Inzko u UN-u: Neki bh. političari i dalje prijete secesijom – Tutinske Novine\nepa01903765 High Representative and EU Special Representative in Bosnia and Herzegovina Valentin Inzko, arrives to attend a meeting of the leading Bosnian parties with the Swedish Foreign Minister Carl Bildt, European Commissioner for Enlargement Olli Rehn and Deputy Secretary of State James Steinbergat a EUFOR military base in Butmir suburb of Sarajevo, Bosnia and Herzegovina, 20 October 2009. EPA/FEHIM DEMIR\nVeliki su finansijski, zdravstveni i drugi nedostaci, što će imati negativan utjecaj na cijelo stanovništvo, kaže visoki predstavnik međunarodne zajednice u Bosni i Hercegovini.\nValentin Inzko: Odnosi unutar Predsjedništva Bosne i Hercegovine su zabrinjavajućiEPA-Arhiva\nVisoki predstavnik međunarodne zajednice u Bosni i Hercegovini Valentin Inzko predstavio je u četvrtak 58. izvještaj u Vijeću sigurnosti Ujedinjenih naroda u New Yorku, u kojem je naglasio da u Bosni i Hercegovini i dalje traju prijetnje secesijom, blokade na državnom i federalnom nivou, što ne doprinosi kretanju zemlje naprijed ili poboljšanju života građana.\n“Gledajući iz ove perspektive, Dejtonski sporazum je ogroman uspjeh, jer je donio mir u Bosni i Hercegovini, i još veći uspjeh, s obzirom na sve međunarodne sporove koji ostaju neriješeni desetljećima, poput Bliskog istoka, Kavkaza i drugih. Međutim, kako se ispostavilo, Dejtonski sporazum, iako je ujedno bio solidan okvir za budući razvoj Bosne i Hercegovine, donio je nesavršen mir. Nepobitna je činjenica da je u Bosni i Hercegovini, također uz pomoć nekih političara, poput Milorada Dodika, postignut značajan napredak u prvom desetljeću nakon Dejtona. Nažalost, međunarodna zajednica napravila je veliku konceptualnu grešku tokom provedbe Dejtonskog sporazuma – prerano smo ukazali povjerenje nekim političarima, a oni su iskoristili našu dobru volju za oživljavanje nacionalističkih i dezintegrirajućih politika, posebno od 2006. godine”, rekao je Inzko, prenosi Anadolija.\n“Odnosi unutar Predsjedništva Bosni i Hercegovine također su zabrinjavajući, jer se njegovi članovi sve više međusobno sukobljavaju. Predsjednik Saveza nezavisnih socijaldemokrata [SNSD] i član bh. Pedsjedništva Milorad Dodik često se pozivao na princip vitalnog entitetskog interesa zbog odluka za koje je smatrao da su štetne za interese [bh. entiteta] Republike Srpske”, kazao je Inzko u izvještaju.\nDodik najviše puta spomenut\nOd svih bh. politčara, Inzko je najviše puta spomenuo upravo Dodika u svom izvještaju, čime je želio dati do znanja ko je najveći kočničar napretka Bosne i Hercegovin, prenosi portal Klix.\nIstakao je da se je Dodik pokušavao povezati pitanje statusa Kosova sa statusom RS-a, upozoravajući da će taj bh. entitet proglasiti nezavisnost ako se prizna nezavisnost Kosova.\n“Dodik, de facto lider RS-a, u nekoliko navrata pokušao je uvući predsjednika Srbije Aleksandra Vučića u unutrašnja politička pitanja Bosne i Hercegovine. U augustu je predvodio delegaciju RS-a da se sastane s Vučićem u Beogradu kako bi razgovarali o žalbama RS-a zbog ‘nepravednih intervencija visokog predstavnika i Ustavnog suda Bosne i Hercegovine u ustavni poredak Bosne i Hercegovine’. Uoči sastanka, vlasti RS-a su navodno poslale dokument koji sadrži zaključke i prateće izvještaje o tim pitanjima, koje je Narodna skupština RS-a usvojila u novembru 2019. i februaru 2020. godine. Pohvalno, Vučić je ponovio posvećenost Srbija Općem okvirnom sporazumu za mir u Bosni i Hercegovini, poznatijem kao Dejtonski mirovni sporazum”, rekao je Inzko.\nDotakao se i pitanja odnosa predsjednika Hrvatske demokratske zajednice (HDZ) Bosne i Hercegovine Dragana Čovića i predsjednika Stranke demokratske akcije (SDA) Bakira Izetbegovića.\n“Nakon naknadnog sastanka Izetbegovića i Čovića, svaki je uveo nove ultimatume. Izetbegović izjavio je da neće biti daljnjih razgovora o izmjenama Izbornog zakona do imenovanja nove vlade [entiteta] Federacije Bosne i Hercegovine i imenovanja sudija na upražnjena mjesta u Ustavnom sudu Federacije. Čović se usprotivio da neće biti nove vlade Federacije prije dogovora o izmjenama Izbornog zakona”, istakao je Inzko.\nIstakao je kako se Centralna izborna komisija Bosne i Hercegovine tokom procesa organizacije predstojećih lokalnih izbora (15. novembra) suočila s brojnim politički motiviranim opstrukcijama.\n“Period političke kampanje ponovo je obilježen negativnom retorikom, koja produbljuje postojeće podjele i čini pomirenje u Bosni i Hercegovini sve težim. U ovom zaostalom političkom okruženju i druga pitanja, poput rodne ravnopravnosti, potpuno su po strani, što je neprihvatljivo za zemlju koja teži članstvu u Evropskoj uniji”, naglasio je Inzko u izvještaju.\n‘Fokusirani na nefunkcioniranje’\nDodao je da su nacionalističke političke elite u zemlji bile neefikasne u pokušaju da se posvete pitanjima koja su istinski važna za građane cijele države.\n“Pojedini političari su fokusirani na nefunkcioniranje Bosne i Hercegovine i Federacije Bosne i Hercegovine, što je rezultiralo povećanom ovisnošću zemlje i doprinijelo finansijskoj, zdravstvenoj i drugim nedostacima, koje će imati negativan utjecaj na cijelo stanovništvo”, kazao je Inzko, dodajući da građani Bosne i Hercegovine zaslužuju mnogo više.\nKomentirajući posljednji izvještaj Evropske komisije o Bosni i Hercegovini, podsjetio je da je u njemu navedeno da je postignut ograničen napredak u većini ključnih reformskih područja potrebnih za ispunjavanje obaveza i uslova za članstvo u Evropskoj uniji.\n“Političkim liderima u Bosni i Hercegovini, koji jednoglasno nastavljaju javno izražavati podršku članstvu zemlje u EU, ovaj izvještaj bi trebao poslužiti kao poziv na akciju, da ostave po strani razlike i provedu reforme potrebne kako bi se zemlja kretala naprijed”, rekao je Inzko.\nDonald Trump se obratio naciji: Prevaren sam, to su ilegalni glasovi


Ažurirana informacija 38 – Izjava generalnog direktora IAEA-e o situaciji u Ukrajini\nGeneralni direktor Međunarodne agencije za atomsku energiju (IAEA) Rafael Mariano Grossi je stigao u Kalinjingrad 31. marta radi razgovora sa višim ruskim zvaničnicima narednog jutra. To je nastavak jučerašnjih detaljnih razgovora s višim zvaničnicima ukrajinske vlade u Južnoukrajinskoj nuklearnoj centrali radi razmatranja konkretnih koraka koje treba poduzeti da se Ukrajini odmah isporuči hitna tehnička pomoć za sigurnost i bezbjednost. Generalni direktor će se vratiti u sjedište IAEA-e u Beču u petak i održati konferenciju za medije kasnije popodne.\nUkrajina je 31. marta obavijestila IAEA-u da su ruske snage, koje kontroliraju Nuklearnu centralu “Černobil” od 24. februara, napismeno predale kontrolu nad centralom ukrajinskom osoblju i u dva konvoja premjestile vojnike prema Bjelorusiji. Treći konvoj je napustio grad Slavutič, gdje živi mnogo zaposlenih u centrali “Černobil”, i krenuo prema Bjelorusiji. Pored toga, Ukrajina je izvijestila da i dalje ima nešto ruskih snaga na lokaciji centrale, ali se pretpostavlja da se i oni spremaju za odlazak.\nUkrajina nije navela da ima ikakve rotacije zaposlenih u centrali “Černobil” od 20–21. marta.\nIAEA održava neposredne konsultacije sa ukrajinskim vlastima na temu slanja prvog kruga pomoći i misije podrške IAEA-e u centralu “Černobil” u narednih par dana, rekao je generalni direktor Grossi.\nIAEA ne može potvrditi navode o tome da ruske snage dobijaju visoke doze zračenja dok se nalaze u Zoni isključenja Nuklearne centrale “Černobil”. IAEA nastoji saznati još informacija da bi dala nezavisnu procjenu situacije.


Volonterska praksa na projektu „Explore Russia“ u Rusiji – Časopis InterFON\nGlobal Citizen je internacionalni program volontiranja namenjen mladim ljudima koji žele da rade na ličnom usavršavanju, otkrivanju novih kultura i širenju svoje. Global Citizen čini mreža projekata širom sveta na teme poput multikulturalnosti, tolerancije, edukacije mladih i širenja svesti o globalnim problemima poput ljudskih prava, edukacije i liderstva. Kroz timski rad, u internacionalnom okruženju, stičete iskustvo u nevladinim ogranizacijama, školama, na Univerzitetima i u letnjim kampovima.\nU sklopu programa izdvajamo praksu iz oblasti Culture na projektu „Explore Russia“ u Rusiji. Zadatak studenata je da učestvuju u organizaciji eksternih događaja (okruglih stolova, otvorenih diskusija, konferencija) koji se bave sledećim temama: razvoj nevladinog sektora u regionu, omladinska politika, preduzetništvo kao i kreiranje brošura o regionu i gradu, promotivnih spotova i pisanje blog postova.\nRealizacija projekta i trajanje prakse: 25. jul – 10. Septembar\nProjekti iz oblasti pod nazivom Culture se organizuju sa ciljem promovisanja i razumevanja različitih kultura među mladima. Kroz rad u timu mladi postaju tolerantniji prema različitim nacijama i uče da efektivno komuniciraju prevazilazeći kulturne razlike. Kao ambasadori svoje zemlje, studenti imaju priliku da učestvuju u različitim kulturnim dešavanjima i događajima.\nOsim oblasti Culture, imate priliku da učestvujete u realizaciji projekata iz oblasti Education i Social Entrepreneurship. Ukoliko želite da se više informišete o daljem procesu učešća na ovom programu praksi posetite zvanični web sajt AIESEC organizacije gc.aiesec.org.rs gde možete pročitati brojna iskustva mladih ljudi koji su se već oprobali u Global Citizen praksama, ili se prijavite direktno na sledećem linku i bićete kontaktirani u roku od 48h.\nOn: 15. March 2015.


KSS i UNICEF prikupili preko 5 miliona dinara za inkluzivna igrališta\n13/08/2019 13/08/2019 Budi aktuelan Budi odgovoran by editor\nKošarkaški savez Srbije i UNICEF prikupili preko 5 miliona dinara za inkluzivna igrališta\nOd utakmice Srbija – Litvanija ostvaren je prihod od prodatih ulaznica u iznosu od 10.747.928 dinara, a zahvaljujući našoj reprezentaciji i 18.213 navijača koji su bodrili Orlove, za inkluzivna igrališta u Srbiji će biti izdvojeno 5.373.964 dinara.\nSpektakularna utakmica kojom su naši košarkaši ispraćeni na Svetsko prvenstvo u Kini imala je humani karakter, jer će polovina prihoda biti upućena UNICEF-u kako bi se izgradila inkluzivna igrališta na kojima će se deca sa smetnjama u razvoju i invaliditetom igrati i družiti sa svojim vršnjacima.\nFoto: UNICEF Srbija/Marković\n– Samo zajedno možemo da napravimo razliku i pomognemo deci kojoj je potrebna podrška od čitave zajednice. Veliku zahvalnost dugujemo Košarkaškom savezu Srbije, svim reprezentativcima i našem ambasadoru i selektoru reprezentacije Aleksandru Đorđeviću na nesebičnoj podršci. Zahvaljujući prikupljenim sredstvima moći ćemo da izgradimo inkluzivna igrališta u Srbiji, gde će deca sa smetnjama u razvoju i invaliditetom moći da se igraju sa svojim vršnjacima. U ime UNICEF-a zahvaljujem svim fanovima košarke koji su pokazali humanost u subotu uveče – izjavila je Vesna Savić Đukić, šef odseka za saradnju sa privredom UNICEF-a u Srbiji.\nFoto: UNICEF Srbija / Orange studio\nPartnerstvo između KSS i UNICEF-a započeto je u godini kada se održava Svetsko prvenstvo u Kini i kada se obeležava 30 godina od usvajanja Konvencije o pravima deteta. UNICEF i KSS zahvaljuju svim navijačima koji su se odazvali pozivu, kupili kartu i došli u plavom da navijaju za naše “orlove” i pomognu u prikupljanju sredstava za izgradnju inkluzivnih igrališta u Srbiji. Partnerstvo koje je započeto ovom utakmicom biće nastavljeno, jer su oba partnera odlučna da pomognu u kreiranju okruženja u kojem sva deca mogu da ostvare svoje potencijale.\nTagovi: inkluzivna igrališta košarkaški savez srbije kss unicef\nBlog kutakIzazov modernosti Milije Belića u Gornjem Milanovcu


Radio Boom93 :: Srbija :: Vučić: Neće strane ambasade odlučivati o putu kojim će ići Srbija\nNaslovna | Info | Srbija | Vučić: Neće strane ambasade odlučivati o putu kojim će ići Srbija\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da se odluka o putu kojim će zemlja ići neće donositi u stranim ambasadama već isključivo u Srbiji i u medju njenim narodom.\nOn je podsetio da su mu mnogi kritičari govorili da neće još dugo moći da sedi na dve stolice (EU i Rusija) ali je rekao da Srbija ima samo jednu, jedinu srpsku stolicu i da nju neće napustiti ni za šta na svetu.\nGovoreći o predstojećim beogradskim izborima, Vučić je rekao da je neophodno da se obrišu razlike izmedju prigradskih naselje i centra grada, jer u tim naseljima živi mnogo više ljudi i zato je potrebno da se popravljaju uslovi života koliko je to moguće.\n"Nedaleko odavde, u Makiškom polju, biće i prva stanica metroa i mnogo toga će tada biti lakše... Možda će nešto da kasni mesec ili tri, ali ako kažemo da ćemo metro da izgradimo, mi ćemo da ga izgradimo. Tačka!", rekao je Vučić koji je u više navrata od simpatizera prekidan uzvicima "pobeda" i "Aco Srbine".\nKomentarišući napade političkih protivnika, Vučić je rekao da će makar u naredne četiri godine biti brana njihovom "neradu i javašluku".\n"I mogu da prete batinama i nasiljem nad ženama, ali to im ništa neće biti dozvoljeno. Jedino da šetaju mogu, protestujte koliko god možete", rekao je Vučić.\nOn je kritikovao i vlast nekadašnjeg gradonačelnika Beograda Dragana Djilasa i rekao da je aktuelni dug glavnog grada 550 miliona evra manji nego u vreme kada je gradom upravljao "tajkun broj dva, uz pomoć tajkuna broj jedan i Aleksandra Šapića".\nPrvi na izbornoj listi "Aleksandar Vučić Zato što volimo Beograd" Zoran Radojičić rekao je da je Beograd sada značajno lepši nego pre četiri godine i da je teško nabrojati sve projekte koji su u tom periodu uradjeni.\nRadojičić, koji je i direktor Dečije klinike u Tiršovoj, rekao je da je prvi projekat na kojem treba insistirati u narednom periodu izgradnja klinike Tiršova 2, jer sadašnja bolnica leči tri puta više dece nego što je to predvidjeno 1936. godine kada je izgradjena, što se loše odražava na kvalitet usluga.\nOn je, takodje, ocenio da je izgradnja metroa od izuzetnog značaja za Beograd jer će "promeniti filozofiju" glavnog grada i smanjiti gužve.\nPredsednica opštine Savski venac Irena Vujović rekla je da je ponosna što je bila deo tima koji je pokrenuo projekat Beograd na vodi i otvorio 20.000 radnih mesta za gradjane glavnog grada, što je omogućilo da Beograd postane prava metropola.\nKandidat na listi Živorad Nikolić, poznat pod nadimkom Žika šarenica, zauzeo se za to da Beograd postane jedan od najvećih centara za informacione tehnologije, jer će tako imati jak temelj razvoja ali i jer će tako otvoriti neslućene mogućnosti za mlade ljude.\npeja kostolac [neregistrovani] u 11:16\nSrbije se saginjati neće.


Čak 15 igrača mlađih od 21 godine igralo ove sezone za Čukarički\nČukarički ima najmlađi tim u Super ligi Srbije i jedan od najmlađih u svim evropskim ligama. Potvrda toga je i činjenica da je čak 15 igrača mlađih od 21 godine (rođenih posle 1. januara 1999) igralo ove sezone za seniorski tim Brđana.\nNajstandardniji bili su Stefan Kovač i Slobodan Tedić, sa 35, odnosno 34 odigrana meča. Tedić je i najbolji strelac tima, sa 15 postignuttih golova (osam u Super ligi, četiri u Kupu Srbije i tri u kvalifikacijama za Ligu Evrope).\nStandardni u prvom timu bili su još trojica igrača, Milutin Vidosavljević sa 29 nastupa, Đorđe Petrović sa 25 i Dimitrije Kamenović sa 21. Dvocifren broj mečeva sakupili su još: Aleksandar Đorđević (18), Petar Mićin (14) i Stefan Veličković (11).\nU drugom delu sezone Čukarički su pojačali Luka Zorić, Dilan Ortiz i Milan Savić, koji su takođe dobijali priliku. U finišu sezone, za prvi tim zaigrali su i još uvek omladinci, Jovan Lukić, Mitar Ergelaš, Uroš Drezgić i Stefan Radojičić. Većina ovih momaka činiće okosnicu tima sa Banovog brda naredne sezone.


Sjutra protest zbog smjene Damjanovića - Volim Podgoricu\nPočetna/NOVOSTI/Društvo/Sjutra protest zbog smjene Damjanovića\nNezadovoljni građani, članovi i simpatizeri više partija na vlasti, kao i više NVO, zakazali su za sjutra u 10 sati protest na Starom aerodromu, u Kozaračkoj ulici, zbog smjene vršioca dužnosti Uprave prihoda i carina Aleksandra Damjanovića.\n“Ovaj nerazumni čin ministra Milojka Spajića ćemo spriječiti, shvatiće ministar šta je volja naroda ovoga”, navodi se u saopštenju za medije koje potpisuju Momo Joksimović iz Udruženja građana Vraneš, Marko Ivanović iz Udruženja za zaštitu penzionera i invalida, zatim Pavle Milić, Milisav Popović, Zoran Božović, te kako navode mnogi drugi članovi više partija i udruženja.\nOni su kazali da će zamoliti Spajića, da povuče odluku, u suprotnom će, kako kažu, zabraniti mu ulazak u zgradu Vlade Crne Gore.\nPodsjećamo, Aleksandar Damjanović, koji je obavljao funkciju v.d direktora Uprave prihoda i carina, razriješen je na elektronskoj sjednici Vlade Crne Gore, nakon čega je kazao da očekuje da javnost bude upoznata sa razlozima zbog kojih mu Vlada nije produžila mandat.\nAleksandar Damjanović grupa građana protest\nBOŠNJAK: Napad na ljekare da bude krivično djelo\nSRBIJA: 6.948 novozaraženih, 64 pacijenta preminula


Funkcionerima isplaćeno 346 hiljada KM za otpremnine - CIN\nNovac je isplaćen za odlazak u penziju 23 funkcionera koji su radili na rukovodećim pozicijama u osam državnih ministarstava.\nFunkcioneri zaposleni u državnim institucijama prilikom odlaska u penziju imaju pravo na otpremninu, ali ne idu svi u mirovanje nakon što prime otpremninu. Pojedini nastave raditi u institucijama vlasti na istim ili sličnim pozicijama. (Ilustracija: CIN)\nSlavko Marin je od Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice u BiH dobio otpremninu u iznosu od 24.616 KM za odlazak u penziju. On je u ovom ministarstvu radio do februara 2012. godine na poziciji zamjenika ministra, a poslije je još godinu dana, bio u produženom radnopravnom odnosu sa ovim ministarstvom, primajući takozvani “bijeli hljeb” u prosječnom iznosu od 4.000 KM. Po isteku ovog prava, u februaru 2013. godine je dobio otpremninu, međutim zamrznuo je penzionerski status i zasnovao radni odnos na funkciji predsjedavajućeg Općinskog vijeća Novi Travnik.


Održivost penzijskog fonda je vrlo moguća - između sna i jave\n10/06/2019 10/06/2019 | by Jovo\nU toku je najveća pljačka penzionera u istoriji Srbije\nNa izmene sastava Upravnog odbora Fonda kao neustavno i nezakonito preuzimanje upravljanja Fondom od strane Vlade RS odnosno stranaka vladajuće koalicije nisu uopšte reagovali sindikati zaposlenih, sindikati i Udruženja penzionera u Srbiji.\nPenzionerima Srbije se aktuelna vlast svake godine zahvaljuje na učešću u stabilizaciji javnih finansija, a penzionere niko nikada ništa nije pitao u vezi te navodne stabilizacije javnih finansija odnosno penzijskog sistema Srbije.\nObustavljanjem redovnog usklađivanja penzija aktuelna vlast je trajno oštetila-opljačkala i oko 450.000 novih penzionera\nDo kraja 2014. godine sudovi su potvrdili vlasništvo Fonda na 18 banja u Srbiji zbog čega je osporena namera Vlade Srbije da banje privatizuje bez njegovog učešća. Verovatno je i sudski potvrđeno vlasništvo Fonda nad banjama bio jedan od razloga podržavljenja upravljanja Fondom, zbog čega je promenjeni Upravni odbor ubrzo doneo odluku o ustupanju banja Agenciji za imovinu Republike Srbije radi njihove privatizacije.\nOdlaganjem korenite reforme Fonda gubi se mogućnost angažovanja javnih resursa za obezbeđenje njegove održivosti zbog njihove ubrzane privatizacije.\nPiše: Jovan Tamburić *\nOve godine je kasnije nego ranijih počelo terorisanje penzionera i javnosti Srbije o budućem povećanju penzija i neodrživom odnosu broja zaposlenih i penzionera. Naravno da je to deo manipulacije sa javnošću, starim i bolesnim penzionerima zavisnicima od programa televizija sa nacionalnom frekvecijom i štampanih medija zaljubljenih u aktuelnu vlast.\nČak ni novinari u nezavisnim medijima Osim portala Penzin, ne pišu analitičke tekstove o prikrivenoj reformi penzijskog sistema Srbije, nezakonitostima u upravljanju Republičkim fondom PiO (RF PIO) i diskriminaciji sadašnjih i budućih penzionera. Pisanjima o odnosu broja zaposlenih i broja penzionera i sudbini penzijskog sistema povod su bili godišnji izveštaji RF PiO u kojima se prikrivaju informacije o uplatama doprinosa PIO i poslodavcima koji tu zakonsku obavezu ne izvršavaju.\nVlada nezakonito preuzela upravljanje Penzijskim fondom\nDa Udruženje sindikata penzionisanih vojnih lica Srbije dođe to takvih informacija dva puta nije pomoglo ni rešenje Poverenika za informacije. Izveštaje o radu i finansijskom poslovanju jednoglasno je usvajao i jedini predstavnik penzionera u Upravnom odboru RF PiO koji je ovih dana ispred Gradske organizacije penzionera Beograda obnovio inicijativu pred Skupštinom Grada Beograda, da se u znak zahvalnosti zbog doprinosa penzionera u finansijskoj konsolidaciji Beograda i države, imenuje Trg trećeg doba ili Trg penzionera. Sama inicijativa govori o njegovoj političkoj podobnosti i stepenu zabrinutosti za standard penzionera. Posle smanjenja broja članova Upravnog odbora RF PiO 2014. godine sa 21 na 7 članova, postavlja se pitanje sposobnosti i kapaciteta njegovih članova da stručno i odgovorno kontrolišu rad Fonda PiO. Na izmene sastava Upravnog odbora Fonda kao neustavno i nezakonito preuzimanje upravljanja Fondom od strane Vlade RS odnosno stranaka vladajuće koalicije nisu uopšte reagovali sindikati zaposlenih, sindikati i udruženja penzionera u Srbiji.\nDeo njih nedovoljno informisan, a deo potkupljen učešćem njihovih predstavnika u raznim odborima i savetima Vlade ili tolerisanjem biznisa kojima se bave. Na neustavnost promene Upravnog odbora nisu ukazali ni stari članovi odbora koji su 2012. godine, pokrenuli reformu Fonda u skladu sa svojom i Studijom Svetske banke o penzijskom sistemu Srbije. Već tada su analize pokazivale da izmeštanjem drugih obaveza države iz fonda i tržišnim angažovanjem imovine dotacije budžeta su mogle da se spuste ispod 15%. Promena u upravljanju Fondom je pripremljena „analizama“ Fonda i izjavama ministra rada Aleksandra Vulina u kojima se ukazivalo „da su dotacije države fondu preko 50% njegovih potreba pa je logično da država ima i odlučujuću reč u njegovom upravljanju“.\nIstina je, da je Fond PiO na osnovu podataka koje Fond zvanično dostavio USPVLS dotiran iz budžeta 2014. godine sa 250,358.671 dinara, od 598,096.320 dinara ili 41,86% a 2015. godine sa 210,177.760 dinara od 573,941.659 dinara ili 36,62%. Obrazloženje smanjenja broja članova Upravnog odbora u decembru 2014. godine da se to čini zbog uštede na naknadama za rad članova Upravnog odbora je prikrilo nameru da se upravljanje fondom podržavi i učini netrasparentnim.\nPenzionerima Srbije se aktuelna vlast svake godine zahvaljuje na učešću u stabilizaciji javnih finansija. Delu penzionera sposobnih da razumeju o čemu se radi nikako nije jasno zbog čega se iskazuje zahvalnost kada penzionere niko nikada ništa nije pitao u vezi te navodne stabilizacije javnih finansija odnosno penzijskog sistema Srbije. Na osnovu izveštaja ministra finasija Vujovića, Fonda PIO i analiza Fiskalnog saveta očigledno da je u toku sprovođenje plana finansijske konsolidacije ili društvenih reformi koje se sprovode samo na teret penzionera. Ključni zahtevi MMF da se sprovedu reforme u upravljanju javnim sektorom još uvek nisu ni počeli da se sprovode.\nAktelna vlast po stečenom refleksu i u oblasti penzija koristi jedno neosnovano objašnjenje da su prethodnici neodgovornim povećanjem penzija u drugoj polovini 2008. godine ugrozili finansijsku stabilnost penzijskog sistema. Nikako im nije jasno zašto tadašnji vlastodršci nisu imali hrabrosti da ignorišu zakonsku obavezu da se penzije usklade za rast inflacije prethodnih godina.\nNeustavno je kad se penzije redovno ne usklađuju\nOdmah po preuzimanju kormila 2012. godine aktuelna vlast je ograničila rast penzija na 1% godišnje bez obzira na rast inflacije i BDP kako je bilo regulisano zakonom. Na takav način je počela preraspodela BDP tako što se prekinulo sa održavanjem realne kupovne moći penzija njihovim usklađivanjem sa rastom inflacije odnosno cena. Redovno usklađivanje penzija je ustvari vraćanje penzionerima dela prihoda budžeta koji je uvećan povećanjem poreza i akciza na povećane cene roba i usluga. Ukoliko nema usklađivanja ti uvećani prihodi budžeta se raspodeljuju drugim korisnicima budžeta, a penzije se tako obezvređuju jer im se smanjuje kupovna moć.\nTreba napomenuti da je Ustavni sud SCG 2002. godine doneo odluku da je prekid redovnog neusklađivanja penzija od 1997 do 2000. godine bio neustavan pa je zbog toga posebnim programom izvršena nadoknada štete penzionerima.\nPrema statističim podacima koje je koristio Fiskalni savet u svojoj analizi „U POTRAZI ZA EKONOMSKI ODRŽIVOM I DRUŠTVENO PRIHVATLJIVOM FORMULOM ZA USKLAĐIVANJE PENZIJA“ od 6. februara 2019. godine, vidljivo je da je inflacija u periodu od 2012. do 2018. godine iznosila 26,6% a rast BDP 12,1% što je trebalo dovesti do usklađivanja od najmanje 32%. Prema podacima u tom periodu su penzije usklađene samo za 8,9% što znači da su penzioneri uskraćeni za 23,1% jednokratno, dok bi parcijalno (godišnje) povećavanje ukupno bilo i do 30% kumulativno. Prosečno godišnje usklađivanje je trebalo da iznosi oko 5% godišnje. Na takav način je prosečno penzionerima neusklađivanjem uskraćivano od dvesta miliona do milijarde evra godišnje odnosno za šest godina, ceo jedan godišnji budžet Fonda PIO.\nDržava otima od penzionera i pokriva gubitke\nKada se zna da je smanjivanjem dela penzija po zakonu o privremenom uređivanju načina isplate penzija od penzionera otimano oko 210 miliona evra, za četiri godine je to bila suma od oko 840 miliona evra bez kamata i sudskih troškova. Ukupna ušteda kako kažu lažni reformatori, ili otomanje od penzionera što stvarno jeste, iznosi od 5do 6 milijardi evra. Aktuelna vlast je delimično u pravu kada stalno ponavlja da su penzioneri sačuvali fiskalnu stabilnost države, ignorišući činjenicu da ih niko o tome nije ni pitao. Verovatno da bi penzioneri to prihvatili da ih je neko pitao i da znaju gde je toliko novac potrošen. Ovom nazovi reformom vlast je izvršila preraspodelu BDP trošeći novac na pokrivanje gubitaka javnih preduzeća i finasiranje stranih investitora krijući svoju nesposobnost da upravlja državom poštujući imovinska i stečena prava njenih građana.\nZakon o privremenom uređivanju načina isplate penzija čija primena je najavljena na tri godine je ukinut tek posle 47 meseci! Zakonom o izemanama Zakona o PiO nije odmrznuto redovno usklađivanje penzija jer se njime, kako smo videli, od svih penzionera u 2019. godini kumulativno otima skoro milijarda evra. Da bi prikrila nastavak neusklađivanja vlast je u izmene Zakona o PiO uvela i dodatak uz penziju od 5% za penzije do 26.643,75 dinara i uvećanje do 5% uz penzije od 26.643,75 do 34.003,91 dinara tako da uvećanje za penziju od 34.003,91 bude nula. Uvećanjem po odluci Vlade, umesto po Zakonu vlast je pojačala utisak o “nikad većim” penzijama najvećem broju penzionera i tako stvarala utisak o uspešnosti finansijske stabilizacije, a deo njih i potkupila.\nKorupcija penzionera sa penzijom manjom od prosečne se vrši i slanjem u banju na rehabilitaciju o trošku svih penzionera. Direktorka Fonda PiO nije dokazala da penzioneri sa penzijom većom od prosečne imaju više mogunosti da sami finasiraju svoju rehabilitaciju u banji. Takav pravilnik je neustavan jer vrši diskriminaciju penzionera po osnovu visine penzije. Odredbe Ustava Srbije garantuju ravnopravnost odnosno pravo svih penzionera da pod određenim uslovima besplatno koriste banje.\nObustavljanjem redovnog usklađivanja penzija aktuelna vlast je isto tako trajno oštetila-opljačkala oko 450.000 novih penzionera, kojima je početna penzija određena na osnovu vrednosti boda koji od 2012. godine nije adekvatno usklađivan sa rastom cena i BDP.\nSmanjivanjem i neusklađivanjem penzija vlast je dodatno urušila poverenje u penzijski sistem Srbije pa je u periodu navodnog spašavanja javnih finasija smanjenjem i neusklađivanjem penzija broj uplata na minimalnu osnovicu povećan skoro za 100% o čemu je podatke iznosio ministar finansija Vujović u skupštinskoj raspravi o budžetu za 2017. godinu. Zbog ove činjenice i nedostupnih podataka o uplatama doprinosa PiO u Fond neobjašnjivo je smanjenje dotacija budžeta sa 48,2% u 2012. godini na 27,9 % u 2018. godini imajući u vidu da se znatno povećao broj uplata doprinosa PiO na minimalnu osnovicu.\nBruto domaći proizvod, realni rast 5,7 -2,7 0,7 2,0 -0,7 2,9 -1,6 1,8 3,3 2,0 4,4\nInflacija (prosek perioda) 11,7 8,4 6,5 11,0 7,8 7,8 2,9 1,9 1,2 3,0 2,0\nNominalni rast bruto zarada 17,9 8,8 7,5 11,1 8,9 5,7 1,2 -0,5 3,8 3,9 6,0\nIzvor: Zvanične statistike i obračun Fiskalnog saveta za naplatu doprinosa.\nUkidanjem Zakona o privremenom uređivanju načina isplate penzija, aktuelna vlast nije, u skladu sa članom 58. Ustava regulisala povraćaj privremeno uzete imovine odnosno neisplaćenih delova penzije kojima su one smanjivane od novembra 2014. do oktobra 2018. godine.\nUstavni sud Srbije je ignorisanjem inicijativa i pokrenutih postupaka za ocenu ustavnosti Zakona je urušio ustavni poredak i poverenje građana u tu najvišu sudsku instancu. Fond PiO, osnovni, viši i apelacioni sudovi su na svakom koraku obeshrabrivali oštećene penzionere da pokreću upravne i sudske postupke radi zaštite njihovih prava.\nPoseban problem u ostvarivanju prava predstavlja nemogućnost pokretanja grupnih sudskih postupaka i veoma visoke sudske takse. Deo udruženja i sindikata penzionera su izvršili opstrukciju pokretanja sudskih postupaka za naknadu štete zbog smanjenja penzija na početku primene zakona kada su iznosi štete bili manji a samim tim i visina sudskih taksi. Među oštećenim penzionerima je stvarano ubeđenje da će sindikati penzionera da se u njihovo ime izbore za pravdu pred Evropskim sudom za ljudska prava, zbog čega nisu sami pokretali sudske postupke.\nProtest penzionera u Beogradu (17. maj 2019)\nNa kraju ostaju tri opcije nadoknade štete nanete penzionerima smanjenjem penzija:\nNaknada štete samo penzionerima koji su pokrenuli parnične tužbe i tako sprečili zastarevanje svojih potraživanja posle odgovarajućih odluka Ustavnog suda Srbije ili ESLJP u Strazburu;\nDonošenje zakona od strane aktuelne vlasti obeštećenju svih penzionera oštećenih smanjenjem penzija;\nPromena aktuelne vlasti i donošenje zakona o obeštećenju oštećenih od strane nove, odgovornije i moralnije vlasti.\nU Srbiji kao i u većini evropskih zemalja penzijski sistem je u krizi zbog sve većeg broja penzionera i sve manjeg broja osiguranika-zaposlenih koji uplaćuju doprinose PiO. U najvećem broju evropskih država je izvršena ili je u toku reforma penzijskog sistema kojom oni postaju održiviji, a osiguranicima su stvorene i druge mogućnosti osiguranja mirne starosti.\nIzmene penzijskog sistema Srbije izmenama Zakona o PIO od 2003. godine do sada, ne bi mogle da se nazovu reformom jer ne postoji nijedan plan reforme koji je pripremljen i usvojen uz konsenzus svih subjekata koji su stekli prava uplatama u Fond.\nUpravni odbor Fonda usvojio je 2012. Studiju i strategiju reforme Fonda na osnovu kojih su pokrenute aktivosti na pripremi plana promena tako da Fond postane finasijski održiv. U tom smislu su pokrenuti i sudski postupci dokazivanja vlasništva nad 27 banja koje je Vlada Srbije nameravala da privatizuje. Pokrenute su i aktivnosti utvrđivanja sudbine vlasničih udela Fonda u preduzećima koja su privatizovana.\nMoguća je i realna održivost penzinskog sistema\nNaime Fond PiO je „oslobođen“ imovinskog učešća u svim privatizovanim preduzećima od 1996. godine kada je Zakonom o privatizaciji Fondu dato 20% vlasničkog udela u predzećima koja su privatizovana da bi izmenama zakona 2002. godine imovinski udeo bio smanjen na 10%. Davanjem vlasničkog udela fondu PiO u svim preduzećima koja se privatizuju bila je zakonska kompezacija dugogodišnjeg angažovanja slobodnih finansijskih sredstava Fonda za razvoj privrede i infrastrukture u Srbiji. Predlog poslanika da se formira skupštinski odbor za utvrđivanje činjenica u upravljanju imovinom Fonda PiO, Narodna skupština 2015. godine nije prihvatila.\nPostupci utvrđivanja sudbine imovinskih udela Fonda u preduzećima koja su privatizovana su obustavljeni a privatizacija Željezare Smederevo, RTB Bor i PKB bez utvrđivanja vlasničkog udela Fonda u njima govori o ignorisanju važećeg zakona od strane aktuelne vlasti. Obezbeđenje stečenih prava u PiO za koja garantuje država za oko četiri miliona građana Srbije nameće potrebu i obavezu ekspertske reforme penzijskog sistema tako da on postane održiv i manje zavisan od budžeta. Potpuna nezavisnost Fonda od dotacija iz budžeta je nemoguća zbog ranije preuzetih obaveza od strane države kao poslodavca i njegovog jemca.\nKada bi se zdravstvena zaštita penzionera, tuđa nega i pomoć, naknada za telesno oštećenje finansirali iz budžeta fond bi se dodatno rasteretio obaveza. Postoje i obaveze koje država po zakonu treba da finansira (kao što je dopuna do minimalne penzije, boračke penzije, obaveze po osnovu doprinosa za osiguranike s beneficiranim stažom, servisiranje vojnih penzija zbog toga što doprinosi PiO profesionalnih vojnih lica ne mogu servisirati trenutne vojne penzije, dotacije poljoprivrednih penzija zbog smanjenja poljoprivrednih osigutranika itd.) i koje bi dotirala i da je fond u suficitu.\nKriminalno je ne utvrditi sudbinu i povratiti imovinu Fonda PIO koja bi mogla da se stavi u funkciju njegove održivosti. U jednom broju država penzijski fondovi se finansiraju rentama na prirodne resurse (nafta, voda, rude, poljoprivredno i građevinsko zemljište, šuma). Fond PiO bi trebalo da ima i vlasnički udeo u delu javnih preduzeća koja još nisu privatizovana. (EPS, Telekom, Srbijagas, aerodromi i dr). Odlaganjem korenite reforme Fonda gubi se mogućnost angažovanja javnih resursa za obezbeđenje njegove održivosti, zbog njihove ubrzane privatizacije. Vlada Srbije, Ministarstvo rada i Fond PiO bi trebalo da budu pokretači javne rasprave o reformi Fonda, a ne da konstruisanim informacijama o njegovom trenutnom stanju stvaraju nepoverenje u njega i utisak da je aktuelna vlast na otimanje od penzionera bila prinuđena.\nUmesto trgova zahvalnosti penzionerima Srbije bi bili važniji povraćaj otetih delova penzije, nadoknada propuštenih usklađivanja penzija i reforma penzijskog sistema Srbije tako da on garantuje stečena prava sadašnjih i budućih penzionera.\n* Predsednik Udruženja sindikata penzionisanih vojnih lica Srbije\n<< Prethodni: Genocid nad Srbima od strane Albanaca, SAD, Nemačke, Britanije i njihovih satrapa\nSledeći: >> Zatiranje SPC u Crnoj Gori – poturčenjačko duboko oranje\nKolega Jovane sve si ovo dobro izanalizirao, nema nam napredka kod ove vlasti to i vrapci znaju, u cibivlne penzionere se nemožemo nadati ništa ,oni su zdušno uz vlast, navešću primer , lično sam bio kod predsednika GOP Beograda koga lično poznajem i izneo sam mu neke stvari oko funkcionisanja Fonda PIO između ostalog da fond mora biti fond koji će deo svog budžeta morati kapitalizovati ali sam mu naglasio da sa ovim direktorom fonda to nemože da se uradi jer sa večernjim ekonomskim fakultetom ona to nezna da radi to mora biti mlađi školovaniji čovek tipa Altiparmakova. Na sve… Učitaj još »


Košarac: Ivanić je četiri godine vraćao dugove bošnjačkim biračima koji su ga uveli u Predsjedništvo BiH - Srpskainfo\nKomentarišući izjavu člana Predsjedništva BiH iz Republike Srpske Mladena Ivanića da u protekle četiri godine Republika Srpska ni u jednom trenutku ničim nije bila ugrožena, Košarac je “pozvao Ivanića da se probudi iz dubokog političkog sna i da prizna da je prethodne četiri godine prespavao u Predsjedništvu BiH, puštajući Bakira Izetbegovića i strance da na različite načine ugrožavaju dejtonske nadležnosti i institucije Republike Srpske”.\nDa nije bilo institucija Republike Srpske, predsjednika Republike, većine u Narodnoj skupštini Republike Srpske i Vlade Republike Srpske, danas Republika Srpska ne bi imala svoj Dan Republike, niti bi ga proslavljala na svečan i dostojanstven način. Da nije bilo kvalitetnih veza između rukovodstva Republike Srpske i Rusije, danas bi RS, po želji Ivanićevih prijatelja Britanaca, bila proglašena genocidnom tvorevinom. Da nije bilo predsjednika Dodika, Srpska se u protekle četiri godine ne bi vidjela u procesu evropskih integracija jer je Mladen Ivanić nigdje nije pomenuo u zajedničkoj izjavi o opredijeljenosti BiH za reforme na putu ka EU – rekao je Košarac.\nOn je naglasio da će “Ivanić ostati zapamćen i po tome što nije smio da sazove sjednicu Predsjedništva BiH kako bi na dnevni red stavio neustavni zahtjev Bakira Izetbegovića za reviziju presude Međunarodnog suda pravde po tužbi BiH protiv Srbije, kao i po tome što su mu pisma upućena tom Sudu nekažnjeno otvarali Bakirovi ambasadori”.\n– Mladen Ivanić pune četiri godine vraćao je dugove Bakiru Izetbegoviću i bošnjačkim biračima koji su ga svojim glasovima uveli u Predsjedništvo BiH – istakao je Košarac.\nOn je upozorio da “građani Republike Srpske ne smiju zaboraviti prećutnu saglasnost koju je Mladen Ivanić dao za održavanje vojne vježbe sa američkim snagama i zloglasnim američkim avionima na vojnom poligonu na Manjači”.\n– Znamo i za tajne sastanke na kojima je Ivanić naknadno i ponizno molio američku ambasadorku da se do septembra obustave sve aktivnosti oko vježbe na Manjači jer te aktivnosti nanose štetu njegovoj predizbornoj kampanji – tvrdi Košarac.\nKomentarišući tvrdnje srpskog člana Predsjedništva BiH da se SNSD prepao dolaska 40 britanskih vojnika, Košarac je upozorio da je Ivanić perfidno prećutao razlog koji su britanski mediji naveli u priči o slanju tih vojnika u bih.\n– Ivanić je sramno prećutao tvrdnje svojih prijatelja Britanaca da njihovi vojnici u BiH dolaze kako bi spriječili navodni negativni ruski uticaj i rusko miješanje u izborni proces. Ivanić je neko ko bi trebalo da vodi spoljnu politiku ove zemlje i neko ko bi trebalo da kaže da nema negativnog ruskog uticaja u BiH, ali on to ne smije i neće da kaže da se ne bi zamjerio svojim prijateljima u Londonu – istakao je Košarac.\nOn je naveo da se na isti način u protekle četiri godine ponašao i Ivanićev ministar inostranih poslova Igor Crnadak, koji će ostati upamćen po nesankcionisanim skandalima “Bakirovih ambasadora uperenih protiv interesa Republike Srpske”.\nPolitika Mladen IvanićPredsjedništvo BiHStaša Košarac\nKošarac: Ivanić da traži raspravu o ratnohuškačkim izjavama Izetbegovića\nIvanić: Imaćemo prilike da se naslušamo svakakvih GLUPOSTI tokom kampanje\nBez dogovora u Predsjedništvu BiH oko ugovora sa Islamskom zajednicom, Izetbegović: “Preglasan sam”\n„NI MILIMETAR SE NEĆEMO MAKNUTI OD SRBIJE“ Košarac o Ivanićevom prijedlogu za rješenje krize vlasti\nKošarac: Ivanić je paravan za vođenje specijalnog rata iz Sarajeva protiv institucija Srpske\nMladen Ivanić za SRPSKAINFO: Bahate galamdžije ćemo POSLATI U ISTORIJU\nDolaze na sjednicu PD PSBiH: Poslanike iz Srpske interesuje SAMO JEDNA TAČKA dnevnog reda\nNeke odluke Predsjedništva BiH biće "puštene": Na posebnoj sjednici Narodne skupštine o preglasavanju Dodika MOGUĆE IZNENAĐENJE


Oštra Luka - Srbijanska policija uhapsila Osmana Osmanovića zbog navodnih zločina u Brčkom\nOsmanović je, tvrdi se, na razne načine mučio i zlostavljao zarobljene osobe srpske nacionalnosti\nNa graničnom prijelazu Sremska Rača večeras je uhapšen Osman Osmanović iz Brčkog, pišu Novosti.rs.\nOsmanović je večeras uhapšen na osnovu podnijete dvije krivične prijave zbog navodnog počinjenja ratnog zločina protiv pripadnika srpske nacionalnosti za vrijeme proteklog rata od 1992. do 1995. godine na području Gornjeg Rahića nadomak Brčkog.\nOsmanović je ranije negirao da je učestvovao u mučenju Srba.\n– Od prvog do posljednjeg dana rata bio sam angažovan kao pripadnik policije, odnosno pripadnik Oružanih snaga Republike BiH. Naglašavam, uvijek sam se rukovodio zakonima i zakonima koji su postojali i u vrijeme rata. Moja profesionalnost je poznata i prije rata i u ratu, a posebno u ratu kada je trebalo voditi računa o ljudskom dostojanstvu – izjavio je Osmanović svojevremeno, pisao je ebrcko.net.


ZAKON O STANOVANJU I ODRŽAVANJU ZGRADA: Upravnici stambenih zgrada će, u sklopu registracije stambenih zajednica, morati da nabave nove pečate, što će vlasnike stanova koštati oko 400 miliona dinara. U Ministarstvu građevine kažu da će vlasnici stanova morati da plate samo taksu, dok pečati nisu obavezni\nSvaka zgrada u Srbiji sa više od pet stanova uskoro će morati da registruje upravnika i stambenu zajednicu, a troškovi te "modernizacije" građane će koštati najmanje 400 miliona dinara, ili 3,2 miliona evra.\nNaime, svaka stambena zajednica, kao pravno lice, biće prinuđena da nabavi novi pečat, čija izrada košta 2.000 dinara. Ako uzmemo da od najmanje 341.198 zgrada u Srbiji, koliko ih - prema popisu stanovništva iz 2011. godine - ima više od tri stana, 200.000 njih ima pet i više, samo izrada pečata građane Srbije će koštati najmanje 400 miliona dinara.\nOva brojka će verovatno biti daleko veća kad se uzme u obzir da u mnogim zgradama sa više od 100 stanova ima i po nekoliko ulaza, koji će morati da imaju zasebne uprave.\nPored ovog nameta, na registraciju upravnika ili preregistraciju postojećih skupština stanara plaćaće se i taksa, čiju će visinu određivati lokalne samouprave. Iako većina opština još nije utvrdila iznos ovog nameta, u nekima od njih, poput beogradske opštine Čukarica, taksa je određena i iznosiće 600 dinara. Ako ovaj iznos bude isti u svim opštinama, kao što tvrde u Ministarstvu građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture samo od taksa na uvođenje nove uprave u stambene zgrade lokalni budžeti će od građana zgrnuti oko 120 miliona dinara - blizu milion evra.\n- Na osnovu odluke skupštine stanara, novoizabrani upravnik registruje sebe i stambenu zajednicu u lokalnoj samoupravi. Do kraja godine sve lokalne samouprave su obavezne da postave registratore i donesu odluku o visini takse. Kolika će taksa biti, još uvek se ne zna, ali sigurno neće biti ista u Novom Sadu i Vladičinom Hanu, jer će zavisiti od standarda građana. Upravnici će prilikom registracije dobiti rešenje sa PIB i matičnim brojem stambene zajednice, s kojim će otvoriti račun u banci i nabaviti novi pečat. Pošto se skupština stanara menja u stambenu zajednicu, svi pečati moraju biti zamenjeni - objašnjava Saša Kostić, predsednik Udruženog pokreta slobodnih stanara i vlasnika privatnih zgrada.\nU Ministarstvu građevine kažu da će vlasnici stanova morati da plate samo taksu, dok pečati nisu obavezni.\n- Prema informacijama iz lokalnih samouprava, taksa za registraciju stambenih zajednica iznosi oko 600 dinara. Stambena zajednica tekući račun otvara u banci koju sama odabere. Otvaranje računa se ne naplaćuje, a Zakon o stanovanju i održavanju zgrada ("Sl. glasnik RS", br. 104/2016) ne propisuje obavezu posedovanja pečata - kažu u Ministarstvu građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, i dodaju da će novac od takse ići i budžet lokalnih samouprava, kao i do sada.\nIzvor: Vebsajt Kurir, Slavica Tomčić, 16.06.2017.


Momirović: Plan je da se legalizacija završi do 2023.\nTanjug 9. avgusta 2021. 20:11\nBEOGRAD – Ministar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Tomislav Momirović izjavio je danas da legalizacija nelegalno podignutih objekata ne ide tempom koji zakon predvideo dodajući da se čini sve kako bi se sistem modifikovao da bi se sa tim završilo do 2023. godine.\nMomirović je za Tanjug istakao da se sistem mora modifikovati kako bi se maksimalno olakšalo ljudima koji su pošteni, a koji su podižući nelegalne objekte sebi rešili stambeno pitanje, olakšala procedura oko legalizacije.\nNavodeći da je takvih 90 odsto koji u svom vlasništvu imaju nelegalno sagrađene objekte, Momirović kaže da preostalih 10 odsto, odnosno oni koji su podižući nelegalne objekte hteli da zarade novac čineći krivična dela, neće biti abolirani.\n„Suština je da ćemo ljudima koji su nelegalnom gradnjom rešili svoje socijalno, odnosno stambeno pitanje omogućiti da najlakše moguće legalizuju svoje objekte, a da oni koji su hteli da profitiraju i zarade novac čineći krivična dela, neće biti abolirani“, kazao je Momirović.\nGovoreći o građevinskim projektima u zemlji, Momirović je podsetio da u Srbiji trenutno ima 80.000 gradilišta i kazao da se danas projektuje i izvode radovi na više od 1.000 kilometara samo autoputeva i brzih saobraćajnica.\nPodsetio je da se trenutno radi devet autoputeva i kazao da se počinje sa izgradnjom još dva autoputa.\nApelovao je na mlade ljude da ovladaju nekim zanatom jer, kako kaže, trenutno je situacija u građevinskom sektoru takva da ima više posla, nego što je radnika.\n„Radeći leti na gradilištu možete zaraditi nekoliko hiljada evra. To je za nas novo, imamo mnogo više posla nego radnika i trudimo se da to rešimo“, kazao je Momirović.\nDodaje da su se u odnosu na pre osam godina plate u građevinskom sektoru trostruko povećale i da sada iznose oko 700-800 evra.\nTakođe ističe da trenutno u Srbiji nema nijednog parkiranog građevinskog kamiona i dodaje da su izvođači radova obavezno da minimum 49 odsto radnika budu iz Srbije.\nNa pitanje o rastu cena građevinskog materijala, Momirović kaže da se te cene formiraju na globalnom tržištu.\n„Mi moramo da ih pratimo, pre par meseci su počele da pokazuju nestabilnost, sada su nešto stabilnije, ali na globalnom nivou, cene se još uvek nisu stabilizovale“, naveo je ministar.\nKada je reč o mostu „Bratoljub“ koji povezuje Srbiju sa BiH, odnosno Republikom Srpskom, koji je završen pre par godina, ali se ne koristi jer se bosanska strana obavezala da napravi granični prelaz, što nije još učinjeno, Momirović kaže da je to najbolji primer zašto Srbija toliko insistira na inicijativi „Otvoreni Balkan“.\n„Izgradili smo most koji nije u funkciji zbog administrativnih procedura BiH i Republike Srpske. Mi želimo da se relaksira promet ljudi i roba, ne želimo to da mešamo sa političkim stvarima“, kazao je Momirović.\nNavodeći da je pokušao da taj most bude otvoren i za saobraćaj u aprilu, Momirović kaže da to nije uspeo i da se nada da će u septembru most „Bratoljub“ profunkcionisati i za saobraćaj.\nMomirović očekuje i da se krajem oktobra, početkom novembra krene sa građevinskim radovima na izgradnji auto-puta „Mir“, odnosno auto-puta Niš – Merdare.\nKada je reč o projektima železničkog saobraćaja, Momirović kaže da se do kraja godine očekuje da se završi deonica brze pruge Beograd – Budimpešta, Beograd – Novi Sad, kao i da očekuje da u februaru brzi voz na toj pruzi bude u komercijalnoj upotrebi.\nKada je reč o pruzi Beograd – Bar, Momirović podseća da je rekonstruisan jedan deo – Beograd – Valjevo, i ističe da je u potpunu rekonstrukciju te pruge pametno ući samo ukoliko se napravi dogovor sa crnogorskom stranom.\n„Potpuna rekonstrukciju te pruge ima smisla jedino sa crnogorskim partnerima. Mi smo naklonjeni saradnji, želimo da radimo i na autoputu, želimo da se povežemo, ali je odgovor sa druge strane izostao“, kazao je.\nMomirović se osvrnuo i na prugu Beograd – Pančevo i u tom smislu naveo da se mora pronaći način da se Pančevo uključi u sistem Beovoza.\nNudi se u zakup poljoprivredno zemljište u PA i KG


RTS :: Paprene saobraćajne kazne na putu ka omiljenim srpskim letovalištima\nDruštvo Paprene saobraćajne kazne na putu ka omiljenim srpskim letovalištima\nsreda, 07. jul 2021, 06:00 -> 06:09\nPrva zemlja kroz koju prolazimo na putu ka Grčkoj je Makedonija, gde su obavezna upaljena svetla, inače je kazna 15 evra, kazna za nevezivanje pojasa je 40 evra, koliko košta i telefoniranje tokom vožnje.\nAko nemate dečje sedište, kazna je 35 evra, a prekoračenja brzine od 45 do 300 evra. Preticanje preko pune linije je takođe 300 evra, kao i prolazak kroz crveno svetlo.\nPlaćanje nije u kešu već u banci, pa ćete dodatno izgubiti vreme tražeći veće naselje gde ćete platiti tiket, posle čega ćete dobiti pasoš.\n"Da prave pauze na svaka dva sata, bar dva sata kao što ono rade vozači profesionalci koji su obavezni da prave pauze i do četiri sata kako ne bi ugrozili ni sebe ni druge", savetuje profesor Milan Vujanić iz Komiteta za bezbednost saobraćaja.\n"Zbog toga preporučujem da voze na rastojanju, ako ga vremenski opredeljujemo bar tri sekunde, ako ga opredeljujemo prostorno, to je oko 70 do 100 metara pri brzinama od 100 do 120 kilometara na sat", upozorava Vujanić.\nIpak, ako ste se odlučili za letovanje u Bugarskoj, tada vas neposedovanje dela opreme košta deset evra, neupaljena oborena svetla 30 evra, nevezivanje pojasa 25 evra, a preticanje preko pune linije 50 evra.\nProtest maštana sela od Preljine do Kraljeva, nezadovoljni oduzimanjem plodne zemlje


» Priručnici na srpskom jeziku za organizacije koje se bave nasleđem\nPočetkom Evropske godine kulturnog nasleđa 2018, Evropa Nostra je izdala tri priručnika na engleskom jeziku koji se bave fandrejzingom, širenjem svesti i zagovaranjem za nasleđe i građanskim angažovanjem i edukacijom u oblasti nasleđa.\nPriručnici u kompaktnoj formi nude pregršt alata, pregleda i saveta, kao i bogatstvo praktičnih primera iz preko 20 evropskih zemalja. Priručnici su pisani u okviru projekta promocije evropske baštine, “Dani podizanja kapaciteta” Evropa Nostre koji je deo projekta Uključivanje nasleđa (Mainstreaming Heritage) podržanog od strane programa Kreativna Evropa, sa željom da se, pre svega organizacijama civilnog društva koje se bave nasleđem, ponude znanja koja bi unapredila njihov rad u procesima zaštite i promocije baštine. Autori sva tri priručnika su Višnja Kisić i Goran Tomka, docenti na UNESKO katedri za kulturnu politiku i menadžment i dugogodišnji edukatori i konsultanti u oblasti upravljanja nasleđem, umetnošću i kulturom.\nOve godine, uz finansijsku podršku Delegacije Evropske unije u Srbiji, sva tri priručnika su prevedena na srpski jezik i izdaje ih Evropa Nostra Srbija.\n“Zadovoljstvo mi je da predstavim tri priručnika na srpskom jeziku za organizacije civilnog društva koje se bave nasleđem – Angažovanje i edukacija građana, Fandrejzing i Širenje svesti i zagovaranje. Ove teme imaju presudan značaj za postojanje i održivost organizacija koje se bave zaštitom i promocijom kulturnog nasleđa. Naš cilj je da podstaknemo i osnažimo što više ljudi da se uključe u aktivnosti koje se tiču kulturnog nasleđa i da ojačamo osećaj pripadnosti zajedničkom evropskom prostoru. Mi delimo geografiju i kulturu. Mi delimo zajedničku sudbinu,” kazao je ambasador Sem Fabrici, šef Delegacije Evropske unije u Republici Srbiji.\nPriručnike možete preuzeti ovde\nKulturno nasleđe biće tema i vebinara u okviru serijala Culture Talks u utorak, 6. oktobra, od 18 časova.\nPut Staše Gejo od Niša do svetskog vrha


Stamford Bridž - Blic Sport\nSTIGLA DOZVOLA Čelsi troši 575 miliona evra na Stamford bridž\nFudbalski klub Čelsi je dobio dozvolu da renovira Stamford bridž, koji će imati kapacitet od 60.000 mesta i dobiti brojna druga unapređenja.\nPONIŽEN Murinjo o vređanju sa tribina: Ništa drugo nisam očekivao, moje reči Konteu nisu za vas!\nNe pamti se kada je Žoze Murinjo doživeo ovakvo poniženje kao što se to desilo na "Stamford Bridžu" u porazu njegovog Mančester junajteda od Čelsija (0:4).\nNavijač Čelsija izludeo novinara, a ovaj mu žestoko uzvratio! /VIDEO/\nNekada zaista nije lako biti novinar... Ovaj Italijan je samo želeo da napravi prilog sa “Stamford Bridža”.\nŽoze Murinjo dobija svoj šampanjac u Sloveniji\nNovi šampanjac iz najpoznatijeg slovenačkog podruma "Istenič" zvaće se "The Special One", po nadimku Žoze Murinja - slavnog portugalskog fudbalskog trenera koji je trenutno na klupi londonskog Čelsija.\nMurinjo: Moraću da se kontrolišem na Stamford Bridžu\nPovratnik na klupu Čelsija Žoze Murinjo rekao je da će prvi zvanični meč na klupi Čelsija u nedelju protiv Hal sitija kod njega izazvati dosta emocija, jer je ponovo na mestu uspeha.\nLukaku: Ako se ne nametnem Murinju, opet ću otići na pozajmicu\nBelgijski internacionalac u Premijer ligi Romelu Lukaku nada se da će svojim igrama na pripremama obezbediti mesto u timu Čelsija za narednu sezonu.\nČeh: Murinjo je dobrodošao na Stamford Bridž\nGolman fudbalera Čelsija Petr Čeh rekao je da će biti srećan ako se portugalski trener Žoze Murinjo na kraju sezone vrati u londonski klub.\nStamford bridž - savršen način da potrošite novac u Londonu, čak i tokom Igara\n"Dolazite iz Srbije, hej pa vi ste ovde zbog Branislava Ivanovića", oduševljeno je konstatovao vodič na stadionu londonskog Čelsija, aktuelnog prvaka Evrope i jednog od najbogatijih i najpopularnijih fudbalskih klubova na svetu.\nČelsijev novi stadion: Elektrana koju je proslavio Pink Flojd\nLondonski fudbalski klub Čelsi planira izgradnju stadiona sa 60.000 mesta, a zbog nemogućnosti proširenja kapaciteta Stamford Bridža poslao je ponudu za otkup zatvorene elektrane Batersi.\nLokalne vlasti pomažu Čelsiju da proširi Stamford Bridž\nSavet londonske opštine Hamersmit i Fulam na čijoj teritoriji se nalazi stadion Stamford Bridž saopštio je da će pomoći Čelsiju da ostane na objektu koji je njihov dom punih 106 godina.\nČelsi napušta Stamford Bridž\nFudbaleri Čelsija mogli bi uskoro da napuste stadion Stamford Bridž, pošto vlasnik kluba ruski milioner Roman Abramovič traži lokaciju za izgradnju novog stadiona.\nPogledajte: Anćeloti na tribinama zauzeo mesto jednoj gospođi /video/\nNa utakmici FA Kupa za omladince između Čelsija i Arsenala dogodila se zanimljiva scena u kojoj je glavni junak bio Karlo Anćeloti.\nČelsi napušta Stamford?\nUprava Čelsija razmišlja da posle 105 godina napusti Stamford bridž i izgradi novi stadion sa kapacitetom od bar 60.000 mesta, piše “Gardijan”.\nČelsi ne želi da ode sa Stamford Bridža\nPredsednik Čelsija Brus Bak ponovio je da "plavci"nemaju nameru da se sele sa Stamforda Bridža.\nBrazilci neće uljani Stamford bridž\nKako prenose engleski mediji uprava Čelsija ponudila je brazilskoj naftnoj kompaniji Petrobras da otkupi prava na ime stadiona londonskog kluba Stamford bridž.


Prijetio načelniku Smajloviću\npetak, 21 Septembar 2012 15:29\nJedna je osoba privedena jučer zbog prijetnji upućenih načelniku Općine Zenica, Husejinu Smajloviću. Aldina Ahmić, portparol MUP-a Zeničko-dobojskog kantona potvrdila je da se nastavljaju istražne radnje o ovom slučaju. Nezvanično saznajemo da je počinilac, vlasnik automehaničarske radnje, koja se nalazi u blizini zeničkog garnizona, iritiran zbog neriješenog saobraćajnog pitanja na ovom području, zahtijevao uređenje pristupnog puta svojoj radnji, prijeteći Smajloviću telefonom, nakon čega je priveden.\nUprava policije MUP-a Zeničko-dobojskog kantona podnijela je Kantonalnom tužilaštvu prijave protiv pet lica koja su učestvovala u tuči, tokom jednog predizbornog skupa, prije dvije noći u zeničkom naselju Mošćanica. - Protiv dva lica ponesena je prekršajna, a protiv trojice, krivična prijava zbog napada na službeno lice prilikom vršenja dužnosti, kojom prilikom je jedan policajac zadobio teže tjelesne povrede, napuknuće šačice koljena, - potvrdila je Aldina Ahmić, portparol MUP-a Zeničko-dobojskog kantona. Ona je dodala da je dvojicu policajaca napala grupa pijanih izgrednika u vrijeme održavanja predizbornog skupa na Mošćanici, ali da ovaj incident nema veze sa skupom, koji su ti policajci obezbjeđivali. /rtvze.ba\nViše iz kategorije: « Počelo suđenje zbog ubistva Ko namješta utakmice u Evropi »


Takođe, u Crnoj Gori dostupni su najbolji insulini, za osobe na insulinu obezbeđene su trakice za merenje nivoa šećera u krvi, pumpe, senzori za osobe do 18 godina… Pomaci u lečenju i terapiji rezultirali su brojnim inicijativama koje su potekle sa edukativnih kampova za osobe sa dijabetesom koji se tradicionalno održavaju u Baru.\nU toku je 10. po redu edukativni Kamp za osobe sa dijabetesom, u trajanju od pet dana, u organizaciji NVO Društvo za borbu protiv šećerne bolesti – Plavi krug Bar koji se održava u hotelu Princes do 1.septembra.\nDr sci med Snežana Vujošević internista – endokrinolog, redovni profesor na Medicinskom fakultetu u Podgorici ukazala je na značaj kontinuirane edukacije osoba sa dijabetesom i istakla doprinos Kampova koji su proteklih godina održani u Baru. Učesnicima Kampa, predavačima, i gostima dr Vujošević je pročitala pismo naučnog savetnika prof. dr Božidara Bojovića koji je predložio Udruženju endokrinologa Crne Gore da pokrene inicijativu da se NVO Plavi krug Bar, koji je osnovala dr Valentina Kalinić, dodeli 13.julska nagrada za 2022. godinu, “koju je svojim pregalaštvom, stručnim i humanim ostvarenjima istinski zaslužila”,\nOvogodišnji Kamp održava se pod sloganom “Podrška pacijentu, osnažimo se – Život je vrijedan”.\nPrvi Kamp za osobe sa dijabetosom održan je 2012.godine. Dr Kalinić podsetila je na 24. godišnju Edinu, tužni kraj jednog mladog života, što je motivisalo da organizuje Kamp kroz koji se do sada edukovalo preko 250 osoba uglavnom TIP 1.\nDeset godina trajanja Kampa, kontinuirane edukacije u fokusu su imali prevenciju, i dobrobit za osobe sa dijabetesom. Za proteklu deceniju u Crnoj Gori za osobe sa dijabetesom urađeno je mnogo.\nOd početka Kamp za osobe sa dijabetesom ima podršku Nacionalne komisije za dijabetes. Takođe, Kamp ima podršku Fonda za zdravstveno osiguranje Crne Gore, ministarstva zdravlja.\nGeneralni direktor za kontrolu kvaliteta zdravstvene zaštite i unapređenje ljudskih resursa u zdravstvu u Ministarstvu zdravlja dr Slobodan Mandić kazao je da je ovakvi skupovi doprinose unapređenju znanja i odlična su prilika za razmjenu iskustava.\n- Građani treba da imaju razvijenu svest o specifičnosti dijabetesa, ozbiljnosti današnje epidemiološke situacije i mogućnostima prevencije šećerne bolesti, velikom značaju očuvanja zdravlja, promovisanja zdravih stilova života, kazao je ispred ministarstva zdravlja dr Mandić.\nPre pandemije kovida 19, nauka je upozoravala na dijabetes, gojaznost, poremećaje metabolizma kao hronične nezarazne bolesti koje su na granici pandemijskih razmera. Pojavom kovida 19, opasne zarazne bolesti, lekari su u startu upozoravali da s u osobe sa dijabetesom u povišenom riziku od teških kliničkih slika i komplikacija. U prethodnoj godini osobe sa dijabetesom, a procenjuje se da je to oko osam posto stanovništva Crne Gore, su morale da budu posebno oprezne.\nDirektor Instituta za javno zdravlje Crne Gore dr Igor Galić istakao je da osobe sa dijabetesom treba da se vakcinišu, da s u u prioritetnoj grupi.\nDirektor Fonda za zdravstveno osiguranje, Dragoslav Šćekić istakao je:„Želimo da pomognemo u svim segmentima u kojima je potrebna podrška pacijentima, a za to je vrlo važna komunikacija i saradnja sa našim lekarima koji, poput dr Kalinić, pružaju veliku i nesebičnu pažnju obolelima. U tome je i nemerljiv značaj ovakvih kampova“\nDIJABETES NIJE KONTRAINDIKACIJA ZA VAKCINU PROTIV DIJABETESA\nNaučni krugovi tvrde da dijabetes nije kontraindikacija za vakcinu protiv koronavirusa. To potvrđuje dr sci med Teodora Beljić Živković redovni professor na Medicinskom fakultetu u Beogradu.\nPrema rečima dr Teodore Beljić Živković, internista- endokrinolog oko 60 % pacijenata je primilo vakcinu protiv korona virusa.\nKOŠARKAŠKI AS NIKOLA VUČEVIĆ PODRŽAO KAMP\nOd prvog Kampa nije izostala podrška javnih ličnosti: umetnika, sportista…koji su nesebično doprineli da se o dijabetesu više govori, da se prevazilaze stigme. Jedan od prijatelja kampa je košarkaški as Nikola Vučević\nNa otvaranju 10. Edukativnog Kampa Vučević je poručio osobama sa dijabetesom da forsiraju zdrave stilove života i budu disciplinovani, te prihvataju preporuke lekara.\n-Kao sportista, mogu da im poručim da je disciplina neophodna i u ovome čime se ja bavim, ali i u svemu drugom. Ono što je važno jeste, i to je moja poruka, da samo disciplina, trud i rad, dovode do velikih rezultata. Neka budu istrajni na svom putu do zdravlja, u čemu im mnogo pomaže ovaj kamp, dr Kalinić i svi lekari, kojima se zahvaljujem i pozdravljam ih, posebno sada u teškoj borbi koju vode sa svojim pacijentima protiv koronavirusa, kazao je Vučević.\ndijabetes Crna Gora Bar Snežana Vujošević


Dva meseca projekta “U ime starih” – Zlatibor.News\nReading: Dva meseca projekta “U ime starih”\nZlatibor.News > Blog > Događaji > Dva meseca projekta “U ime starih”\nUpdated 2013/08/01 at 1:39 AM\nU proteklih 60 dana sedam mladih volontera koji su se priključili timu Zlatiborskog kruga su obišli 38 starih lica u selima Trnava, Dobroselica, Alin Potok, Rudine i Gostilje.\nVolonteri Marija, Branka, Aleksandar, Vesna, Nevena, Đorđe i Ana, su tokom juna i jula zajedno sa ekipom koju čine medicinska sestra i vozač, obilazili stara lica koji žive sami u selima opštine Čajetina.\nPrilikom poseta staračkim domaćinstvima svi u timu imaju jasne zadatke: Milena, apsolvent medicine, je starima merila pritisak i nivo šećera u krvi, a zatim ih je savetovala o korišćenju lekova. Mladi volonteri za to vreme obavljaju svakodnevne poslove (peru prozore, čiste, peru sudove, kose oko kuće, cepaju i slažu drva, rade u malinjaku…) koji predstavljaju veliku pomoć za starce i starice koji žive sami.\nJagode Jeremić, koordinatora volontera, je sumirajući utske rekla da je “starima svaka pomoć dobrodošla, a najviše se raduju druženju sa mladima i prilici da sa njima porazgovaraju.”\nKoordinatorka projekta, Zorica Milosavljević, kaže da će se u narednom periodu nastaviti sa posetama prema potrebama korisnika, a za veće poslove, kao što je priprema ogreva za zimu, cepanje i slaganje drva, organizovaće se volonterske akcije koje će uključiti veći broj volontera.\nOvim projektom se nastavljaju aktivnosti Zlatiborskog kruga koje vode ka povećanju socijalne uključenosti starih lica i poboljšanju njihovog položaja razvijanjem usluga socijalne zaštite i uvođenjem novih vidova podrške. Takođe, na ovaj način se promoviše međugeneracijska saradnja i volonterizam kao vid rešavanja problema u lokalnoj zajednici i participacije mladih.\nTAGGED: omladinski aktivizam, pomoc starima, poseta starima, poseta starima u selima Dobroselica i Trnava i Alin Potok i Rudine i Gostilje, projekat u ime starih, Seminar: Omladinski aktivizam i volontrizam za pomoć starima, u ime starih, vila mina, zlatibor, zlatiborski kru\nPrevious Article Skijališta Srbije od danas prodaju karte i on line\nNext Article Štrumfovi u Hotelu Zlatibor Mona


Crnogorski Telekom - IR vijesti\nNalazite se: O Kompaniji Odnosi sa investitorima Ostalo IR vijesti\nPodgorica, 30. 5. 2019.\nNa današnjoj redovnoj Skupštini akcionara Crnogorskog Telekoma a.d, održanoj u Podgorici, usvojeni su Finansijski izvještaj i Izvještaj o poslovanju za 2018. godinu. Na Skupštini je odlučeno i da se dio neto dobiti ostvarene u finansijskoj 2018. godini, u iznosu od 4,7 miliona eura – odnosno 10 centi po akciji – isplati akcionarima na ime dividende.\nPodgorica, 24. 4. 2019.\nU prvom kvartalu 2019. godine, Crnogorski Telekom je zabilježio rast broja korisnika kod većine usluga. Rasla je korisnička baza u fiksnom internetu, TV uslugama, mobilnoj telefoniji kao i u ukupnom broju korisnika mobilnog interneta, u odnosu na isti period prošle godine. Značajan rast od 8% zabilježen je u postpejd segmentu, gdje je kompanija učvrstila lidersku poziciju, kako kod poslovnih tako i kod fizičkih lica.\nCrnogorski Telekom objavio finansijske i poslovne rezultate za 2018. godinu\nPodgorica, 14. 2. 2019.\nČetvrti kvartal 2018. godine u Crnogorskom Telekomu prošao je u znaku pozitivnih finansijskih i poslovnih trendova, koji su zabilježeni i u prva tri kvartala. Posmatrajući cijelu 2018. godinu, ostvaren je rast maloprodajnih prihoda u poređenju sa prethodnom godinom. Ukupni prihodi su se smanjili 1,2%, što predstavlja značajno bolji trend u odnosu na ranije godine. Ostvaren je i rast profitabilnosti, a dodatno su ostvarena i pozitivna kretanja u korisničkoj bazi fiksnog interneta i TV usluga, kao i u postpejd segmentu.\nPromjene u menadžmentu Crnogorskog Telekoma\nPodgorica, 21. 1. 2019.\nRedovna godišnja Skupština akcionara Crnogorskog Telekoma a.d. Podgorica održana je danas. Pored usvojenih Finansijskih izvještaja i Izvještaja o poslovanju za prethodnu godinu, na Skupštini je odlučeno da se dio neto dobiti, ostvarene u finansijskoj 2017. godini, u iznosu od 4,727,394 EUR, isplati akcionarima kao dividenda, odnosno 10 centi po akciji.\nCrnogorski Telekom objavio finansijske i poslovne rezultate za prvi kvartal 2018. godine\nU prvom kvartalu 2018. godine, Crnogorski Telekom bilježi pozitivne trendove. Stabilizovani su maloprodajni prihodi i ostvaren je rast profitabilnosti nakon dužeg perioda.\nCrnogorski Telekom objavio finansijske i poslovne rezultate za 2017. godinu\nU 2017. godini, Crnogorski Telekom je ostvario prihode u iznosu od 85,3 miliona eura, što je manje u odnosu na prethodnu godinu, ali u skladu sa očekivanjima. Smanjenje prihoda je vezano za efekte regulacije maloprodajnih i veleprodajnih cijena, povećane konkurencije na tržištu fiksnog pristupa, ubrzane supstitucije fiksne telefonije i smanjenog obima dolaznog saobraćaja.\nCrnogorski Telekom objavio finansijske i poslovne rezultate za prvu polovinu 2017. godine\nU prvoj polovini 2017. godine, Crnogorski Telekom je ostvario prihode u iznosu od 41.2 miliona eura, 3.3 miliona eura manje u odnosu na uporedni period prethodne godine, što je bilo u skladu sa očekivanjima. Smanjenje prihoda je vezano za efekte regulacije maloprodajnih i veleprodajnih cijena, povećane konkurencije na tržištu fiksnog pristupa, ubrzane supstitucije fiksne telefonije i smanjenog obima dolaznog saobraćaja.\nRedovna godišnja Skupština akcionara Crnogorskog Telekoma a.d. Podgorica održana je danas. Pored usvojenih Finansijskih izvještaja i Izještaja o poslovanju za prethodnu godinu, na Skupštini je odlučeno da se dobit ostvarena u finansijskoj 2016. godini zadrži kao neraspoređena dobit.\nNajava: Redovna Skupština akcionara Crnogorskog Telekoma zakazana za 31. maj 2017.\nRedovna godišnja Skupština akcionara Crnogorskog Telekoma a.d. Podgorica održaće se 31. maja 2017. godine. Pored ostalih prijedloga odluka, Skupštini će na usvajanje biti podnešen i prijedlog Odluke o raspodjeli dobiti za 2016. godinu, kojom se predlaže zadržavanje iste kao neraspoređene dobiti kompanije.\nRezultati poslovanja Crnogorskog Telekoma za prvi kvartal 2017. godine\nU prvom kvartalu 2017. godine, Crnogorski Telekom je ostvario prihode u iznosu od 19.8 miliona eura što predstavlja smanjenje od 1.7 miliona eura ili 8% u odnosu na uporedni period prethodne godine. Smanjenje prihoda je vezano za efekte regulacije, povećane konkurencije na tržištu fiksnog pristupa, ubrzane supstitucije fiksne telefonije i smanjenog obima dolaznog saobraćaja.\nCrnogorski Telekom objavio finansijske i poslovne rezultate za 2016. godinu\nU 2016. godini, Crnogorski Telekom je ostvario prihode u iznosu od 91.8 miliona eura što predstavlja smanjenje od 6.8 miliona eura ili 7% u odnosu na prethodnu godinu. Smanjenje prihoda je uglavnom vezano za efekte regulacije, smanjenje prihoda od fiksne telefonije i smanjenog obima dolaznog saobraćaja.\nVerziju na engleskom jeziku možete pogledati ovdje.\nIsplata dividende akcionarima Telekoma za poslovnu 2015. godinu počinje u srijedu, 22. juna 2016. godine\nIsplata dividende za poslovnu 2015. godinu akcionarima Crnogorskog Telekoma počeće u srijedu, 22. juna 2016. godine. Neto iznos dividende po akciji je 37 i 36 EUR centi, a razlika u iznosu dividende po akciji se odnosi na dodatno umanjenje za prirez kod domaćih fizičkih lica. Akcionari (fizička lica) svoje iznose mogu podići na svim šalterima Crnogorske komercijalne banke, uz lični dokument.\nOdržana redovna Skupština akcionara Crnogorskog Telekoma\nOdobreno 21,5 miliona eura za isplatu dividendi\nNa redovnoj godišnjoj Skupštini akcionara Crnogorskog Telekoma, koja je održana danas u Podgorici, usvojeni su finansijski izvještaji i izvještaj o poslovanju za 2014. godinu. Odlučeno je da se neto dobit ostvarena u finansijskoj 2014. godini, u iznosu od 21.500.000 eura, isplati akcionarima kao dividenda. Iznos dividende po akciji je neto 0.41 eura.\nPoslovni i finansijski rezultati u 2014\nCrnogorski Telekom objavio poslovne i finansijske rezultate za 2014.\nNastavljen rast broja korisnika fiksnog broadband-a, Extra TV i mobilnog interneta\nOptimizacija troškova kako bi se nadoknadio trend smanjenja prihoda\nNastavak investicija u nove tehnologije\nCrnogorski Telekom objavio poslovne i finansijske rezultate za prvih devet mjeseci 2014.\nNastavljen rast broja korisnika fiksnog broadband-a, IPTV i Mobilnog interneta\nOptimizacija troškova nadoknadila trend smanjenja prihoda\nNastavlja se sa investiranjem u nove tehnologije\nIsplata dividende za poslovnu 2013. godinu počinje sjutra\nIsplata dividende za poslovnu 2013. godinu akcionarima Crnogorskog Telekoma počeće sjutra, 9. jula. Neto iznos dividende po akciji je 41 cent.\nPomoć manjinskih akcionara Telekoma građanima ugroženim poplavama\nManjinski akcionari Telekoma su se, kako je najavljeno na Redovnoj skupštini akcionara održanoj 28. maja, pridružili akciji prikupljanja pomoći za građane pogođene poplavama u regionu.\nCrnogorski Telekom počeće u petak, 20. Juna 2014. isplatu sredstava dobijenih po osnovu Odluke o smanjenju kapitala. Pravo na raspodjelu ovih sredstava srazmjerno učešću u akcijskom kapitalu Kompanije imaju akcionari koji su posjedovali akcije Crnogorskog Telekoma na dan donošenja ove odluke, 5. marta 2014. godine.\nOdobreno 21,5 miliona eura za isplatu dividendi iz neto profita za 2013.\nIznos dividende po akciji neto 41 cent\nNa današnjoj redovnoj Skupštini akcionara Crnogorskog Telekoma a.d. Podgorica usvojeni su finansijski izvještaji i godišnji izvještaj o poslovanju za 2013. godinu. Donijeta je takođe i odluka o raspodjeli neto profita za 2013. godinu i dijela nerasporedjene dobiti, i odlučeno je da se akcionarima na ime dividende isplati 21,5 miliona eura. Iznos dividende po akciji je neto 41 cent.\nCrnogorski Telekom objavio poslovne i finansijske rezultate za 2013.\nOgraničeno smanjenje prihoda i poslovne dobiti\nNastavljen rast broja korisnika ADSL, Extra TV i mobilnog interneta\nPoboljšana pozicija u mobilnoj telefoniji uz zadržano liderstvo na internet i TV tržištu\n“Prošla godina je bila godina izazova i promjena, koju su karakterisali relativno negativni makroekonomski trendovi. Zabilježili smo ograničen pad prihoda i poslovne dobiti prije plaćanja kamate, oporezivanja, depresijacije i amortizacije (EBITDA), usljed tržišnih okolnosti i usporavanja ekonomskog rasta, a neto dobit je umanjena za 5% u odnosu na 2012. godinu. Uprkos tržišnim pritiscima i nižim prihodima u oblasti fiksne i mobilne telefonije, nastavili smo sa ulaganjem u našu budućnost. Zahvaljujući fleksibilnosti, poslovanje naše kompanije je ipak stabilno – smanjenje prihoda je nadoknađeno rastom prihoda od prodaje opreme, prihodima od slanja poruka i mobilnog interneta kao i kontinuiranim rastom broja ADSL i Extra TV korisnika. Uz to smo sve više i više prepoznati kao provajder gotovih ICT rješenja za naše poslovne korisnike.\nCrnogorski Telekom objavio poslovne i finansijske rezultate za prvih šest mjeseci 2013.\nNastavljen rast broja korisnika ADSL, IPTV i Mobilnog interneta\n“U prvih šest mjeseci naša kompanija je poslovala u ekonomskom okruženju punom izazova. Možemo reći da su usporena privredna kretanja kao i ukupno stanje na tržištu telekomunikacija nastavili da vrše pritisak na naše prihode i da negativno utiču na rezultate. Uprkos tome, naše poslovanje je i dalje solidno, zahvaljujući rastu ICT i IPTV prihoda, kao i boljoj prodaji opreme i rastu prihoda od mobilnog interneta.\nTo što je veoma važno jeste da su ovi rezultati postignuti istovremeno dok smo ulagali u resurse kako bi na što bolji način zadovoljili potrebe naših korisnika za kvalitetom i inovacijama. Do kraja 2013. očekujemo nastavak izazova na tržitu, ali i dalje smo usmjereni na proširenje portfolia usluga, kao i na daljnje unapređenje naše mreže i projekte čija je osnova ulaganje u budućnost” – izjavio je izvršni direktor Telekoma, Rudiger Šulc (Ruediger Schulz).\nOdobreno 22,9 miliona eura za isplatu dividende iz neto profita za 2012.\nIznos dividende po akciji neto 44 centa\nNa današnjoj redovnoj Skupštini akcionara Crnogorskog Telekoma a.d. Podgorica usvojeni su finansijski izvještaji i godišnji izvještaj o poslovanju za 2012. godinu. Donijeta je takođe i odluka o raspodjeli neto profita za 2012. godinu i dijela nerasporedjene dobiti, i odlučeno je da se akcionarima na ime dividende isplati 22,9 miliona eura. Iznos dividende po akciji je neto 44 centa.\nCrnogorski Telekom objavio poslovne i finansijske rezultate za 2012\nPrihodi Crnogorskog Telekoma u 2012 godini iznosili su 114.3 miliona eura, što predstalja pad od 2.8 miliona eura (2.4%) u odnosu na 2011. Pad prihoda uslovljen je nižim prihodima od interkonekcije i govornih servisa u fiksnoj i mobilnoj telefoniji, kao i nižim prihodima od turista. Niži prihodi od ovih servisa su djelimično nadoknađeni rastom prihoda od ADSL i IPTV servisa, mobilnog interneta i prihoda od prenosa podataka, pri čemu je servis “Integris” najviše doprinio rastu prihoda od prenosa podataka.\nKontinuirani napori usmjereni ka povećanju efikasnosti i poboljšanju strukture troškova, doveli su do smanjenja operativnih troškova u odnosu na 2011 za 1.8 miliona eura (2.4%), isključujući specijalne efekte.\nCrnogorski Telekom objavio poslovne i finansijske rezultate za prvih devet mjeseci 2012.\nPrihodi Crnogorskog Telekoma u prvih devet mjeseci ove godine iznosili su 86.9 miliona eura, pokazujući pad od 2.8 miliona eura (3.1%) u odnosu na isti prošlogodišnji period. Najveći pad prihoda, u odnosu na isti prošlogodišnji period, odnosi se na niže prihode od interkonekcije i govornih servisa u maloprodaji, kao i prihoda od turista. Pad prihoda od ovih servisa je djelimično nadoknađen rastom prihoda od ADSL i IPTV servisa, mobilnog interneta i prihoda od prenosa podataka, pri čemu je Integris servis najviše doprinio rastu prihoda.\nPoslovni i finansijski rezultati za prvih šest mjeseci 2012.\nPrihodi Crnogorskog Telekoma u prvih šest mjeseci ove godine iznosili su 54.9 miliona eura, pokazujući neznatan pad od 1.4 miliona eura (2.5%), u odnosu na isti prošlogodišnji period. Najveći pad prihoda, u odnosu na prvih šest mjeseci 2011, odnosi se na niže prihode od interkonekcije i govornih servisa u maloporodaji, kao i prihode od turista. Pad prihoda od ovih servisa je djelimično nadoknađen rastom prihoda od ADSL i IPTV servisa, mobilnog interneta i prihoda od prenosa podataka, sa Integris servisom Crnogorskog Telekoma koji je najviše doprinio rastu prihoda.\nIsplata dividendi za poslovnu 2011 godinu počinje sjutra\nIsplata dividendi za poslovnu 2011 godinu akcionarima Crnogorskog Telekoma počeće sjutra, 20. juna. Neto iznos dividende po akciji je 31 cent.\nOdržana redovna Skupština akcionara Crnogorskog Telekoma a.d. Podgorica\nNa današnjoj redovnoj Skupštini akcionara Crnogorskog Telekoma a.d. Podgorica usvojeni su finansijski izvještaji i godišnji izvještaj o poslovanju za 2011. godinu. Donijeta je takođe i odluka o raspodjeli neto dobiti za 2011. godinu, i odlučeno je da se akcionarima na ime dividende isplati 16.5 miliona eura. Iznos dividende po akciji je 31 cent, a isplata će biti u narednih 4-6 nedjelja.\nCrnogorski Telekom objavio poslovne i finansijske rezultate za prvi kvartal 2012.\nPrihodi Crnogorskog Telekoma su u prvom kvartalu 2012. iznosili 26.6 miliona eura, čime se nastavlja blagi pad prihoda iz 2011. Prihodi su manji u odnosu na prethodnu godinu za 0.4 miliona eura, odnosno 1.4%. Najveći pad prihoda u poređenju sa prvim kvartalom prethodne godine povezan je sa prihodima od interkonekcije, što je posljedica nižih tarifa interkonekcije u mobilnoj telefoniji, nižeg nivoa dolaznog saobraćaja i prihoda od govornih usluga u fiksnoj telefoniji.\n16,5 miliona predloženo za isplatu dividendi za poslovnu 2011 godinu\nOdbor direktora Crnogorskog Telekoma je na današnjoj sjednici donio odluku da predloži Skupštini akcionara isplatu dividendi u iznosu od 16,5 miliona eura, za finansijsku 2011. godinu. Predloženi iznos dividende po akciji iznosi 0,31 euro.\nCrnogorski Telekom objavio finansijske rezultate za 2011 godinu\nPrihodi Crnogorski Telekoma za 2011 su iznosili 117,2 miliona eura, što podrazumijeva stabilnost u poslovanju. U odnosu na prošlu godinu, kompanija je uspjela da ograniči pad prihoda na 1,5%, što je bolje kretanje u odnosu na aktuelni trend u industriji telekomunikacija.\nCrnogorski Telekom objavio poslovne i finansijske rezultate za prvih devet mjeseci 2011\nPrihodi Crnogorskog Telekoma za devet mjeseci ove godine iznosili su 89.7 miliona eura, što je za 0.2 miliona eura manje tj. 0.2% u odnosu na isti prošlogodišnji period. U isto vrijeme ostvareni su niži operativni troškovi, za 0.7 miliona eura (-1.2%), kada se isključe specijalni uticaji.\nCrnogorski Telekom objavio poslovne i finansijske rezultate za prvih šest mjeseci 2011\nPrihodi Crnogorskog Telekoma u prvih šest mjeseci ove godine iznosili su 56.3 miliona eura, što je za 0.2 miliona eura više (0.3%) u odnosu na isti prošlogodišnji period. Pored toga, nastavak programa optimizacije troškova rezultirao je smanjenjem troškova za 1.6 miliona eura (4.5%), kada se isključe specijalni uticaji.\nRedovna Skupština akcionara Crnogorskog Telekoma A.D. Podgorica\nDaniel Sas napušta Crnogorski Telekom 30. juna\nDanijel Sas (Daniel Szasz), predsjednik Odbora direktora i predsjednik Menadžment komiteta Crnogorskog Telekoma napušta kompaniju nakon isteka ugovora 30.juna, kako bi preuzeo novu poziciju izvršnog člana Odbora direktora i izvršnog direktora Makedonskog Telekoma AD – Skopje.\n18 miliona predloženo za isplatu dividendi\nOdbor direktora Crnogorskog Telekoma je na današnjoj sjednici donio odluku da predloži Skupštini akcionara isplatu dividendi u iznosu od 18 miliona eura.\nPredstavnici Crnogorskog Telekoma u posjeti Montenegroberzi\nU prvom polugodištu prihodi stabilni\nSnažan fokus na smanjenje troškova i racionalizaciju poslovnih procesa\nNastavljena ekspanzija broadband servisa\nCrnogorski Telekom objavio poslovne i finansijske rezultate za prvih devet mjeseci 2010\nPrihodi Crnogorskog Telekoma u prvih devet mjeseci ove godine iznosili su 89.8 miliona eura, što je za 3.4 miliona eura manje (3.7%) u odnosu na isti prošlogodišnji period. Uspješna implementacija programa optimizacije troškova rezultirala je smanjenjem troškova za 4.8 miliona eura (8.1%), kada se isključe specijalni uticaji.\nCrnogorski Telekom objavio poslovne i finansijske rezultate za 2009. godinu\nU prošloj godini, Crnogorski Telekom se prvenstveno fokusirao na ekspanziju broadband servisa u fiksnoj i mobilnoj telefoniji, kao i na stabilizaciju u oblasti govornih servisa. Ukupni prihodi Crnogorskog Telekoma su u 2009. godini iznosili 122, 9 miliona eura.\n37 miliona predloženo za isplatu dividendi\nOdbor direktora Crnogorskog Telekoma je na današnjoj sjednici donio odluku da predloži Skupštini akcionara isplatu dividendi u iznosu od 37 miliona eura.\nCrnogorski Telekom objavio poslovne i finansijske rezultate za prvi kvartal 2010\nPrihodi Crnogorskog Telekoma su u prvom kvartalu 2010 iznosili 27.6 miliona eura , što je manje u odnosu na prethodnu godinu za 0.4 miliona eura, odnosno 1.6%. Nastavak uspješne implementacije programa optimizacije troškova omogućio je smanjenje troškova za 1 milion* eura, odnosno za 5.2% u odnosu na isti period prethodne godine.\nOdržana Skupština akcionara Crnogorskog Telekoma a.d. Podgorica\nNa danas održanoj Redovnoj Skupštini akcionara Crnogorskog Telekoma usvojeni su finansijski izvještaji i godišnji Izvještaj o poslovanju za 2009. godinu. Donijeta je, takođe, i odluka o raspodjeli neto dobiti za 2009. godinu, i odlučeno je da se akcionarima na ime dividende ukupno isplati 37 miliona eura.\nFinansijski rezultati za prvih šest mjeseci 2010\nPrihodi Crnogorskog Telekoma u prvih šest mjeseci ove godine iznosili su 56.1 miliona eura, što je za 2.2 miliona eura manje (3.7%) u odnosu na isti prošlogodišnji period. Uspješna implementacija programa optimizacije troškova rezultirala je smanjenjem troškova za 2.9 miliona eura (7.5%), kada se isključe specijalni uticaji.\nCrnogorski Telekom objavio rezultate za treći kvartal 2009.\nU trećem kvartalu 2009, ukupni prihodi Crnogorskog Telekoma smanjeni su za 11%, u poređenju sa trećim kvartalom 2008, što je posljedica nešto nižih prihoda u fiksnoj telefoniji i opadajućih prihoda u mobilnoj.\nCrnogorski Telekom objavio rezultate za drugi kvartal 2009.\nPrihodi i dobit smanjeni usljed ekonomske krize i tržišnih izazova; Nastavljen snažan rast u oblasti broadband usluga; Porast broja korisnika mobilne telefonije\nCrnogorski Telekom objavio rezultate za prvi kvartal 2009.\nU prvom kvartalu 2009, poslovna dobit, prije plaćanja kamate, oporezivanja, depresijacije i amortizacije (EBITDA), u Crnogorskom Telekomu, porasla je za 3% u poređenju s istim periodom prošle godine. EBITDA margina iznosila je 34%, dok su ukupni prihodi smanjeni za 7%, zbog pada prihoda u fiksnoj telefoniji i nepromijenjeniih prihoda u mobilnoj telefoniji.\nOdobreno 9.8 miliona eura za isplatu dividende iz neto dobiti za 2008 godinu; Odobrena pravna integracija kompanija T-Mobile Crna Gora d.o.o. i Internet Crna Gora d.o.o. u Crnogorski Telekom AD Podgorica.\nObjavljeni rezultati za drugi kvartal 2008. godine\nPrihodi T-Com-a iznosili su 18.2 miliona eura i niži su za 18.8% u poređenju sa istim periodom prošle godine. Prihodi T-Mobile Crna Gora, u drugom kvartalu 2008. su iznosili 17.1 miliona eura, što je za 4.5% manje u odnosu na isti period prošle godine.\nCrnogorski Telekom objavio rezultate za posljednji kvartal 2007. godine\nCrnogorski Telekom objavio rezultate za prvi kvartal 2008.\nOdržana Vanredna Skupština akcionara Crnogorskog Telekoma\nIzabran novi sastav Odbora direktora


Korona virus, fudbal i Srbija: Muk, ne čuje se sa tribina huk - nedostajala podrška 12. igrača - BBC News na srpskom - Dnevni list Danas\nPočetna » BBC News na srpskom » Korona virus, fudbal i Srbija: Muk, ne čuje se sa tribina huk – nedostajala podrška 12. igrača\nBBC News na srpskom03.01.2021. 12:29\nStare novine za sedenje, gromoglasno bodrenje omiljenih 11 na terenu i prepucavanje sa sudijom, navijači su 2020. godine zamenili toplinom dnevne sobe i pokretnom slikom na „kockastom ekranu“.\n„Najviše mi nedostaje podrška navijača, našeg 12. igrača koji nam daje vetar u leđa, a sem toga, na terenu se nije mnogo toga promenilo“, kaže za BBC na srpskom Aleksandar Jovanović, golman fudbalskog kluba Timok 1919 iz Zaječara.\nDve nedelje kasnije – na gradskom stadionu Čair u Nišu, Vojvodina je u finalu pobedila Partizan na penale, dok je na stadionu, prema nekim procenama. bilo između 6.000 i 8.000 navijača, uglavnom beogradskog kluba jer su Novosađani bojkotovali meč.\n„Bilo je publike, ali nije bilo tog naboja i osećaja da se za nešto boriš, bukvalno kao da je bila prijateljska utakmica“\n„Posle toga sam razmišljao – ili ne puštajte nikog, ili pustite ceo stadion jer ovako ne ide“, govori za BBC na srpskom diplomirani ekonomista Nojić.\n„Ja nisam video čoveka sa maskom, a svi su sedeli zajedno“, dodaje.\nPartizan i Crvena zvezda su 10. juna odigrali meč uz prisustvo publike – bilo je oko 16.000 navijača na stadionu crno-belih\n„Teren je otvoren sa svih strana, pa publika može da gleda utakmicu sa puta, okolnih brdašca, uz ogradu…“, osmehujući se priča Jovanović.\n„Sada bi pola grada dolazilo jer vide ljudi da je ozbiljnije – prvi smo i jurimo ulazak u viši rang“, objašnjava Jovanović, koji je u karijeri branio i u Gruziji i Bosni i Hercegovini.\n„Većina saigrača će se složiti sa mnom da prazne tribine jesu loše za sam fudbal, ali znamo i svesni smo toga da dokle god traje pandemija, ovako će biti.“\nSa druge strane, na samom terenu kontakti su „u žaru borbe“ neizbežni.\n„Što se tiče radovanja prilikom postignutog gola, ranije smo trčali da proslavimo sa navijačaima, a sada se između sebe pozdravimo, čestitamo i izgrlimo, ali nema ljubljenja“, osmehujući se dodaje 28-godišnji golman.\n„Da budem iskren, u toku igre ne razmišljam ni o čemu drugom osim o utakmici, o fudbalu, o terenu i van toga me ne ništa ne interesuje“, zaključuje Timokova jedinica.\nGorana Nojića je prethodno doneta zabrana prisustva publike na stadionima potpuno zatekla jer kao navijač koji nije propuštao ni jednu utakmicu Partizana sezonama unazad, nije mogao da „zamisli kako će sve to da izgleda“.\n„Nisam mogao da prihvatim da će tako da se završi sezona u bilo kom sportu“, priseća se on.\nSezona se završila, a Partizan je zauzeo drugo mesto Superlige – iza Crvene zvezde, da bi zatim ispao iz evropskih takmičenja, izgubivši u trećem kolu kvalifikacija za Ligu Evrope od belgijske ekipe Šarloa.\n„Tu može da stane ogroman broj ljudi, pa nastane potpuna ludnica gde niko ni ne gleda televizor, jer svi skačemo, pevamo, baklje se pale, udaraju bubnjevi“, opisuje Nojić atmosferu sa okupljanja, na kojima je bio svega nekoliko puta.\n„Čak i kada gledam derbi, pred čiji početak se godinama uvek naježim, nemam nikakav osećaj, ma kao da gledam revijalno prvenstvo.“\nNavodi da se „patetična fraza“ da se „fudbal igra zbog navijača“ tokom korone pokazazala istinitom.\n„Gledamo utakmicu i tačno se vidi da niko od nas nije euforičan – baš nas briga, ionako se ova sezona ne računa“, dodaje Nojić osmehujući se.\n„Pobedio ili izgubio, nama je taj osećaj potpuno nestao“, zaključuje Nojić.\n„Odlazak na derbi u junu bio je besmislen“\nBorisu Zastranoviću je u 2020. godini, u srpskom fudbalu najviše nedostajao „koncept odlaska na stadion“ – okupljanje pre utakmice, odlazak ka stadionu i ulazak u reku ljudi na Autokomandi.\n„Kada su velike utakmice Crvene zvezde na stadionu Rajko Mitić, nekako ceo taj dan se u gradu oseća neka specifična atmosfera na svakom ćošku“, govori 26-godišnji Zastranović za BBC na srpskom.\n„Verujem čak da bi Zvezda igrala i Ligu šampiona da je bilo navijača, jer je i igračima potpuno drugačiji osećaj kada nema publike“\n„Odlazak na derbi u onoj situaciji bio je besmislen, što se i kasnije po brojkama zaraženih ispostavilo da je bila loša odluka“, dodaje.\nKaže da je u trenutnim uslovima, preostala samo „televizija i praćenje analiza na internetu“.\n„Nezavisno od prošle godine, isključivo nas troje, četvoro gledamo utakmice, nikako u većim grupama jer se te utakmice prate s više pažnje od drugih utakmica.“\nZbog toga i ne ide na sever Marakane da navija, već na druge tribine da „aktivno isprati svaki segment igre“, pa mu zato trenutno gledanje Zvezde preko televizora, ne pada teško.\n„Drugačije je, liči na trening ili prijateljsku utakmicu i nema tih emocija, ali važno je da uopšte igramo jer to nam je ipak posao“, kaže za BBC na srpskom 31-godišnji Andreja Prokić, levo krilo Stala iz Mjeleca.\n„Ta borba nas je održala, atmosfera je bila dobra i nadali smo se, kao i navijači, da će i epidemija da prođe, pa da bude pun stadion.“\n„Žao mi je što je takva situacija i što nisam mogao da istrčim pred 30.000 ljudi na Stadionu poljske armije protiv Legije ili pred punim stadionom u Mjelecu protiv Leha“, kaže srpski internacionalac.\n„To nije zbog korone, nego je u poljskoj ligi uveden VAR koji proverava svaki gol, pa svi prvo sačekamo da vidimo da li će da nam ga priznaju ili neće“, osmehujući se objašnjava Prokić, rodom iz Topole.\n„Posle te utakmice sam nastavio da treniram normalno i od naredne je već bilo sve u redu“, priseća se Prokić.\n„Mi ne možemo ni da se slikamo sa navijačem ako nema masku.“\nVoleo bi da se situacija što pre normalizuje i da se navijači vrate na tribine, čime bi se poboljšala atmosfera na terenu, jer ona trenutno liči na „fudbal ispred zgrade gde se sve čuje“.\n„Više bi emocija bilo na utakmici – i radosti i tuge, a i mislim da bi finansijski to sigurno bilo mnogo bolje“, kaže fudbaler.


Nenadić: Polaganje notarskog ispita treba organizirati i u Federaciji BiH\nIZMJENE ZAKONA Potrebno više saradnje\nNema upražnjenih pozicija u Kantonu Sarajevo\nMinistar pravde i uprave Kantona Sarajevo Mario Nenadić je s predsjednikom Upravnog odbora Notarske komore Federacije BiH Zdenkom Puljićem, dopredsjednicom UO Sanjom Ivić i notarom sa službenim sjedištem u KS Džemaludinom Mutapčićem razgovarao o zajedničkim aktivnostima koje se poduzimaju u cilju unapređenja funkcioniranja notarske službe u KS.\nNenadić je kazao da je imenovao i 25. notara u KS, tako da je ova služba pokrivenošću i zastupljenošću u odnosu na broj stanovnika sve bliže građanima Kantona i da nema upražnjenih notarskih pozicija u Kantonu Sarajevo.\nNotarska komora KS propisana je federalnim zakonima, tako da i Ministarstvo i Notarska komora primjenjuju važeće federalne propise.\nNenadić smatra da je potrebno više saradnje i koordinacije aktivnosti da bi se na nivou FBiH napravile neophodne izmjene Federalnog zakona o notarima.\n- Poseban je problem primjene važećih propisa o određenim pitanjima koja su danas u nadležnosti notara, a ne uređuju se Zakonom o notarima nego drugim federalnim propisima, poput Zakona o stvarnim pravima, zakona koji uređuju statusna pitanja građana u FBiH, pa time i u KS - obrazložio je ministar.\nNenadić je mišljenja da Notarska komora s Federalnim ministarstvom pravde treba organizirati polaganje notarskih ispita u FBiH, odnosno u KS, da se ne bi dešavalo da se notarski ispiti posljednjih godina organiziraju samo u Republici Srpskoj, što je neprihvatljivo iz razloga što je notarijat organiziran na entitetskom nivou, zbog čega i Federacija treba organizirati ove ispite.\nPredstavnici Komore su skrenuli pažnju ministru na određene probleme vezane za odluke Ustavnog suda kada se radi o nadležnostima notara i advokata u KS.\nMinistar Nenadić je upozorio Notarsku komoru da, u skladu s njegovim ovlaštenjima i odgovornostima, ima određeni broj prijava protiv notara u KS i zatražio je brži protok informacija kako o zahtjevima za pokretanje disciplinskih postupaka tako i o provedbi određenih odredbi iz Zakona o krivičnom postupku i Krivičnog zakona FBiH, kada se radi o određenim krivičnim postupcima protiv notara u KS, saopćeno je iz Pres-službe KS.\nNotari KS FBiH Ministar pravde i uprave KS Notarska komora\nOvo je jedanaest najboljih koji su igrali za Palermo, klub koji je danas ugašen\nI Amerika izrazila žaljenje: Podržavamo predanost Sjeverne Makedonije i Albanije na EU putu\nNeredi u Kataloniji se ne smiruju: Vatra na ulicama, demonstranti se sukobe s policijom\nAljaska: Avion iskliznuo sa piste, jedna osoba poginula\nNovi detalji ubistva: Svađa eskalirala nakon što su saznali da se obojica viđaju s istom djevojkom


Skandal: Dvostruki špijun ukrao strogo čuvani dokument sa imenima 3.500 agenata Nemačke obaveštajne službe! | Vestinet.rs\nPočetna SVET\tSkandal: Dvostruki špijun ukrao strogo čuvani dokument sa imenima 3.500 agenata Nemačke obaveštajne službe!\nSkandal: Dvostruki špijun ukrao strogo čuvani dokument sa imenima 3.500 agenata Nemačke obaveštajne službe!\nSAD: U okolini San Francuska uhapšen kineski špijun\nIzlečite svoju kičmu: Samo 5 minuta ovih vežbi dnevno, učiniće čuda! – VIDEO\nRat u Belgiji: Policija u sukobu sa teroristima!


RTS :: Predloženi sastav nove Vlade\nPolitika Predloženi sastav nove Vlade\nčetvrtak, 26. jul 2012, 22:17 -> 10:48\nU novoj vladi prema predlogu vladajuće koalicije biće 17 resora i 19 članova kabineta. Vlada će imati četiri potpredsednika.\nU novoj vladi Srbije biće 19 članova i ukupno 17 resora. Posebne kancelarije biće formirane za Kosovo i Metohiju, ljudska i manjinska prava, dijasporu i verske zajednice. Za predsednika Vlade Republike Srbije predložen je lider SPS-a Ivica Dačić, koji će obavljati i funkciju ministra unutrašnjih poslova.\nPrvi potpredsednik Vučić će biti i ministar odbrane, Ljajić ministar za unutrašnju i spoljnu trgovinu i telekomunikacije, a Jovan Krkobabić ministar rada, zapošljavanja i socijalne politike.\nSNS je za ministra spoljnih poslova predložila državnog sekretara u Ministarstvu spoljnih poslova Ivana Mrkića, za ministra poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Gorana Kneževića, a za ministra energetike, razvoja i zaštite životne sredine Zoranu Mihajlović.\nNikola Selaković je kandidat SNS-a za ministra pravde i državne uprave, Bratislav Petković kandidat za ministra kulture i informisanja, Milan Bačević za ministra prirodnih resursa, rudarstva i prostornog planiranja, dok je šahistkinja Alisa Marić kandidat za ministra omladine i sporta.\nSPS je predložio da kandidat te stranke za ministra prosvete, nauke i tehnološkog razvoja bude Žarko Obradović, ministar saobraćaja Milutin Mrkonjić, a ministar zdravlja Slavica Đukić Dejanović.\nLider Nove Srbije Velimir Ilić, koji je na izborima nastupio na listi koju je predvodio SNS, kandidat je za ministra građevinarstva i urbanizma, dok će lider SDA Sulejman Ugljanin biti ministar bez portfelja.\n(četvrtak, 02. avg 2012, 19:03) - anonymous [neregistrovani]\nминистар без портфеља је функционер у влади који нема никакво задужење у влади али мора због политике да постоји и такав вид министровања.\n(petak, 27. jul 2012, 09:42) - anonymous [neregistrovani]\nnam je Bog u pomoć...\n(petak, 27. jul 2012, 08:50) - anonymous [neregistrovani]\nigra reci i brojeva\nobjektivno, ova vlada ima isti broj clanova kao i prethodna. samo za dva ministra moralo je da se nadje obrnuto resenje: mrka i ilic moraju da budu ministri za istu stvar, ali u razlicitim miistarstvima. dalje, spajanjem ministarstava u jedno, kao npr u slucaju ljajica, resor postaje skup vise prethodno postojecih ministarstava, sto znaci isto toliko velika ekipa, ako ne i veca, kao i do sada. skupa vlada, ponovo!\n(petak, 27. jul 2012, 08:15) - anonymous [neregistrovani]\nGde su ukljucena\nsocijalna pitanja, cime se do sada bavio gospodin Ljaic?\n(petak, 27. jul 2012, 04:14) - anonymous [neregistrovani]\nKako ce Bratislav Petkovic da bude ministar za Dijasporu i kulturu, kada jos nije platio taksu koja se procenjuje na desetine hiljada evra?!Gde je tu pravda, pleni se ljudima imovina za dugove od 1500 dinara, a ovamo...\n(petak, 27. jul 2012, 01:51) - anonymous [neregistrovani]\nSta znaci ovo "ministar bez portfelja"?


Dom zdravlja Doboj | Grad Doboj\nU periodu od 1967. do 1984. Dom zdravlja funkcioniše u okviru združene zdravstvene organizacije „Regionalni medicinski centar 23 avgust“ Doboj, u okviru koga su bili još Regionalna bolnica Doboj, Regionalni zavod za zdravstvenu zaštitu i Apoteka Doboj.\nU periodu od 1992. do 1995. godine ustanova je funkcionisala prilagođeno ratnim uslovima i iz tog perioda izašla sa značajnim oštećenjima objekata i medicinske opreme, kao i odlivom kadra, posebno visokostručnog. Sanacija štete započeta je već krajem 1995. saradnjom sa prvim međunarodnim organizacijama tako da je vraćanje većine službi u funkciju urađeno tokom 1997. godine.\nUstanova se vrlo rano opredijelila za uključivanje u reformu, već od 1997. godine u okviru koje je realizovano niz projekata vezanih za mentalno zdravlje, porodičnu medicinu, stručno usavršavanje kadrova, rekonstrukciju i opremanje. Najznačajniji rezultati su formiranje Centra za mentalno zdravlje 1999. godine, Službe porodične medicine, niz završenih stručnih usavršavanja zaposlenih iz različitih oblasti, status obrazovne ustanove.


Насловна Инфо Општинске вести Dodeljeni paketi građevinskog materijala izbeglicama\nBAČKA PALANKA: Svečano potpisivanje ugovora između Opštine Bačka Palanka i korisnika sredstava namenjenih za poboljšanje uslova stanovanja porodica izbeglica upriličeno je danas (19.07.) u maloj sali Skupštine opštine Bačka Palanka.\nPredmet Ugovora je dodela građevinskog materijala za popravku ili adaptaciju seoske kuće sa okućnicom za porodična domaćinstva koja su bila korisnici Programa kupovine seoskih domaćinstava iz sredstava budžeta Republike Srbije i Atonomne Pokrajine Vojvodine.\nPredsednik opštine Bačka Palanka Branislav Šušnica rekao je da su danas potpisani ugovori kroz dva programa koji se finansiraju iz budžeta Republike Srbije – prvi program je pet paketa građevinskog materijala u vrednosti od 550.000 dinara i drugi program su tri paketa građevinskog materijala u vrednosti od 200.000 dinara koji je vezan za one koji su bili korisnici programa kupovine seoskih kuća.\n„Ono što nas očekuje je završetak 16 stambenih jedinica na Sinaju, kao i 12 stambenih jedinica koji će se obezbediti onima koji su ostali „ispod crte“. Do sad je podeljeno 26 seoskih kuća sa okućnicom u vrednosti od 9.500 EUR, kao i 26 malih grantova u vrednosti od 1.500 EUR. Takođe, iz budžeta Republike Srbije obezbeđeno je 23 paketa građevinskog materijala čija je vrednost 9.000 EUR“, istakao je Šušnica.\nJedan od korisnika, Goran Rujević koji dobio je paket u vrednosti od 550.000 dinara kaže da je u Bačku Palanku kao izbeglica stigao pre 25 godina.\n„Bilo je teško, ali ova pomoć meni i mojoj porodici nam puno znači“, rekao je on.\nU Programu za dodelu sredstava namenjenih poboljšanju uslova stanovanja izbeglica kroz nabavku građevinskog materijala, učešće uzima i Opština Bačka Palanka.\npaketi građevinskog materijala za izbeglice\nПретходни текст: Troje povređenih u saobraćajnoj nesreći, automobil uleteo u kafić\nСледећи текстUspešni mladi sportisti: STRAHINJA STEFANOVIĆ (VIDEO)


U subotu, 16. aprila biće ponovljeni izbori na 54 biračka mesta za izbor narodnih poslanika i na 35 biračkih mesta za izbor predsednika Republike. Izborna tišina, uoči ponovljenih izbora, počela […]\nIpsos i CeSID objavili su najnovije preliminarne rezultate izbora u Beogradu, prema kojima SNS i SPS zajedno trenutno imaju blagu većinu od ukupno 56 mandata od 110 mesta u Skupštini […]\nPredsednik Rusije Vladimir Putin čestitao je predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću pobedu na izborima. Predsednik Rusije je napomenuo da rezultati glasanja potvrđuju široku podršku građana Srbije kursu Aleksandra Vučića, „u cilju […]\nSrpski političar, bivši lider Demokratske stranke i bivši ministar odbrane u Vladi Srbije Dragan Šutanovac oglasio se na svom zvaničnom tviter profilu povodom ubedljive pobede Aleksandra Vučića na izborima koji […]\nMarketinška agencija za istraživanje javnog mnjenja “Ipsos” objavila je konačnu procenu rezultata predsedničkih i parlamentarnih izbora koji će biti održani 3. aprila 2022. godine. Prema procenama Ipsosa za parlamentarne izbore, […]\nU Srbiji u ponoć počinje izborna tišina uoči parlamentarnih, predsedničkih i lokalnih izbora i trajaće do nedelje 3. aprila u 20 sati, kada se i zatvaraju biračka mesta. Zabrana obavljanja […]\nU nedelju, trećeg aprila, održavaju se izbori u Srbiji, a više od 1.000 javnih ličnosti podržalo je Vučića. Na spisku se nalaze profesori univerziteta, akademici, ugledni pisci, reditelji i najuspešniji […]