\nCena transporta je, kako nezvanično saznaje N1 bila je više od 20.000 evra, a umesto radnika iz Srbije postavljali su ga radnici iz Rusi po i dalje nepoznatoj ceni.\nVlada Srbije je cenu spomenika Stefanu Nemanji, koji se postavlja ispred nekadašnje železničke stanice u Beogradu, stavila pod oznaku tajnosti do 2023. godine.\nĆulibrk je, gostujući u Utisku nedelje, naveo da će "nekoga", kada se sazna cena projekta biti sramota, uz ocenu da vlast zato troškove izgradnje spomenika drži pod oznakom tajnosti.\n"Nije moj posao da mi se (taj projekat) sviđa ili ne, već da kritikujem (takav način rada). Nas ne sme da bude sramota, treba da insistiramo da svi radimo svoj posao, i nezavisna tela, tužilaštvo, sudstvo", rekao je Ćulibrk.\n"Ironično je što će ponovo građani platiti te kazne. Nije nas sramota da pitako koliko je to koštalo, kao što nije sramota da pitamo koliko su koštali respiratori, vakcine, kovid-bolnice, koliko su plaćeni ruski avioni koje smo dobili na poklon. U ovoj zemlji će se stanje normalizovati kada građani shvate da oni moraju da znaju kako država raspolaže njihovim novcem", kazao je Ćulibrk.\nNa navode da je on deo "kriminalne organizacije koje sprema atentat" na predsednika Aleksandra Vučića, Ćulibrk je kazao da takve tvrdnje trebaju ili da se dokažu ili javno oglase za lažne vesti.\n"Takve poruke pokazuju kakvu bi državu vlast želela", smatra Ćulibrk.\nBiljana Đorđević, docentkinja Fakulteta političkih nauka i aktivistkinja inicjative "Ne davimo Beograd", da kritičari vlasti ne smeju da dozvole da se ponašaju kao oni.\nOna je dodala da se građana "itekako tiče" koliko koštaju svi državni projekti, nezavisno od toga da li im se oni sviđaju ili ne.\n"Sigurno ima drugih korisnijih mesta na koji bi (taj) novac mogao da se usmeri, za podizanje kvaliteta života građana i građanki. Mislim da nema većeg patriotizma nego pomagati ljudima koji trenutno (lošije) žive", kazala je ona.\nĐorđević smatra da oni koji imaju najveću moć u društvu imaju i najveću odgovornost, kao i da je Krizni štab "mnogo ranije propustio da oštrije reaguje" na trenutnu situaciju.\n"Ja razumem njihovu poziciju, da su mislili da će biti na poziciji da se odgovornije upravlja pandemijom, ali bilo je mnogo prilika da reaguju. (Epidemiolog Predrag) Kon je na pitanje 'zašto predsednik nije nosio masku', odgovorio 'on je predsednik', što za mene nije odgovor. (Predsednik) je osoba koja ima autoritet, koja ima moć da pošalje poruku o odgovornosti, a najistaknutiji član sturčnog štaba nije pokazao odgovornost", smatra Đorđević.\nDejan Atanacković, vizuelni umetnik i pisac, ocenio je da predstavnici vlasti nastupaju "kao bestidna interesna grupa", zbog kojih ima osećaj "transfera stida".\n"Ja imam osećaj stida zbog toga ko vodi našu zemlju, kako se podmladak iz 90-ih vraća. Osećam dubok stid što smo to dozvolili. Ali upravo taj stid predstavlja barijeru između nas i njih", ocenio je Atanacković.\nOn je takođe dodao da je od gradskih vlasti tražio infoemacije o ceni spomenika koji će biti postavljen na Savskom trgu i da je Poverenik za informacije od javnog značaja izdao rešenje, kojim se gradskim vlastima nalaže da mu dostave sve što su znale o projektu u trenutku podnošenja zahteva.\n"Taj spomenik služi da se građani osete manje građani, da se svedu na podanike, da im poručite kako se njegova cena njih ne tiče. Nije to samo estetski problem", kazao je on.


U toku radovi na sanaciji raskrsnice ispod Bolnice Trebinje | Trebinje Danas\nU toku radovi na sanaciji raskrsnice ispod Bolnice Trebinje\n27.04.2020. u 17:47\nRadnici preduzeća "Hercegovina putevi" počeli su jutros sa radovima na sanaciji raskrsnice ispod Bolnice, zbog čega će tokom njihovog trajanja na snazi biti izmijenjen režim saobraćaja u ovom dijelu grada.Osim raskrsnice biće saniran i dio Dušanove ulice.\n„Stanje kolovoznog zastora na raskrsnici Dušanove i Ulice doktora Levija bilo je veoma loše tako da smo se, pored radova na pripremi i asfaltiranju ulica kuda je prošao cjevovod, odlučili i na ove sanacione radove. Riječ je o najminimalnijem potrebnom zahvatu i nećemo obaviti čitavu rekonstrukciju raskrsnice. Skinućemo postojeći - stari asfalt, nanijeti novi tampon i postaviti novu asfaltnu podlogu“, kaže za Radio Trebinje Marko Rikalo, načelnik Odjeljenja za urbanizam i prostorno uređenje Grada Trebinja.\nRikalo ističe da će se ovih dana obaviti i radovi na proširenju kolovoznog dijela ulice ispod Osnovne škole „Vuk Karadžić“, koji će biti proširen na šest metara, a u najskorijem periodu biće postavljena i ograda koja će obezbjeđivati pješake.\n„Ovim proširenjem omogućićemo normalno mimoilaženje autobusa, ali i malih automobila, na ovom dijelu putne komunikacije ka Hercegovačkoj Gračanici“, ističe Rikalo.\nRadovi se finansiraju iz gradskog budžeta.\nZbog građevinskih radova, tokom narednih dana saobraćaj će iz pravca ulice Trebinjskih brigada na semaforima biti usmjeren prema Vidovdanskoj ulici i mostu Iva Andrića, dok će iz pravca Vidovdanske ulice saobraćaj biti usmjeren prema ulici Trebinjskih brigada.\nTeretni saobraćaj koji bude saobraćao iz pravca Ljubinja, Herceg-Novog i Dubrovnika na kružnim tokovima će biti preusmjeren ulicama Vojvode Stepe Stepanovića i Kralja Petra Prvog Oslobodioca, dok će se iz pravca Bileće i Nikšića odvijati nesmetano.


ZAKON O JAVNIM AGENCIJAMA | URRGB\n– “Sl. glasnik RS”, br. 18/2005 i 81/2005 – ispr. –\nPojam javne agencije\nJavna agencija je organizacija koja se osniva za razvojne, stručne ili regulatorne poslove od opšteg interesa.\nPosebnim zakonom mogu se, shodno svrsi javne agencije, pojedina pitanja položaja javne agencije urediti drukčije nego ovim zakonom.\nUslovi za osnivanje javne agencije\nJavna agencija osniva se ako razvojni, stručni i regulatorni poslovi ne zahtevaju stalan i neposredan politički nadzor i ako javna agencija može bolje i delotvornije da ih vrši nego organ državne uprave, naročito ako se u celini ili pretežno mogu finansirati od cene koju plaćaju korisnici usluga.\nOsnivač mora posebnim zakonom biti ovlašćen na osnivanje javne agencije.\nPoveravanje javnih ovlašćenja javnoj agenciji\nJavnoj agenciji mogu se posebnim zakonom, kao javno ovlašćenje, poveriti sledeći poslovi državne uprave:\n1) donošenje propisa za izvršavanje zakona i drugih opštih akata Narodne skupštine i Vlade;\n2) rešavanje u prvom stepenu u upravnim stvarima;\n3) izdavanje javnih isprava i vođenje evidencija.\nSamostalnost javne agencije\nJavna agencija je samostalna u svom radu.\nVlada ne može usmeravati rad javne agencije, niti ga usklađivati sa radom organa državne uprave.\nPravni subjektivitet javne agencije\nJavna agencija ima svojstvo pravnog lica, koje stiče upisom u sudski registar.\nZa ostvarivanje svrhe javne agencije na određenoj teritoriji mogu se obrazovati područne unutrašnje jedinice u javnoj agenciji.\nFinansiranje javne agencije\nJavna agencija se finansira iz cene koju plaćaju korisnici usluga, poklona (donacija), priloga pokrovitelja (sponzorstava), budžeta Republike Srbije i drugih priloga i prihoda koje ostvari prema zakonu.\nPropisi koji se primenjuju na rad javne agencije\nU pogledu zakonitosti, stručnosti, političke neutralnosti, nepristrasnosti, upotrebe službenog jezika i pisma, stručne spreme i osposobljenosti zaposlenih koji rade na poverenim poslovima državne uprave i u pogledu kancelarijskog poslovanja, na rad javne agencije primenjuju se propisi vezani za državnu upravu.\nNa prava, obaveze, odgovornosti i zarade direktora i zaposlenih u javnoj agenciji primenjuju se opšti propisi o radu, ako ovim ili posebnim zakonom nije što drugo određeno.\nAktom o osnivanju javne agencije mogu se odrediti poslovi koje zaposleni u javnoj agenciji, radi sprečavanja sukoba privatnog i javnog interesa, ne mogu vršiti u svoje ime i za svoj račun ili u ime i za račun nekog drugog pravnog ili fizičkog lica.\nII OSNIVANJE JAVNE AGENCIJE OD REPUBLIKE SRBIJE\nVršenje osnivačkih prava\nPrava osnivača u ime Republike Srbije vrši Vlada ako posebnim zakonom nije što drugo određeno.\nOdluke Vladi predlaže ministarstvo u čijem delokrugu su poslovi javne agencije.\nAko su poslovi javne agencije u delokrugu više ministarstava, ona odluke Vladi predlažu sporazumno, ako ovim ili posebnim zakonom nije što drugo određeno.\nPrava osnivača nisu prenosiva.\nAkt o osnivanju javne agencije\nAkt o osnivanju javne agencije donosi osnivač i njime uređuje:\n1) naziv, sedište i svrhu javne agencije;\n2) poslove i delatnosti javne agencije;\n3) prava, obaveze i odgovornosti javne agencije za obaveze u pravnom prometu;\n4) delokrug i sastav organa javne agencije i njihov međusobni odnos;\n5) prava i obaveze osnivača prema javnoj agenciji i javne agencije prema osnivaču;\n6) sredstva koja osnivač obezbeđuje za osnivanje i početak rada javne agencije;\n7) izvore, načine i uslove sticanja sredstava za rad javne agencije;\n8) druga pitanja značajna za osnivanje i rad javne agencije i pitanja za koja je ovim ili posebnim zakonom propisano da se uređuju aktom o osnivanju javne agencije.\nAkt o osnivanju javne agencije objavljuje se u “Službenom glasniku Republike Srbije”.\nSredstva za početak rada javne agencije\nPoslovni prostor, opremu i druga sredstva za početak rada javne agencije obezbeđuje osnivač, iz imovine kojom raspolaže ili iz budžeta Republike Srbije, prema aktu o osnivanju javne agencije.\nPoslovni prostor i oprema koje obezbedi osnivač svojina su Republike Srbije, a javna agencija stiče na njima pravo korišćenja.\nZa početak rada javne agencije mogu da se koriste pokloni i prilozi koje domaće ili strano pravno i fizičko lice daje radi osnivanja javne agencije.\nUpis osnivanja javne agencije u sudski registar\nPosle donošenja akta o osnivanju javne agencije osnivač imenuje privremenog direktora javne agencije, koji pod nadzorom osnivača priprema početak rada javne agencije.\nOsnivanje javne agencije upisuje se u sudski registar.\nUz prijavu za upis u sudski registar privremeni direktor javne agencije dostavlja akte o osnivanju javne agencije i o svom imenovanju.\nImenovanje prvih organa javne agencije\nPosle upisa javne agencije u sudski registar osnivač imenuje upravni odbor javne agencije a posle sprovedenog javnog konkursa i direktora javne agencije.\nIII ORGANI JAVNE AGENCIJE\n1. Vrste organa i sukob interesa\nOrgani javne agencije jesu upravni odbor i direktor.\nPosebnim zakonom može se odrediti da javna agencija ima još neke organe, sasvim druge organe ili da upravni odbor i direktor imaju drukčiji delokrug od delokruga određenog ovim zakonom.\nČlanovi upravnog odbora i direktor jesu funkcioneri u smislu zakona kojim se uređuje sukob interesa pri vršenju javnih funkcija.\nZabrane i obaveze kojima podležu članovi upravnog odbora i direktor mogu se posebnim zakonom ili aktom o osnivanju javne agencije proširiti mimo zakona kojim se uređuje sukob interesa pri vršenju javnih funkcija.\nUpravni odbor usvaja godišnji program rada, finansijski plan javne agencije i izveštaje koje javna agencija podnosi osnivaču, donosi propise i druge opšte akte javne agencije izuzev pravilnika o unutrašnjoj organizaciji i sistematizaciji radnih mesta u javnoj agenciji, usmerava rad direktora i izdaje mu uputstva za rad, nadzire poslovanje javne agencije i vrši druge poslove određene ovim ili posebnim zakonom ili aktom o osnivanju javne agencije.\nUpravni odbor ili lice koje on ovlasti uvek može da pregleda poslovne knjige i drugu dokumentaciju javne agencije.\nUslovi za imenovanje u upravni odbor. Nadležnost za imenovanje. Broj članova upravnog odbora\nU upravni odbor može biti imenovano lice koje ispunjava uslove za prijem u radni odnos u državni organ, koje je stručnjak u jednoj ili više oblasti iz delokruga javne agencije, koje ima visoku stručnu spremu, koje nije zaposleno u javnoj agenciji, koje imenovanjem ne bi izazvalo sukob javnog i privatnog interesa i koje ispunjava druge uslove određene posebnim zakonom ili aktom o osnivanju javne agencije.\nSve članove upravnog odbora imenuje osnivač, izuzev kad deo članova imenuju korisnici sami.\nBroj članova upravnog odbora ne može biti manji od tri ni veći od sedam i određuje se aktom o osnivanju javne agencije.\nPoložaj članova upravnog odbora\nČlan upravnog odbora imenuje se na pet godina i može ponovo biti imenovan.\nPosebnim zakonom može se odrediti drukčije trajanje mandata članova upravnog odbora i ograničiti broj imenovanja.\nČlanovi upravnog odbora obavezni su da čuvaju poslovnu tajnu javne agencije.\nČlanovi upravnog odbora primaju naknadu za rad prema merilima koja se određuju aktom o osnivanju javne agencije.\nImenovanje predstavnika korisnika u upravni odbor\nPredstavnici korisnika mogu biti imenovani u upravni odbor kad je to određeno aktom o osnivanju javne agencije i mogu imati do polovine članova upravnog odbora.\nPredstavnike korisnika imenuje u upravni odbor osnivač na predlog interesnih udruženja ako su korisnici organizovani u interesna udruženja, a inače na osnovu javnog konkursa.\nKorisnici mogu sami da imenuju svoje predstavnike u upravni odbor neposrednim izborima i tajnim glasanjem, kad je to određeno aktom o osnivanju javne agencije.\nNačin na koji osnivač prikuplja predloge interesnih udruženja korisnika, postupak javnog konkursa, način na koji korisnici imenuju svoje predstavnike u upravni odbor i merila za imenovanje uređuju se aktom o osnivanju javne agencije.\nOgraničenja pri imenovanju predstavnika korisnika u upravni odbor\nPredstavnici postojećih ili mogućih primalaca finansijskih podsticaja ili sredstava koje dodeljuje javna agencija ne mogu biti imenovani u upravni odbor.\nUmesto njih imenuju se predstavnici onih korisnika kojima su namenjene usluge primalaca finansijskih podsticaja ili sredstava, ako aktom o osnivanju javne agencije nije određeno da se imenuju predstavnici neke druge grupe korisnika.\nOsnivač je dužan da u upravnom odboru omogući srazmernu zastupljenost različitih korisnika ili grupa korisnika.\nPredsednik upravnog odbora. Donošenje odluka upravnog odbora\nUpravni odbor ima predsednika, koga imenuje osnivač među članovima upravnog odbora koje je imenovao.\nUpravni odbor donosi odluke većinom glasova svih svojih članova.\nDelokrug i trajanje dužnosti\nDirektor zastupa i predstavlja javnu agenciju, rukovodi radom i poslovanjem javne agencije, donosi pojedinačne akte javne agencije, odlučuje o pravima, obavezama i odgovornostima zaposlenih u javnoj agenciji, priprema i sprovodi odluke upravnog odbora i vrši druge poslove određene ovim ili posebnim zakonom ili aktom o osnivanju javne agencije.\nDirektor donosi pravilnik o unutrašnjoj organizaciji i sistematizaciji radnih mesta u javnoj agenciji.\nDirektor se imenuje na pet godina i može ponovo biti imenovan. Posebnim zakonom može se odrediti drukčije trajanje mandata direktora i ograničiti broj imenovanja.\nUslovi za imenovanje direktora\nZa direktora može biti imenovano lice koje ispunjava uslove za imenovanje u upravni odbor, koje ima najmanje pet godina radnog iskustva u jednoj ili više oblasti iz delokruga javne agencije i koje ispunjava druge uslove određene posebnim zakonom ili aktom o osnivanju javne agencije.\nDirektor je odgovoran za zakonitost rada javne agencije.\nDirektor je dužan da na zahtev upravnog odbora podnese izveštaj o svome radu.\nDirektor je obavezan da čuva poslovnu tajnu javne agencije.\nImenovanje direktora. Javni konkurs\nDirektora imenuje osnivač posle sprovedenog javnog konkursa.\nJavni konkurs sprovodi upravni odbor.\nOglašavanje javnog konkursa\nJavni konkurs za imenovanje direktora oglašava se u “Službenom glasniku Republike Srbije” i još jednom dnevnom javnom glasilu koje izlazi u celoj Republici Srbiji.\nRok za podnošenje prijava na javni konkurs ne može biti kraći od 15 dana od oglašavanja javnog konkursa u “Službenom glasniku Republike Srbije”.\nOglas o javnom konkursu sadrži uslove koje kandidat mora da ispunjava za imenovanje, dokaze koji se prilažu uz prijavu na javni konkurs, rok za podnošenje prijava, organ kome se prijave podnose, lično ime lica koje daje obaveštenja o javnom konkursu, podatke o izbornom postupku, rok u kome se kandidati obaveštavaju o tome kada počinje izborni postupak i druge podatke značajne za postupak imenovanja.\nUpravni odbor najpre sastavlja spisak kandidata koji ispunjavaju uslove za imenovanje i potom među njima sprovodi izborni postupak.\nU izbornom postupku se, prema merilima određenim aktom o osnivanju javne agencije, utvrđuje stručna osposobljenost svakog kandidata.\nPosle sprovedenog izbornog postupka upravni odbor sastavlja listu kandidata koji su u izbornom postupku postigli zahtevani rezultat i podnosi je osnivaču.\nOsnivač imenuje direktora sa liste kandidata koju mu je podneo upravni odbor.\nRešenje o imenovanju direktora osnivač dostavlja svim kandidatima koji su se prijavili na javni konkurs.\nKandidat koji je učestvovao u izbornom postupku ima pravo na uvid u dokaze koje je imenovani kandidat priložio uz prijavu na javni konkurs i u dokumentaciju izbornog postupka, pod nadzorom službenog lica.\nAko nijedan kandidat nije postigao zahtevani rezultat javni konkurs se ponavlja, a kandidati obaveštavaju da javni konkurs nije uspeo.\nPrava kandidata koji nije imenovan\nKandidat koji nije imenovan ne može žalbom pobijati rešenje o imenovanju.\nOn može voditi upravni spor protiv rešenja o imenovanju ako smatra da ispunjava uslove za imenovanje a nije učestvovao u izbornom postupku, da je imenovan kandidat koji ne ispunjava uslove za imenovanje, da su se u izbornom postupku desile takve nepravilnosti koje bi mogle uticati na objektivnost njegovog ishoda ili da postoje neki drugi zakonom određeni razlozi za vođenje upravnog spora.\nAko sud poništi rešenje o imenovanju, osnivač razrešava direktora najkasnije u roku od 30 dana od prijema pravnosnažne sudske odluke.\n4. Prestanak dužnosti člana upravnog odbora i direktora pre vremena na koje su imenovani\nČlanu upravnog odbora i direktoru prestaje dužnost pre isteka vremena na koje je imenovan podnošenjem ostavke ili razrešenjem.\nOstavka se podnosi osnivaču i proizvodi dejstvo kad je osnivač primi.\nPo prijemu ostavke osnivač donosi rešenje kojim utvrđuje prestanak dužnosti člana upravnog odbora ili direktora.\nRazlozi za razrešenje. Nadležnost za odlučivanje o razrešenju\nČlan upravnog odbora ili direktor razrešava se ako više ne ispunjava uslove za imenovanje, ako ne ispunjava obaveze predviđene ovim ili posebnim zakonom ili aktom o osnivanju javne agencije ili ako bude osuđen za krivično delo na kaznu zatvora od najmanje šest meseci ili za kažnjivo delo koje ga čini nedostojnim dužnosti člana upravnog odbora odnosno direktora.\nDirektor se razrešava i ako nesavesnim ili nepravilnim radom prouzrokuje veću štetu javnoj agenciji ili tako zanemaruje ili nesavesno izvršava svoje obaveze da su nastale ili mogu nastati veće smetnje u radu javne agencije.\nO tome da li postoje razlozi za razrešenje člana upravnog odbora i direktora odlučuje osnivač.\nPostupak u kome se utvrđuje postojanje razloga za razrešenje\nPostupak u kome se utvrđuje postojanje razloga za razrešenje člana upravnog odbora odnosno direktora pokreće i vodi, po službenoj dužnosti ili na zahtev osnivača, ministarstvo u čijem delokrugu je pretežni deo poslova javne agencije.\nMinistarstvo je dužno da na zahtev upravnog odbora pokrene i vodi postupak za razrešenje direktora.\nPošto članu upravnog odbora odnosno direktoru pruži priliku da se izjasni o postojanju razloga za razrešenje i utvrdi potrebne činjenice, ministarstvo dostavlja osnivaču sve spise i predlaže mu donošenje odgovarajućeg rešenja.\nAko direktoru dužnost prestane pre vremena na koje je imenovan, osnivač bez javnog konkursa imenuje vršioca dužnosti direktora na predlog upravnog odbora, najduže na šest meseci.\nVršilac dužnosti direktora mora da ispunjava uslove za imenovanje direktora.\nOsnivač može udaljiti sa dužnosti direktora protiv koga je pokrenut postupak za razrešenje, do donošenja rešenja o razrešenju.\nOsnivač udaljava direktora sa dužnosti po sopstvenoj inicijativi ili na predlog ministarstva koje vodi postupak u kome se utvrđuje postojanje razloga za razrešenje direktora.\nOvlašćenja direktora koji je udaljen sa dužnosti preuzima predsednik upravnog odbora.\nIV POSLOVI JAVNE AGENCIJE\nSvi poslovi javne agencije\nJavna agencija može istovremeno da vrši i razvojne i stručne i regulatorne poslove određene aktom o osnivanju javne agencije saglasno posebnom zakonu.\nPored toga, javna agencija može da vrši i druge poslove povezane sa svrhom svog osnivanja, prema aktu o osnivanju javne agencije.\nJavnoj agenciji mogu posebnim zakonom biti povereni svi poslovi državne uprave koji se prema ovom zakonu uopšte mogu poveriti javnim agencijama.\nRazvojni i stručni poslovi\nJavna agencija vrši razvojne i stručne poslove saglasno svrsi svog osnivanja.\nRazvojni poslovi sastoje se od podsticanja i usmeravanja razvoja u oblastima iz delokruga javne agencije, dodeljivanja i raspoređivanja finansijskih podsticaja i drugih razvojnih sredstava, preduzimanja mera na koje je javna agencija ovlašćena posebnim zakonom i od drugih poslova određenih aktom o osnivanju javne agencije saglasno posebnom zakonu.\nRegulatorni poslovi javne agencije sastoje se u donošenju propisa za izvršavanje zakona i drugih opštih akata Narodne skupštine i Vlade.\nPropisi javne agencije moraju po prirodi i nazivu da odgovaraju propisima koje donose organi državne uprave.\nPropise donosi upravni odbor javne agencije i objavljuje ih u “Službenom glasniku Republike Srbije”.\nRešavanje u upravnom postupku\nRešenja u upravnom postupku donosi direktor javne agencije ili lice koje on ovlasti.\nKao prvostepeno rešenje javne agencije uzima se i rešenje njene područne unutrašnje jedinice.\nO žalbi na rešenje javne agencije rešava ministarstvo u čijem su delokrugu poslovi javne agencije.\nJavna agencija nadzire namensko i svrsishodno korišćenje dodeljenih finansijskih sredstava i podsticaja i stručnost i svrsishodnost rada drugih lica određenih posebnim zakonom ili aktom o osnivanju javne agencije.\nJavna agencija dužna je da sastavi izveštaj o nadzoru i zasnuje ga na potrebnoj dokumentaciji i izjašnjenju stranaka.\nIzveštaj o nadzoru javna agencija dostavlja ministarstvu u čijem delokrugu su poslovi javne agencije.\nJavna agencija koja korisnicima naplaćuje usluge izdaje tarifu, kojom tako određuje cenu usluge da se njome pokriju troškovi usluge.\nPredlog tarife sačinjava upravni odbor javne agencije i objavljuje ga u najmanje jednom dnevnom javnom glasilu koje izlazi u celoj Republici Srbiji, uz poziv mogućim korisnicima da u roku koji ne može biti kraći od osam ni duži od 30 dana dostave primedbe i predloge.\nO predlogu tarife pribavlja se i mišljenje ministarstva u čijem delokrugu su poslovi javne agencije i ministarstva nadležnog za poslove finansija.\nUz podnošenje tarife na saglasnost osnivaču, upravni odbor javne agencije je dužan da u obrazloženju navede ciljeve koji se postižu tarifom i razloge zbog kojih nije prihvatio primedbe i predloge mogućih korisnika i ministarstava.\nPošto osnivač da saglasnost na tarifu, tarifa se objavljuje u “Službenom glasniku Republike Srbije” i stupa na snagu posle objavljivanja.\nAkti o radu i poslovanju javne agencije\nJavna agencija donosi opšte akte kojima uređuje pitanja značajna za svoj rad i poslovanje, prema posebnom zakonu ili aktu o osnivanju javne agencije.\nOpšte akte o radu i poslovanju javne agencije donosi upravni odbor javne agencije.\nOpšti akt o pravima, obavezama, odgovornostima i zaradi direktora i zaposlenih u javnoj agenciji donosi se uz saglasnost osnivača.\nV ZAŠTITA OPŠTEG INTERESA U RADU JAVNE AGENCIJE\nPored imenovanja i razrešenja članova upravnog odbora i direktora javne agencije, osnivač daje saglasnosti na godišnji program rada, na finansijski plan javne agencije i na druge akte određene ovim ili posebnim zakonom.\nNadzor nad propisima javne agencije\nJavna agencija je dužna da pre objavljivanja propisa pribavi od ministarstva u čijem delokrugu su poslovi javne agencije mišljenje o ustavnosti i zakonitosti propisa, a ministarstvo da njoj dostavi obrazloženi predlog kako da propis usaglasi sa Ustavom, zakonom, propisom ili drugim opštim aktom Narodne skupštine i Vlade.\nAko javna agencija ne postupi po predlogu ministarstva, ono je dužno da osnivaču predloži donošenje rešenja o obustavi od izvršenja propisa i na njemu zasnovanih pojedinačnih akata i pokretanje postupka za ocenjivanje ustavnosti i zakonitosti propisa.\nRešenje o obustavi od izvršenja propisa stupa na snagu kad se objavi u “Službenom glasniku Republike Srbije” i prestaje da važi ako osnivač u narednih 15 dana ne pokrene postupak za ocenjivanje ustavnosti i zakonitosti propisa.\nNadzor nad radom i poslovanjem javne agencije\nNadzor nad radom javne agencije u poverenim poslovima državne uprave vrši ministarstvo u čijem delokrugu su poslovi javne agencije.\nZakonito i namensko korišćenje sredstava javne agencije i primenu propisa kojima se uređuju javne finansije i finansijsko i računovodstveno poslovanje nadzire ministarstvo nadležno za poslove finansija.\nPrimenu propisa o službenoj upotrebi jezika i pisma, kancelarijskom poslovanju, poslovanje sa strankama i korisnicima, kao i efikasnost i ažurnost rešavanja u upravnom postupku, stručnu spremu zaposlenih koji rešavaju u upravnom postupku i ovlašćenja za rešavanje u upravnom postupku nadzire ministarstvo nadležno za poslove uprave.\nGodišnji program rada javne agencije. Finansijski plan\nUpravni odbor javne agencije usvaja i do 15. decembra tekuće godine podnosi osnivaču na saglasnost program rada javne agencije za narednu godinu i finansijski plan javne agencije.\nGodišnjim programom rada se, saglasno aktu o osnivanju javne agencije, određuju osnovni ciljevi javne agencije za narednu godinu i načini njihovog postizanja.\nGodišnji program rada sadrži i predlog mera za delotvorniji rad i ekonomičnije korišćenje sredstava javne agencije.\nPosebnim zakonom ili aktom o osnivanju javna agencija može biti obavezana da godišnjim programom rada obuhvati i druga pitanja značajna za njen rad.\nOsnivač može, saglasno aktu o osnivanju javne agencije, zahtevati da mu upravni odbor javne agencije podnese periodični izveštaj o radu ili izveštaj o izvršenju nekog posla.\nUpravni odbor javne agencije usvaja i podnosi osnivaču finansijski izveštaj prema pravilima za podnošenje završnih računa javnih preduzeća.\nVI ODNOS JAVNE AGENCIJE SA KORISNICIMA\nJavnost rada javne agencije\nJavna agencija je dužna da na primeren način, pre svega u prostorijama u kojima posluje sa korisnicima, obaveštava korisnike o njihovim pravima, obavezama, postupku ostvarivanja prava i obaveza, o svome radu i delokrugu, ministarstvima koja nadziru njen rad i načinu kontakta s njima i o drugim podacima bitnim za javnost njenog rada i odnose sa korisnicima.\nJavna agencija je pri tome dužna da:\n1) u prostorijama u kojima posluje sa korisnicima u pismenom obliku istakne lična imena članova upravnog odbora, direktora, zaposlenih koji posluju sa korisnicima, člana upravnog odbora ovlašćenog za prijem i razmatranje predloga i primedaba korisnika i drugih odgovornih lica;\n2) omogući da se javnost, korisnici i zaposleni u javnoj agenciji upoznaju sa kratkim pregledom godišnjeg programa rada javne agencije;\n3) upozna javnost sa svim informacijama koje su propisima određene kao informacije od javnog značaja;\n4) pruža informacije preko telefona i drugih sredstava komunikacije kojima raspolaže.\nZa javnost rada javne agencije odgovara direktor javne agencije.\nPoslovanje sa korisnicima\nJavna agencija mora ostvariti primeren odnos sa strankama i korisnicima.\nJavna agencija je dužna da svoje radno vreme prilagodi potrebama korisnika.\nNajmanje jednom godišnje javna agencija mora omogućiti korisnicima da joj saopšte mišljenje o njenom radu i kvalitetu usluga i predlože načine njihovog poboljšavanja, o čemu sastavlja poseban izveštaj koji unosi u godišnji izveštaj o svom radu.\nPrimedbe i predlozi korisnika\nJavna agencija dužna je da omogući korisnicima davanje primedaba i predloga vezanih za njen rad, usmeno i pismeno, telefonski ili u elektronskom obliku.\nPrimedbe i predloge korisnika prima i razmatra član upravnog odbora javne agencije koga za to na jednu godinu ovlasti upravni odbor javne agencije i koji o svojim zaključcima obaveštava upravni odbor, direktora, lice na koje se primedba odnosi i korisnika.\nVII FINANSIRANJE JAVNE AGENCIJE\nFinansiranje iz budžeta i od naplaćene cene usluga\nPoslovi državne uprave koji su povereni javnoj agenciji finansiraju se iz budžeta Republike Srbije.\nZa finansiranje javne agencije koriste se i sredstva od naplaćene cene usluga javne agencije i vode se na posebnom podračunu javne agencije.\nFinansiranje iz poklona i priloga\nPokloni, prilozi pokrovitelja javne agencije i drugi prilozi dati osnivaču ili javnoj agenciji prihod su javne agencije, vode se na posebnom podračunu javne agencije i koriste se za razvoj javne agencije.\nRaspodela viška prihoda\nVišak prihoda nad rashodima javne agencije koristi se za razvoj javne agencije, za nagrađivanje zaposlenih ili se prenosi u budžet Republike Srbije.\nO raspodeli viška prihoda odlučuje upravni odbor javne agencije, uz saglasnost osnivača.\nZaposleni se nagrađuju prema merilima određenim opštim aktom javne agencije.\nOdgovornost za obaveze javne agencije\nJavna agencija odgovara za svoje obaveze svom svojom imovinom.\nOsnivač odgovara za obaveze javne agencije ako javna agencija ne može da ispuni obaveze iz svoje imovine ili ako bi ispunjenje obaveza iz imovine javne agencije ozbiljno ugrozilo njen rad.\nVIII PRESTANAK RADA JAVNE AGENCIJE\nJavna agencija prestaje da radi ako bude ukinuta ili se pravnosnažnom sudskom odlukom utvrdi ništavost njenog upisa u sudski registar.\nJavna agencija može biti ukinuta usled prestanka svrhe zbog koje je osnovana ili ako neki drugi organizacioni oblik može delotvornije, racionalnije i ekonomičnije da zadovolji svrhu javne agencije.\nOdluku o ukidanju javne agencije donosi osnivač, na osnovu ovlašćenja u posebnom zakonu.\nIX JAVNE AGENCIJE KOJE OSNIVAJU AUTONOMNE POKRAJINE I JEDINICE LOKALNE SAMOUPRAVE\nNačin osnivanja. Vršenje osnivačkih prava. Poslovi\nAutonomna pokrajina i jedinica lokalne samouprave mogu da osnuju javnu agenciju kad su na to ovlašćene svojim opštim aktom, ako su ispunjeni uslovi za osnivanje javne agencije određeni ovim zakonom.\nPrava osnivača u ime autonomne pokrajine odnosno jedinice lokalne samouprave vrši organ određen njihovim opštim aktom.\nAutonomna pokrajina i jedinica lokalne samouprave mogu javnoj agenciji poveriti poslove iz svog izvornog delokruga koji po vrsti i prirodi odgovaraju poslovima državne uprave koje javnim agencijama može poveriti Republika Srbija.\nPropise i rad javne agencije nadziru nadležni organi uprave autonomne pokrajine i jedinice lokalne samouprave, koji rešavaju i o žalbama na rešenja koje javna agencija donese u upravnom postupku.\nAko je osnivač javne agencije jedinica lokalne samouprave, za direktora javne agencije može biti imenovano i lice koje ima najmanje tri godine radnog iskustva u jednoj ili više oblasti iz delokruga javne agencije.\nU svemu ostalom shodno se primenjuju odredbe ovog zakona kojima se uređuju javne agencije čiji je osnivač Republika Srbija.\nPrimena na postojeće agencije\nDanom stupanja na snagu ovog zakona odredbe člana 7 st. 1 i 2 ovog zakona, odredbe ovog zakona o sukobu interesa pri vršenju javnih funkcija (član 14), o vršenju nadzora od strane javne agencije (član 39), o nadležnosti direktora za donošenje pravilnika o unutrašnjoj organizaciji i sistematizaciji radnih mesta u javnoj agenciji (član 21 stav 2), o nadležnosti upravnog odbora za donošenje opštih akata o radu i poslovanju javne agencije (član 41 st. 1 i 2), o zaštiti opšteg interesa u radu javne agencije (čl. 42-46) i odnosu sa korisnicima (čl. 47-49) primenjuju se na sledeće agencije koje su obrazovane posebnim zakonima:\n1) Agenciju za privatizaciju, obrazovanu Zakonom o Agenciji za privatizaciju (“Službeni glasnik RS”, br. 38/2001 i 135/2004);\n2) Republičku agenciju za razvoj malih i srednjih preduzeća, obrazovanu Zakonom o Agenciji za razvoj malih i srednjih preduzeća (“Službeni glasnik RS”, broj 65/2001);\n3) Agenciju za duvan, obrazovanu Zakonom o duvanu (“Službeni glasnik RS”, broj 17/2003);\n4) Republičku agenciju za prostorno planiranje, obrazovanu Zakonom o planiranju i izgradnji (“Službeni glasnik RS”, broj 47/2003);\n5) Agenciju za privredne registre, obrazovanu Zakonom o Agenciji za privredne registre (“Službeni glasnik RS”, broj 55/2004);\n6) Agenciju za licenciranje stečajnih upravnika, obrazovanu Zakonom o Agenciji za licenciranje stečajnih upravnika (“Službeni glasnik RS”, broj 84/2004);\n7) Agenciju za lekove i medicinska sredstva Srbije, obrazovanu Zakonom o lekovima i medicinskim sredstvima (“Službeni glasnik RS”, broj 84/2004).\nNastavak rada organa postojećih agencija\nDanom stupanja na snagu ovog zakona nadzorni odbori agencija iz člana 57 ovog zakona prestaju da rade, njihovim članovima prestaje mandat, a poslove nadzornih odbora preuzimaju upravni odbori.\nU Republičkoj agenciji za prostorno planiranje Savet agencije danom stupanja na snagu ovog zakona preuzima poslove nadzornog odbora propisane ovim zakonom.\nDanom prestanka mandata upravnog odbora i direktora imenovanih u agencijama iz člana 57 ovog zakona, počinju da se na njih primenjuju odredbe ovog zakona o organima javnih agencija.\nAko mandat člana upravnog odbora prestane pre isteka mandata celog upravnog odbora, novi član upravnog odbora imenuje se prema odredbama posebnih zakona kojima su obrazovane agencije iz člana 57 ovog zakona, sa mandatom do isteka mandata člana na čije mesto je imenovan.


Odalović: Saznanja o ubistvu Ivanovića ohrabruju | Radio Kosovska Mitrovica\n23. July, 2018 09:05 |\nGeneralni sekretar Ministarstva spoljnih poslova i član radne grupe za zločine nad Srbima na Kosovu i Metohiji Veljko Odalović izjavio je danas da su saznanja o ubistvu lidera Gradjanske inicijative SDP Olivera Ivanovića, kolika god da su, ohrabrenje.\n“Ta saznanja koja imamo, kolika god da su, su nešto što ohrabruje”, rekao je Odalović za Radio-televiziju Srbije (RTS), govoreći o izjavi predsednika Srbije Aleksandra Vučića da Srbija ima prva operativna saznanja o ubistvu Ivanovića i da je možda “na malenom tragu nečeg ozbiljnog”.\nOdalović je dodao da će Srbija insistirati na rešenju ubistva Ivanovića i zbog njegove porodice i zbog manipulacija Prištine i pokušaja da kroz istragu koju kosovska strana vodi, podatke preokrene da idu “u pravcu koji im politički odgovara”.\n“Priština zloupotrebljava ovo ubistvo i pokušavaju da preusmere tragove u pravcima koji njima odgovaraju”, rekao je Odalović.\nOn je govorio i o Specijalnom sudu za zločine Oslobodilačke vojske Kosova (OVK) koji bi trebalo da počne da radi i kazao da se u Prištini stvara tenzija jer se čeka šta će biti u prvim optužnicima i ” ko će to biti prvi na listi”.\nGovoreći o podacima koje će radna grupa za zločine nad Srbima i nealbancima u sukobu na Kosovu predati Specijalnom sudu, on je rekao da su ti podaci u ozbiljnoj funkciji dokazivanja zločina OVK, jer je do detalja utvrdjena komandna struktura OVK, napravljene direktne veze pojedinaca iz te strukture sa zločinima i utvrdjeno da su 1998. i 1999. medjunarodni predstavnici imali informacije o zločinima.\n“Slike koje su predstavnici medjunarodnih misija pravili, predstavili smo i dokumente koji ukazuju da su oni i oko Žute kuće imali jasnu komunikaciju, prepoznali to mesto, kao mesto stradanja… dokaze za Djakovicu, za likvidaciju Albanaca… dokaze o zatvorima u kojima su bili zatvoreni naši ljudi koji su bili kidnapovan… Ima puno dokumenata”, rekao je Odalović i dodao da je ta baza podataka za mnoge medjunarodne zvaničnike “neprijatna”.\nOdalović se osvrnuo i na to što je danas 19 godina stradanja žeteoca u Starom Grackom i rekao da je u tom slučaju bilo “strahovito mnogo dokaza”, da je pronadjeno i oružje, ali da nije bilo spremnosti da se taj slučaj reši i da će Srbija tražiti da se Specijalno tužilaštvo bavi i tim dogadjajem.\n“Ovo ne sme ostati nerasvetljeni zločin, u periodu kada je već 50.000 mirovnjaka došlo na Kosovo i Metohiju”, rekao je Odalović.


Predsednica Jahjaga je dočekala delegaciju Komisije za Inostrane poslove Velike Skupštine Turske - Novosti i Događanja - Predsednik Republike Kosova - Hashim Thaçi\nPredsednica Jahjaga je dočekala delegaciju Komisije za Inostrane poslove Velike Skupštine Turske\nPredsednica Republike Kosovo, gospođa Atifete Jahjaga, danas je dočekala na sastanak jednu delegaciju Komisije za Inostrane poslove Velike Skupštine Turske, koja je predvođena od gospodina Volkan Bozkir.\nPredsednica Jahjaga je ocenila kao vrlo dobre odnose izmedu Kosova i Turske u svim oblastima i naglasila važnost produbljavanja saradnje. Ona rece da je Kosovo država izgradena na gradanskom principu i rekla da turska zajednica na Kosovu je integrirana u društvu i u potpunosti uživa svoja prava.\nPredsednica Jahjaga i delegacija Parlamenta Turske su razgovarali o jacanju državnosti Republike Kosovo, o ulozi Turske u medunarodnoj konsolidaciji Kosova i njenog clanstva u regionalnim i medunarodnim inicijativama i organizacijama.\nPredsednica Jahjaga, je naglasila da Republika Kosovo i Republika Turska imaju zajednicki interes integraciju u EZ-u i one mogu razmeniti njihova iskustva u integracionim procesima.\nPredsednik Komiteta za Inostrane poslove u Velikoj Skupštini Turske, gospodin Volkan Bozkir je osigurao Predsednicu Jahjaga da ce institucije Turske nastaviti da podrže Kosovo a narocito po pitanju novih medunarodnih priznanja. On rece da je od važnosti jacanje saradnje u svim oblastima.