METALAC SLOMIO I "KRSTAŠE" NA KORAK JE DO TITULE\nMETALAC SLOMIO I "KRSTAŠE" NA KORAK JE DO TITULE\tFeatured\nsubota, 30 mart 2019 21:23\nMetalac je zabeležio očekivano ubedljiv, šesti trijumf u sezoni, ovoga puta protiv beogradskog Radničkog 14:2 u Valjevu u 7.kolu Bokserske lige Srbije.\nMeč na Studentu pred oko 500 gledalaca obeležen je ekspresnim pobedama, nokautom na nogama, sms porukama, ponudama da najbolji za par hiljadarki pređu u redove rivala, greskom organizatora da meč zakaže u pogrešno vreme. Leka Marković nije izgubio meč, ali i sudije nisu bezgrešne, živi su ljudi. Novi trijumf potvrda je odlučnosti svih u klubu da Metalac ovog proleća postane šampion države u boksu.\nJanjić je posle kraćeg zagrevanja pokazao karakter šampiona, po dogovoru ekspresno počistio rivala Veljovića.Gledaoci su uživali u najatraktivnijem suđenju večeri Amele Melegi.\nGavrilović nije briljirao ali je sudijskom odlukom 2:1 pobedio ni malo naivnog borca Cvetanovića.\nGrmuša je zgromio Magovca za nepuna dva minuta i potvrdio reprezentativne vrednosti.\nVelteraš Nikola Živanović je nadvisio u sve tri runde novajliju u ekipi Radničkog, Almira Memića.\nJoš uvek sa rovitom arkadom reprezentativac Leka Marković je jednoglasnom odlukom sudija(?!) izgubio od Nikole Jovanovića, nekada juniorskog prvaka Evrope.\nOdluka je izazvala burnu reakciju publike, pa je usledio 10-o minutni prekid, jer je u sudijski prostor pored panoa ispred publike pala plastična stolica.\nMeč je ubrzo nastavljen novim trijumfom sada je već jasno zašto ljubimca valjevske publike Milosava Savića.\nGromovitim udarcima valjevski borac u poluteškoj kategoriji je za tili čas razbio odbranu još jednog novajlije u redovima "krstaša" Miladina Kostića, do te uzdrmanog da mu je sudija zabranio da nastavi meč i spasao ga teškog nokauta.\nGeard Ajetović je poput Janjića i Savića ekspresno okončao borbu sa Alenom Mašovićem, koji je nastupio umesto Vlahovića.\nTačku na ubedljivih 14:2 za i dalje lidersku poziciju Metalca stavio je Mića Stanković. Boksovao je u drugoj brzini, taman koliko treba protiv Koste Božovića za overu i dalje liderske pozicije valjevskog tima.\nMetalac je večeras ponovo kompletirao tim, moćan da u poslednja tri kola šampionata pobedi na gostovanjima u Kragujevcu i Nišu, i naravno Vojvodinu u Valjevu.\nSms poruke, ponude, ucene i pretnje pojedinim bokserima, su dobro poznat rukopis, ali su samo još više očvrsle valjevski tim, sada još istrajniji da zajedništom i izgaranjem na ringu donese prvu titulu Valjevu u ekipnim sportovima, svidelo se to nekome ili ne.\nU maloj grupi entuzijasta što vode klub, bokseri su prepoznali časne i odgovorne ljude spremne da ispoštuju dogovor i datu reč, ali da i na svakom koraku stanu u odbranu integriteta i časti ove divne družine matadora ringa, koju bi poželeo svaki Grad da ima u svojoj sredini.


On je kazao da je „zahtjev za širokim političkim konsenzusom oko imenovanja članova Tužilačkog savjeta, koji je ključan za sprečavanje politizacije savjeta i neprimjereni politički uticaj na njega, decidno naveden u posljednjem izvještaju Evropske komisije za Crnu Goru“\nPoslanik Socijaldemokrata (SD), Boris Mugoša saopštio je danas da njegov „amandman na Predlog Deklaracije i preporuka Parlamentarnog odbora za stabilizaciju i pridruživanje Evropske unije i Crne Gore, kojim se poziva na široki politički konsenzus oko imenovanja članova Tužilačkog savjeta, koji je ključan za sprečavanje politizacije savjeta i neprimjereni politički uticaj na njega, nije podržan od strane poslanika parlamentarne većine koji su članovi Parlamentarnog odbora za stabilizaciju i pridruživanje“, saopšteno je danas iz SD.\n„Za razliku od poslanika parlamentarne većine u našem parlamentu, poslanici Evropskog parlamenta koji su članovi Parlamentarnog odbora za stabilizaciju i pridruživanje navedeni amandman gotovo jednoglasno podržali. Međutim, zbog izostanka podrške amandmana od strane poslanika parlamentarne većine oni se neće naći u tekstu zajedničke Deklaracije i preporuka“, istakao je Mugoša.\nOn je dodao da je „zahtjev za širokim političkim konsenzusom oko imenovanja članova Tužilačkog savjeta, koji je ključan za sprečavanje politizacije savjeta i neprimjereni politički uticaj na njega, decidno naveden u posljednjem izvještaju Evropske komisije za Crnu Goru“.\n„Toliko o privrženosti određenih konstituenata parlamentarne većine EU integracijama. Izgleda da su evropski parlamentarci privrženiji evropskoj perspektivi Crne Gore od naših. Bez obzira na sve, još jednom pozivam sve političke subjekte, koji suštinski a ne deklarativno žele ulazak Crne Gore u Evropsku uniju, na dijalog i dogovor oko imenovanja članova Tužilačkog savjeta“, kazao je Mugoša. Poslanik SD je rekao da se identična situacija dogodila i kada je u pitanju njegov amandman „u kojem se izražava zabrinutost zbog epidemiološke situacije, ukazuje na potrebu da visoki funkcioneri primjerom pokažu važnost vakcinacije i poštovanja epidemioloških mjera i pozivaju nadležni da intenziviraju kampanju za imunizaciju, sa posebnim fokusom na mlade“.\nIz SD su kazali da je „navedeni amandman dobio gotovo jednoglasnu podršku poslanika Evropskog parlamenta ali nije dobio podršku poslanika parlamentarne većine u Skupštini Crne Gore“.\n„Zahvaljujem se poslanicima Evropskog parlamenta koji su pored navedenih, podržali i druge amandmane koje sam predložio a koji nažalost nisu dobili podršku poslanika parlamentarne većine. U pitanju su bili amandmani koji se odnose na činjenicu da su neslaganja izvršne i zakonodavne vlasti usporila reformski rad, kao i amandman kojim se Odbor za sveobuhvatnu izbornu reformu podstiče da kroz međupartijski konsenzus ispuni svoje zadatke“, zaključio je Mugoša.


Jovanović predsednici Opštine: IZDALI STE VOŽDOVČANE - Природа и екологија - Живе Речи Утехе\nМарт 22 in Природа и екологија\nKratki horor video: Kako je nestao drvored u Crnotravskoj\n„Lična istina je jedinstven doživljaj sopstvene ličnosti, sveta, drugih ljudi, odnosno neiskrivljen lični doživljaj stvarnosti. Zadatak svakog čoveka je da otkrije kako funkcioniše život da bi bio spremniji i odgovorniji da se u njemu snalazi. Od rođenja nas uče tome kako funkcioniše život, ali u tom procesu primamo i mnogo lažnih informacija koje usvajamo i orijentišemo se prema njima. Primamo lažne informacije, ili ih stvaramo sami, zbog nezrelosti našeg racia da adekvatno obradi informacije koje dobija. To su informacije o tome kakvi smo mi, kako funkcionišu međuljudski odnosi, kako možemo uspeti u zadovoljavanju osnovnih psiholoških potreba, šta se može očekivati od života...\nTa saznanja primamo od osoba koje i same imaju puno neistinitih informacija u svom sistemu uverenja. Svaka lažna informacija vezana za neki bitan aspekt života koja je usvojena kao uverenje, vodi do neuspeha u toj oblasti života. Dokle god opstaju nezadovoljavajući stvarni uslovi života, oni zahtevaju iluzije da bi bili podnošljivi. Nasuprot tome, što više čovek preobražava svoje stvarno postojanje u onakvo koje pogoduje obogaćivanju života, tim pre može da podnese istinu. Čovekova snaga leži u njegovoj sposobnosti da zna šta je stvarno, kako bi izmenio tu stvarnost u skladu sa svojim potrebama.“


Sa 18 kaznenih poena vozač ostaje bez dozvole\nUvođenje kaznenih poena za vozače koji ne poštuju propise i pravila saobraćaja možda je i najznačajnija novina u novom zakonu o bezbednosti o saobraćaju. Sistem kaznenih bodova u kombinaciji sa novčanim i zatvorskim kaznama trebalo bi značajno da smanji broj saobraćajnih nesreća, kao i materijalnu štetu, koja prema nekim istraživanjima iznosi 60 milijardi dinara godišnje (900 miliona dolara).\nBEOGRAD - Uvođenje kaznenih poena za vozače koji ne poštuju propise i pravila saobraćaja možda je i najznačajnija novina u novom zakonu o bezbednosti o saobraćaju. Sistem kaznenih bodova u kombinaciji sa novčanim i zatvorskim kaznama trebalo bi značajno da smanji broj saobraćajnih nesreća, kao i materijalnu štetu, koja prema nekim istraživanjima iznosi 60 milijardi dinara godišnje (900 miliona dolara).\n- Kazneni poeni primenjuju se u mnogim razvijenim evropskim zemljama. Mi smo preuzeli sistem iz nemačkog zakona gde se negativni poeni koriste već 50 godina, ali smo ih prilagodili našim uslovima - kaže za „Blic” Dragan Jovanović, pomoćnik ministra za infrastrukturu, jedan od autora zakona.\nMaksimalan broj negativnih poena koje vozač može da sakupi je 18. Nakon toga vozač gubi dozvolu, a da bi je ponovo dobio mora da plati sve novčane kazne za prekršaje koje je počinio, mora da ide na lekarski pregled, pohađa seminar i položi ispit iz unapređenja znanja iz bezbednosti saobraćaja.\n- Tri meseca nakon svega toga moći će ponovo da dobije dozvolu. Negativni poeni za saobraćajne prekršaje poništavaju se posle dve godine. U evidenciji vozača, međutim, ostaju oni kazneni bodovi koje je dobio u međuvremenu - objašnjava sagovornik „Blica” iz saobraćajne policije.\nPrema rečima Dragana Jovanovića, vozačima koji su privremeno ostali bez dozvole zbog 18 negativnih bodova, prag do novog gubitka dozvole smanjen je za tri boda.\n- To znači da će svako kome je već oduzimana dozvola zbog sakupljenih 18 bodova, sledeći put izgubiti dozvolu ako sakupi 15. Ako neki vozač načini toliko prekršaja da sakupi 15 bodova, sledeće oduzimanje je na 12, pa na 9... - objašnjava Jovanović.\nU ranijim nacrtima Zakona postojala je mogućnost trajnog gubitka vozačke dozvole, bez prava ponovnog polaganja. Za vozače koji sakupe osam kaznenih poena bio je predviđen obavezan razgovor sa nadležnima o prekršajima koje je napravio, pohađanje seminara, kao i prvo oduzimanje dozvole kada se sakupi 14 kaznenih bodova. Od ovih propisa se odustalo.\nDragan Jovanović kaže da ove odredbe nisu ušle u predlog zakona jer je za to potrebna velika administracija.\n- Te odredbe imaju dobar preventivni karakter i moguće je postanu sastavni deo zakona putem izmena i dopuna, kada se za to steknu uslovi - navodi Jovanović.\n*sutra: obaveze putara


SZO: Od raka će oboleti čak 25 miliona\nSvetski dan borbe protiv raka: Razotkrijmo zablude\nJedna od najrasprostranjenijih zabluda o raku je da ova bolest nema nikakve znakove i simptome, upozorili su danas stručnjaci povodom Svetskog dana borbe protiv raka, 4. februara.\nMnogi ljudi ljubimca smatraju članom porodice s kojim je zabavno družiti se i koji pozitivno utiče na naše raspoloženje. Međutim, ljubimci imaju još jedan pozitivan uticaj na naše živote - doprinose našem zdravlju i pomažu nam da živimo duže.\nUprkos svim prognozama - pobedila rak, pobedila život\nAleksandra Matić imala je samo 22 godine kada joj je dijagnostikovan rak jajnika. Sada ima 25 i kako kaže opaku bolest je pobedila nakon teške borbe. Bori se i danas, ali sa predrasudama, zbog čega je i odlučila da svoju pobedu podeli sa čitaocima kroz knjigu "Ponovo rođena".


Pred stanovnicima Konjica još jedna duga i neizvjesna noć (VIDEO) - PORTAL REVIJE FOKUS\nPred stanovnicima Konjica još jedna duga i neizvjesna noć (VIDEO)\nReporterka N1 Adisa Imamović izvještava da se borba sa poplavama u Konjicu i okolnim mjestima nastavlja i večeras. Pred stanovnicima je još jedna duga i nezvjesna noć, građani su na mjestima gdje voda probija počeli sa postavljanjem nasipa\nDuga i neizvjesna noć je pred stanovnicima naselja koje su pogodile poplave.\nReporterka N1 Adisa Imamović izvještava da se borba sa poplavama u Konjicu i okolnim mjestima nastavlja i večeras. Pred stanovnicima je još jedna duga i nezvjesna noć, građani su na mjestima gdje voda probija počeli sa postavljanjem nasipa.\nPodsjetimo, brojna mjesta u okolini Konjica kao i u samom gradu poplavljena su zbog nezapamćeno visokog vodostaja rijeke Neretve.\nPripreme za neizvjesnu noć #Neretva #Konjic @N1infoSA pic.twitter.com/lyRH9fc0s5\n— Adisa Imamović (@adisa_imamovic) November 5, 2021\nPrethodna priča Besana noć pred brojnim stanovnicima BiH: Apokaliptične scene iz Rajlovca, sve je potopljeno (VIDEO)\nSledeća priča Snimci iz vazduha pokazuju razmjere poplava u Kantonu Sarajevo


Biznis plan | Studenti.rs\nDodao: micacure dana 03/1/19 • Svrstano u: Ekonomija,Seminarski radovi\nIme predmeta: Ekonomika poslovanja • Ime profesora: - • Školska godina: 2017 •\nZemlja:Srbija • Grad: Čačak • Institucija: Visoka poslovna škola strukovnih studija u Čačku\nBiznis (poslovni) plan jeste svaki dokument koji sadrži najbitnije informacije o planiranim poslovnim aktivnostima i finansijskim efektima istih tih aktivnosti, što će reći da jedan dokument definišemo kao poslovni plan ako su u njemu sadržane buduće poslovne aktivnosti. Biznis plan je zapravo napisani rezime prošlih, sadašnjih i budućih aktivnosti preduzeća-preduzetnika, odnosno najefikasniji način da iz prošlosti (sadašnjosti) stignemo u budućnost. Biznis planovi se vrlo često ili bolje rečeno, obično, poistovećuju sa novim investicionim ulaganjima.\nCiklus razvoja jednog investicionog projekta sastoji se od predinvesticionog perioda, perioda investiranja, i radnog perioda. U predinvesticionom periodu celokupna aktivnost odvija se kroz nekoliko faza, izradom odgovarajućih studija: opportunity study (studija mogućnosti), pre-feasibility study (prethodna studija opravdanosti – predstudija izvodljivosti), i feasibility study (studija opravdanosti-studija izvodljivosti). Period investiranja karakteriše izrada investiciono-tehničke dokumentacije, izbor izvođača radova, gradnja, montaža opreme, ostali investicioni zahvati, osposobljavanja kadrova, puštanje kapaciteta u rad. U radnom periodu do izražaja dolazi korišćenje instaliranih kapaciteta i ostvarenje proizvodnih i finansijskih rezultata. Poslovni efekti koji se postižu u ovom periodu ukazuju na profitabilnost projekta i opravdanost investiranja.\nBiznis (poslovni) plan je značajan univerzalni dokumenat koji se izrađuje u predinvesticionom periodu i prethodi studiji izvodljivosti. To je dokumenat koji detaljno opisuje i analizira predstojeći preduzetnički projekat i procenjuje ekonomsku i finansijsku dimenziju kako bi se razumela izvodljivost i profitabilnost aktivnosti koje se planiraju. To je vrsta elaborata kojim se potencijalnim finansijerima predstavlja namera da se realizuje određeni poslovni poduhvat. On se ne odnosi na preduzeće već na sasvim konkretnu operaciju.\nRazlozi za pisanje biznis plana mogu se posmatrati iz ugla budućeg preduzetnika i potencijalnog investitora. Zbog toga se može zaključiti da biznis plan ima internu i eksternu namenu. S obzirom na to da je značajan za širok krug korisnika, sadržina i fokus biznis plana moraju biti prilagođeni specifičnim očekivanjima i zahtevima ovih korisnika i to tako da se probaju zadovoljiti zahtevi i potrebe svih korisnika. Nezavisno od toga ko je korisnik informacija, kada se izrađuje biznis plan moraju se uvažiti bar naredne tri perspektive: perspektiva preduzetnika, tržišna perspektiva i perspektiva investitora. Pored toga da bi izrađeni biznis plan bio kvalitetan on mora biti razumljiv, relevantan, oprezan i pouzdan.\nNaučno je utvrđeno i praktično dokazano da svaki preduzetnički projekat treba prvo pažljivo koncipirati (osmisliti) a zatim ga što objektivnije planirati, ukoliko se teži njegovoj efikasnoj i efektivnoj realizaciji. Ukoliko krajnji rezultat koncipiranja bude pozitivan, preduzetnik može pristupiti planiranju svog biznisa i obezbeđivanju materijalnih, kadrovskih, legalizacionih i drugih uslova za njegovu realizaciju, a ukoliko se pokaže da je odabrana poslovna ideja neizvodljiva ili tržišno neefektivna preduzetnik se blagovremeno odvraća od daljih ulaganja.\nKljučne reči: biznis\nEkonomske funkcije države\nZakon o dobrovoljnim penzionim fondovima\nŠUMSKA VEGETACIJA SRBIJE\nOmbudsman u BiH


Time æe SZP svojim korisnicima omoguæiti korišæenje dela luèkih kapaciteta u Hrvatskoj.\nOvog vikenda u Rijeci tim povodom boravila je troèlana delegacija iz Srbije koju su èinili direktor Uprave za slobodne zone pri Ministarstvu finansija Milan Ristiæ, rukovodilac sektora marketinga Slobodne zone Pirot Aleksandar Simonoviæ i direktor SZP i predsednik Privredne komore Niškog regiona Dragan Kostiæ.\nKako je Tanjugu Kostiæ, iako Pirot i Rijeku deli oko 800 kilometara, to nije prepreka za saradnju SZP, Luke Rijeka, ali i Industrijske zone Kukuljanovo.\n"Povezivanje SZP, Koridora 10 sa Lukom Rijeka je od velike važnosti, naroèito za korisnike koji investiraju u SZP. Posebno iz razloga što imamo u planu da u Pirotu izgradimo multimodalni logistièki terminal koji æe predstavljati pravu prekretnicu u razvoju SZP i uopšte celog našeg kraja", kaže Kostiæ.\nPoseta delegacije iz Pirota izazvala je veliko interesovanje hrvatskih medija, a "Veèernji list" u svom internet izdanju piše da je SZP jedna od najuspešnijih slobodnih zona na svetu, u kojoj radi veliki broj poznatih firmi koje koriste brojne pogodnosti poslovanja u okviru SZP, poput osloboðenja od plaæanja poreza, carine i drugih lokalnih dažbina.\n"Prošle godine SZP ostvarila je promet od 520 miliona evra, a upravo sada je u toku investicija u proširenje proizvodnih pogona kompanije 'Mišlen Tigar tajers' od preko 200 miliona evra", piše "Veèernji list".


ZA PREDSTOJEĆE PRAZNIKE ĐAČKI RASPUST I NERADNI DANI - InfoMedia Plus\nZA PREDSTOJEĆE PRAZNIKE ĐAČKI RASPUST I NERADNI DANI\nPravoslavni vernici u Srbiji imaće za uskršnje i prvomajske praznike pet neradnih dana. Ukoliko su zaposleni to znači da na posao neće ići od petka, 30. aprila do srede, 4. maja, odlučeno je u Ministarstvu za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja.\nOve godine praznik rada pada u subotu, a Vaskrs se proslavlja u nedelju, 2. maja.\nZa đake uskršnji raspust počinje 30. aprila\nĐaci će takođe oko Uskrsa imati mali raspust. Prema kalendaru Ministarstva prosvete, prolećni odmor za đake počinje 30. aprila i završava se 9. maja.\nInače, u 2021. godini postoji zvanično 13 dana koji se praznuju neradno, ali će se zbog situacija kao što je ova sa prvomajskim i uskršnjim praznicima, ipak odmarati samo deset, jer su neki od njih za vreme vikenda.\nMETEOROLOZI KAŽU DA NAS OČEKUJE TOPLA JESEN


Dijaspora u prošlosti i sadašnjosti (121): Dijaspora Crne Gore – pregled po zemljama (Sjedinjene Američke Države) - PORTAL REVIJE FOKUS\nDijaspora u prošlosti i sadašnjosti (121): Dijaspora Crne Gore – pregled po zemljama (Sjedinjene Američke Države)\nApril 27, 2022 NY\tNo Comments\nNa području SAD djeluje više udruženja u kojima se naša dijaspora okuplja: „Fondacija za Gusinje“, „Udruženje Euro Gusinje“, „Bošnjački savez Crne Gore u Njujorku“, „Fondacija Petnjica – Bihor“, „Bošnjački Islamski centar“, „Montenegro golf klub Njujork“, „Udruženje 21. maj Njujork“, „Montenegro Association of New York“, „Rumija“ Njujork, Kulturni centar „Rumija“ u Čikagu, „USA Montenegro Global – Indijana“, „Florida“, Udruženje u San Francisku\nProcjenjuje se da u Sjedinjenim Američkim Državama danas živi i radi i do 70 hiljada iseljenika porijeklom iz Crne Gore. Većina vodi porijeklo iz Plava, Gusinja, Rožaja, Berana, Bijelog Polja, Bara, Ulcinja i Podgorice, ali tu nije uključena stara emigracija s početka 20. vijeka koja je na žalost već naturalizovana.\nDonatorsko veče Fondacije Gusinje iz Njujorka, 2018. godina\nNaša dijaspora je danas uglavnom koncentrisana u velikim industrijskim centrima – Njujorku, Čikagu, Detroitu, San Francisku, a ona starija u Pitsburgu, Klivlendu, Bjutu i dr.\nNa području SAD djeluje više udruženja u kojima se naša dijaspora okuplja: „Fondacija za Gusinje“, „Udruženje Euro Gusinje“, „Bošnjački savez Crne Gore u Njujorku“, „Fondacija Petnjica – Bihor“, „Bošnjački Islamski centar“, „Montenegro golf klub Njujork“, „Udruženje 21. maj Njujork“, „Montenegro Association of New York“, „Rumija“ Njujork, Kulturni centar „Rumija“ u Čikagu, „USA Montenegro Global – Indijana“, „Florida“, Udruženje u San Francisku.\nNa području Njujorka djeluju naša najaktivnija i najbrojnija udruženja, dok su udruženja u ostalim djelovima ove zemlje, izuzev KC „Rumija“ iz Čikaga, u ovom trenutku prilično neaktivna.\nDelegacija Crne Gore sa predstavnicima Fondacije Gusinje, Njujork, 2019. godine\nKulturni centar „Rumija“ iz Čikaga najstarije je udruženje naših iseljenika na teritoriji SAD-a. Okuplja uglavnom Barane, a članstvo čini preko 150 porodica iz ovog kraja koje žive i rade u Čikagu.\nDonacija Montenegro golf kluba iz Njujorka, 2018. godina\nImaju svoje reprezentativne prostorije u kojima organizuju susrete, nastavu za djecu, humanitarne akcije po kojima je ovo udruženje izuzetno poznato, susrete sa zvaničnicima, a od nedavno u prostorijama KC „Rumija“ smješten je i počasni konzulat Crne Gore u Čikagu.\nSa otvaranja prostorija počasnog konzulata Crne Gore u Ilinoisu, Kulturni centar „Rumija“, Čikago\nTakođe treba pomenuti izuzetne aktivnosti i realizovane projekte „Fondacije Gusinje“ i „Euro Gusinja“, uglavnom usmjerene na pomoć i razvoj Gusinja, ali ova udruženja, pogotovo „Fondacija Gusinje“, svojom organizacijom i aktivnostima koje realizuju, daleko prevazilaze tipična zavičajna udruženja i imaju širi, državni značaj.\nHumanitarni golf-turnir u Hunter Memorial Golf Courseu u Konektikatu povodom Dana nezavisnosti\nU posljednje vrijeme svojim aktivnostima i humanitarnim akcijama koje realizuje ističe se i udruženje „Montenegro golf klub Njujork“, ali i klub „Primorje“ i Bošnjački savez Crne Gore u Njujorku.\nDirektor Uprave za dijasporu Predrag Mitrović, Direktor Zavoda za zapošljavanje Suljo Mustafić, predsjednik Opštine Bar Dušan Raičević, generalni konzul Crne Gore u Njujorku Željko Stamatović i pomoćnica direktora Uprave za dijasporu Elvira Bekteši u posjeti Kulturnom centru „Rumija“ u Čikagu\nU dijelu aktivnosti koje sprovodi naša dijaspora u Sjedinjenim Američkim Državama posebno treba istaći jedan od rijetkih kvalitetnih medija naše dijaspore u ovoj zemlji. Portal Revije Fokus (http://fokuspress.com/.) svojom uređivačkom politikom i tekstovima koje objavljuje pokriva kompletnu našu dijasporu, a prati i druge teme iz kulturnog, društvenog i političkog života Crne Gore.\nPredsjednik Skupštine Crne Gore Ivan Brajović sa našim iseljenicima u SAD\nUprava za dijasporu je od svog osnivanja tri puta posjetila našu dijasporu u SAD-u, što je izuzetno uticalo na kvalitet veza i saradnje koji Uprava danas ima sa ovim dijelom našeg iseljeništva. Razgovore sa dijasporom redovno njeguju i crnogorski zvaničnici u okviru službenih posjeta ovoj zemlji.\nSastanak direktora Uprave za dijasporu Predraga Mitrovića i gradonačelnika Podgorice Ivana Vukovića sa predstavnicima naših udruženja u Njujorku 2018.\nPredstavnici dijaspore tradicionalno prisustvuju i obraćanju predsjednika Crne Gore Generalnoj skupštini Ujedinjenih nacija.\nU dijelu organizovanih formi djelovanja naše dijaspore u SAD-u treba pomenuti i rad i aktivnosti udruženja Crnogorska Asocijacija Amerike, Udruženja „Montenegro“ iz San Franciska i Crnogorskog nezavisnog kulturnog centra Njujork, čije su progresivne ideje i uz njih vezane aktivnosti, devedesetih godina prošlog vijeka, jednako kao i u predreferendumskom periodu, bile od izuzetnog značaja ne samo za našu dijasporu već i za državu Crnu Goru.\nGlavna fotografija: Posjeta Uprave za dijasporu KC „Rumija“ iz Čikaga 2019. godine\nTags: „Bošnjački Islamski centar“„Fondacija Petnjica - Bihor“„Fondacija za Gusinje“„Montenegro Association of New York“„Montenegro golf klub Njujork“„Rumija“ Njujork„Udruženje 21. maj Njujork“„USA Montenegro Global – Indijana“Dijaspora Crne Gore u prošlosti i sadašnjostiFloridaKulturni centar „Rumija“ u ČikaguSADUdruženje Euro GusinjeUdruženje u San Francisku\nPrethodna priča Musa ubjedljivo vodi: I vi možete glasati da Džanan bude MVP u Španiji\nSledeća priča Almir Bektešević o čuvenoj fotografiji ispred UN: Nijesam planirao da se popnem na kamion, ponijele su me emocije\nSkrivena kamera: Pogledajte reakciju gostiju restorana kada se čovjek na „slici“ pokrene i počne da im krade hranu (VIDEO)\ndrdrago\tApril 18, 2016\nDonald Tramp odbio da se rukuje sa Nensi Pelosi, ona pocijepala njegov govor (VIDEO)


Povodom tragičnog ishoda požara u Velikoj Krsni - Mreža organizacija za decu Srbije\nMreža organizacija za decu Srbije – MODS izražava duboku potresenost tragičnom smrću troje dece u požaru u Velikoj Krsni. Ovaj događaj je posledica stanja u društvu i sistema zaštite dece i podrške roditeljima koja izostaje, a na šta sve vreme ukazujemo. Bojimo se da se iz ove tragedije neće izvući pouka i da neće doći do preko potrebnih promena.\nUkazivali smo da nedostaje saradnja između različitih službi na lokalnom i nacionalnom nivou koje su zadužene za zaštitu dece. Nedostaju usluge i podrška na lokalnom nivou za porodice sa decom, posebno siromašne porodice i jednoroditeljske. Postavlja se pitanje da li patronažne službe izveštavaju o slučajevima zanemarivanja dece? Da li patronažne službe obaveštavaju o tome Centar za socijalni rad? Šta Centar za socijalni rad preduzima da do tragedija ne dođe? Kako lokalne samouprave planiraju socijalnu politiku i zaštitu dece?\nLako je osuđivati majku zbog ove tragedije i govoriti kako su svi u okolini znali za ono što radi a pri tom niko nije reagovao na vreme.Gubimo iz vida da ona nije jedina majka koja je ostavljena sama sa decom, bez posla. Gubimo iz vida da je ostala bez podrške najbližih, porodice, susedstva. Moralna je (i zakonska) obaveza svakog pojednica da reaguje i prijavi svaku sumnju na zanemarivanje i zlostavljanje dece. Jer to se tiče svih nas i u tom slučaju snosimo svi i posledice.\nAko kao društvo ne izvučemo pouku, ne osvestimo se da i na svakom od nas pojedinačno leži odgovornost za nečinjenje, bojimo se da ćemo uskoro ponovo iz medija saznati za novu tragediju čije će žrtve biti naši najmlađi građani. Zato pozivamo državne organe i relevantna ministarstva zdravlja i socijalne zaštite da tragični događaj u Velikoj Krsni, kada je život izgubilo troje dece, bude poslednja opomena i upozorenje i da se preduzmu sve mere koje će sprečiti u buduće ovakve užasne događaje.\nUz ovo saopštenje prilažemo i izjavu\nSmiljke Tomanović, profesorke na Odeljenju za sociologiju, Filozofskog fakulteta u Beogradu:\n„Poslednji tragični događaj u kome je poginulo troje dece otvorio je nekoliko teških i važnih pitanja koja se periodično postavljaju, ali nažalost i ponavljaju, jer na njih izostaju delatni odgovori. Kao prvo, zašto izostaje državna podrška odgovornom roditeljstvu i institucionalna podrška na lokalnom nivou, posebno onim porodicama koje su pod rizikom, kao što su jednoroditeljske? Zašto su nadležne institucije skoro po pravilu „neobaveštene“ i „zatečene“ događajima, odnosno „slučajevima“ koji se nalaze na teritoriji njihove nadležnosti? Potom, šta se čini da se deca zaštite od zanemarivanja i zlostavljanja, odnosno na koji način se sankcioniše zanemarivanje? Prema Porodičnom zakonu iz 2005. godine nije dozvoljeno ostavljanje dece predškolskog uzrasta bez nadzora odraslih i o tome bi javnost, baš u cilju podsticanja odgovornijeg roditeljstva i pomoći roditeljima kojima je pomoć u čuvanju dece potrebna, trebalo da bude stalno obaveštavana. Zašto se prema (neobavezujućem) Protokolu o zaštiti dece od zanemarivanja i zlostavljanja ne sankcioniše nečinjenje onih koji su bili svedoci ili imali sumnju da do zanemarivanja i zlostavljanja dolazi, bili oni državni službenici ili građani (roditelji, rođaci, komšije, prijatelji)? Na kraju, dokle će mediji da koriste ljudske i porodične tragedije i zloupotrebljavaju decu za podizanje prodavanosti svojih tiraža? Mnogo je ružnih grešaka, mnogo je odgovornih, mnogo je prebacivanja krivice. Vreme je da tome dođe kraj, tako što ćemo konačno kao društvo izvući pouku iz još jedne tragedije i početi da delamo.“\nprofesorka na Odeljenju za sociologiju,\nRoditeljstvo Socijalno uključivanje Zaštita dece od nasilja\nBrošura za razbijanje mitova o deinstitucionalizaciji


PAPA FRANJA osudio diskriminaciju prema evropskim Romima | Happy BSC portal\nPAPA FRANJA osudio diskriminaciju prema evropskim Romima\nPapa Franja osudio je danas, tokom posete Slovačkoj, predrasude i diskriminaciju koje postoje prema evropskim Romima.\nPROČITAJTE JOŠ: UPOZORENJE SZO: Korona će se svetom širiti sa afričkog kontinenta\nPoglavar Rimokatoličke crkve je tokom svog poslednjeg dana boravka u Slovačkoj stigao u sumorno naselje "Lunik IKS" koje se nalazi na periferiji grada Košice.\n"Ne možemo da smanjimo realnost drugih tako da ona odgovara našim idejama, ljudi ne mogu da budu golubovi", rekao je on, gledajući dotrajale betonske stambene blokove u kojima oko 4.300 ljudi živi pored gradske deponije smeća.\nOn je poručio da su Romi prečesto bili predmet predrasuda, oštrih kleveta, kao i diskriminatorskih stereotipa.\nVAŽNO: MERKEL: Evropska unija mora da održi svoju reč\n"Kao rezultat toga, svi smo siromašniji kao čovečanstvo", kazao je papa.\nU Slovačkoj živi oko 440.000 Roma, od kojih većina u istočnom delu zemlje, koja ima 5,5 miliona stanovnika.\nEvropski Romi doselili su se iz Indije u 10. veku, a dugo su se suočavali sa progonima, živeći na rubu društva, kao i boreći se za posao.\nPROČITAJTE JOŠ: MAKRON: Neophodno je učiniti policiju transparentnijom\nU oskudnim i opasnim životnim uslovima u slovačkom romskom naselju, mnogi stanovnici tokom zime spale sve što mogu, kako bi se zagrejali jer mnogim zgradama nedostaje grejanje, što zagađuje vazduh.\nObraćajući se stanovnicima sa otvorene pozornice prekrivene belim platnom sa cvetnim dezenima, koji su oslikali romska deca, papa Franja je poručio da Bog vidi ljude kao jednake.\nVAŽNO: Evropska komisija preko obveznica prikupila devet milijardi evra za oporavak od krize\n"Neprijateljstvo i oštre reči nisu od pomoći. Marginalizacijom drugih ne postiže se ništa", poručio je on.\nU svom obraćanju, papa je zatražio od Roma da napreduju "korak po korak, poštenim radom, te da dostojanstveno zarade hleb nasušni".


Alarmantno zagađenje vazduha u Srbiji! | Nova Ekonomija\nAlarmantno zagađenje vazduha u Srbiji!\nBulevar Despota Stefana, jedna od najzagađenijih ulica u Beogradu FOTO: Nataša Stojanović\nEvropski parlament duboko je zabrinut zbog alarmantnog zagađenja vazduha u Srbiji!\nPodaci o zagađenosti vazduha, zajedno sa izveštajem Svetske zdravstvene organizacije o broju smrtnih slučajeva uzrokovanih time, podstakle su ih da u Rezoluciju o Srbiji uvrste i ovaj problem, prenosi BILTEN Progovori o Pregovorima.\nOni su pozvali nadležne organe Srbije da donesu kratkoročne mere za smanjenje zagađenja, a očekuje se i reformisanje srednjoročnih i dugoročnih mera u domenu transporta i mobilnosti u velikim gradovima, kako bi se kvalitet vazduha popravio.\nProblem lošeg kvaliteta vazduha nije skorašnji problem, ali su se uzroci zagađenja vazduha u međuvremenu promenili.\nNekada je glavni uzročnik bila industrijska proizvodnja, naročito fabrike, koje su se nalazile u blizini stambenih objekata. Kako industrije gotovo da više nema, danas su posredi drugi izvori zagađenja.\nGlavni uzročnici u gradovima sada predstavljaju saobraćaj, nekontrolisana gradnja, individualna ložišta, a pre svega energetsko siromaštvo koje pogađa sve više ljudi. Kada se ovom doda i nepovoljna fizičko-geografska pozicija na kojoj se pojedini gradovi nalaze, dobijamo smrtonosnu smešu gasova. Zbog svih ovih faktora, ispravna rešenja mogu biti jedino ona dugoročna, koja se formulišu kroz multisektorsku saradnju.\n*Ovaj tekst može se u celosti pročitati i preuzeti na portalu Beogradske otvorene škole (BOŠ).\nZagađenje vazduha u Beogradu nekoliko puta veće od dozvoljenog\nSelo Radinac pogođeno zagađenjem smederevske železare\nSrbiji potrebno oko 14 milijardi evra za sprovođenje ekoloških propisa\nDa li je odzvonilo prljavoj energiji?\nAzija okrenula list: Izvolite nazad vaš smrdljivi otpad\nTeormoelektrane zapadnog Balkana najviše od svih zagađuju vazduh u Evropi\nLoš životni standard u Srbiji uzrok visoke zagađenosti vazduha\nALARMANTNO: Beograd je danas najzagađeniji grad na svetu!\nBečej najtransparentnija opština, Jagodina najlošije ocenjena\nDomaće tržište digitalnog oglašavanja poraslo za preko 27 odsto\nVlast frustrira što nema dovoljno jakih intelektualaca koji bi...\nEU Srbiji daje 70 miliona evra bespovratne pomoći kroz IPA pro...\nDomaća industrijska proizvodnja u aprilu manja za 16,6 odsto\nIndustrijska proizvodnja u Srbiji je tokom aprila 2020. godine bila manja za ...\nEr Srbija od juna obnavlja letove iz Niša i Kraljeva\nEr Srbija će, nakon dobijanja odobrenja od Ministarstva građevinarstva, saobr...\nJavna izvršiteljka iz Beograda podnela je krivične prijave protiv građana koj...\nNeko nas posmatra, a ne znamo zašto\nDa li ste videli kartonsku figuru Isusa Hrista razapetu na Novom Beogradu? Mo...\nRadovi na osporavanoj spalionici otpada u Vinči teku uprkos koroni\nRadovi na izgradnji kompleksa nove deponije i postrojenja za tretman komunaln...\nPlanet Bike dobija pola miliona evra subvencija za izgradnju fabrike bicikala\nKompanija Planet Bike dobiće nešto više od pola miliona evra (515.597 evra) z...\nEpidemija tajnih nabavki\nJavne nabavke su obustavljene 16. marta, a kao razlog za to navodi se zaključ...\nVlada Srbije usvojila okvir za pomoć turizmu, ugostiteljstvu i putničkom saobraćaju\nVlada Republike Srbije je na današnjoj sednici usvojila regulatorni okvir pru...\nOd danas je omogućen elektronski upis (eUpis) budućih đaka prvaka u sve osnov...


Blumberg: Na novom sankcionom spisku protiv „Severnog toka 2“ neće biti njemačkih kompanija – Borba\nIzveštaj o novim, dodatnim, sankcijama protiv kompanija koje učestvuju u izgradnji gasovoda „Severni tok 2“ mogao bi danas da se nađe pred predstavnicima američkog Kongresa, a agencija „Blumberg“ navodi da na tom spisku neće biti nemačkih kompanija.\nPrema izvorima američke agencije, u dokumentu će biti navedena nova ograničenja koja će se ticati manjeg broja ruskih kompanija, dok njemačke kompanije njima neće biti obuhvaćene.\nNa taj način, navodi agencija, administracija Džozefa Bajdena nastoji da zaustavi izgradnju gasovoda a da pri tome ne ulozi u konfrontacije sa najbližim evropskim saveznikom.\nAmerički kongresmeni su pre dva dana uputili pismo američkom državnom sekretaru Entoniju Blinkenu tražeći da ih uzvesti o dodatnim sankcijama prema ruskom gasovodu, a uz pismo su dostavili spisak brodova koji su, „kako se pretpostvlja“, učestvovali u njegovoj izgradnji od trenutka stupanja na snagu novog američkog odbrambenog budžeta.\nTaj budžet sadrži planove za modernizaciju oružanih snaga, razvoj novih tehnologija, kao i za dalje širenje geopolitičkog uticaja SAD, to jest, sankcije protivnicima, uključujući ruske gasovode, kao što su „Severni tok 2“ i „Turski tok“, ali i sankcije Turskoj zbog kupovine ruskog PVO sistema S-400.\nVašington namerava da 2021. godine potroši rekordnih 740 milijardi dolara na vojne potrebe.\nPodsjetimo, projekat „Severni tok 2“ podrazumijeva izgradnju dva kraka gasovoda, čiji će ukupni kapacitet iznositi 55 milijardi kubnih metara gasa godišnje, od obale Rusije, preko Baltičkog mora, do Nemačke. U izgradnji gasovoda učestvuju brojne evropske kompanije.\nProtiv izgradnje gasovoda „Severni tok 2“ aktivno se bore Sjedinjene Američke Države, koje žele da prodaju svoj tečni prirodni gas u EU. SAD su uvele sankcije gasovodu u decembru 2019. godine, usled čega je švajcarska kompanija „Olsiz“ bila primorana da zaustavi radove na polaganju cijevi.\nOstalo je da se izgradi još 148 kilometara gasovoda od ukupno 2.460 kilometara – od otga 120 kilometara u Danskoj i 28 u Nemačkoj.\nMilivoje Katnić radi sa Draganom Đilasom: Peru Velju Nevolju, a napadaju Vučića!


Srednjoškolci učili o učešću Vojske Crne Gore u EU misijama - EUIC Podgorica\nPODGORICA, 22. novembar 2017. – Pripadnici Vojske Crne Gore, na panelu održanom u EU info centru, podijelili su svoja iskustva iz učešća u misijama EUTM u Republici Mali i operaciji EU NAVFOR Atalanta u vodama Somalije sa podgoričkim sredšnjoškolcima.\nSavjetnik u Direkciji za NATO i EU u Ministarstvu odbrane Nikola Radunović podsjetio je da su prvi crnogorski oficiri upućeni u mirovnu operaciju EU u Somaliji 2010. godine kada je Crna gora i postala članica zajedničkog sistema odbrane EU – Zajedničke odbrambene i bezbjednosne politike (Common Security and Defence Policy – CSDP). Ovaj mehanizam, definisan u Lisabonu 2009. godine je ključni dio zajedničke spoljne i bezbjednosne politike, jednog od osnovnih stubova EU.\nOsim u ovoj operaciji, naši vojnici su od 2014. godine angažovani i u misiji EU u Maliju, kao vođe logističkih timova koji za cilj imaju da obučavaju pripadnike malijskih snaga. Potred ove dvije, EU ima još četiri vojne misije u Bosni, u sredozemlju i u Somaliji.\nKako je kazao major Milutin Miličić, u misiji u Maliju Vojska Crne Gore učestvuje sa jednim logističkim oficirom, koji je angažovan na obuci pripadnika oružanih snaga te zemlje.\nKapetan korvete Zoran Samardžić objasnio je da je cilj operacije EU NAVFOR Atalanta prvenstveno da štiti brodova UN-a, koji preko Svjetskog programa hrane distribuiraju neophodnu pomoć osiromašenom stanovništvu Somalije. U okviru ove misije oficiri i podoficiri Mornarice Vojske Crne Gore angažovani su na savezničkim brodovima, prvenstveno grčkim i italijanskim, ali i u štabu komande operacije u Nortvudu, u Engleskoj.\nOn je govoreći o benefitima angažovanja crnogorske vojske u ovim misijama, naglasio da je time država Crna Gora prepoznata kao pouzdan partner, koji je spreman i sposoban do doprinese EU i NATO vođenim operacijama.\n„Mornarica je na svom nivou, po ljudskim i materijalnim kapacitetima, uspjela da odoli ovom izazovu da po prvi put pošalje tim na drugi kraj svijeta, u jednu državu koja je slabo obezbijeđena i nesigurna“, naveo je Samardžić dodajući da su predstavnici Crne Gore svojim profesionalnim nastupom doprinijeli pozitivnom imidžu zemlje u multinacionalnom okruženju.\nPrezentacije predstavnika vojske Crne Gore inspirisale su podgoričke đake na diskusiju koja je uslijedila, a među pitanjima koja su ih interesovala bila je saradnja sa vojnim snagama u regionu, ali i ostatku svijeta, kao i to da li u vojne misije idu i žene?


Fejsbuk bacio "bombu": Špijuniramo vam Mesindžer | Kodex.ME\nFejsbuk bacio "bombu": Špijuniramo vam Mesindžer\nU svijetlu velike afere prodaje ličnih podataka korisnika Fejsbuk je bacio još jednu "bombu".\n05. 04. 2018 - 21:22 Autor: Kodex\nPriznali su da provjeravaju poruke koje ljudi razmjenjuju preko Mesindžera, uključujući tekstualni čet, slike i linkove, a sve pod izgovorom da žele da osiguraju da ljudi igraju po pravilima.\nPrva naznaka ovog priznanja došla je od samog Marka Zakerberga koji je u jednom intervjuu prokomentarisao da su zaista imali udjela u krizi koja je prošle godine izbila Mijanmaru kada se mrežom proširio govor mržnje prema više od pola miliona izbjeglica koje su pribjegle u Bangladeš.\nOn je rekao kako Fejsbuk detektuje takve stavri i kada ljudi pokušavaju da šalju senzacionalističke poruke preko Mesindžera.\nPotom su i drugi čelnici Fejsbuka priznali da analiziraju sadržaj konverzcija na Mesindžeru na isti način kako pregledaju sadržaj javnih postova, a kako bi spriječili zloupotrebu.\n- Na primer, na Mesindžeru kada pošaljete sliku naš sistem je automatski skenira kako bi provjerio da nema eksploatacije djece ili ako pošaljete link pregledamo ga da nema neki virus. Fejsbuk je dizajnirao ovo automatske alate kako bi u svakom trenutku mogli da u svakom trenutku zaustavimo neprimjereno i nasilno ponašanje na mreži - tvrde iz Fejsbuka.\nMnogi su bili uvjereni da su ove konverzacije potpuno privatne, ali očigleedno od toga nema ništa. Iz Fejsbuka kažu da podatke koje vide na ovaj način ne prodaju kompanijama koje se oglašavaju, ali pitanje je vjeruje li im iko više.\nIstovremeno iz kompanije je stigla potvrda da su ustupili kompaniji Cambridge Anaytica lične podatke o čak 87 miliona korisnika iako se nagađalao da je ta cifra bila "samo" 50 miliona. Inače, prvobitno, kada je vijest o ovome dospjela u javnost Fejsbuk je tvrdio da je bila ugrožena privatnost tek oko 270.000 korisnika mreže.


VOJNI SINDIKAT DEMANTOVAO PREDSEDNIKA SRBIJE: PLATE ZAPOSLENIH U VOJSCI NISU UVEĆANE 70 ODSTO – Otvoreno\nNaslovnaVestiVOJNI SINDIKAT DEMANTOVAO PREDSEDNIKA SRBIJE: PLATE ZAPOSLENIH U VOJSCI NISU UVEĆANE 70...\nVOJNI SINDIKAT DEMANTOVAO PREDSEDNIKA SRBIJE: PLATE ZAPOSLENIH U VOJSCI NISU UVEĆANE 70 ODSTO\nVojni sindikat Srbije (VSS) demantovao je danas izjeve predsednika Srbije Aleksandra Vučića da su plate zaposlenih u Vojsci Srbije (VS) u poslednjih deset godina uvećane za 71 odsto.\nKako su naveli u saopštenju, predsednik je rekao i da primanja profesionalnih pripadnika vojske iznose 120.000 dinara, ali da se na sajtu Ministarstva odbrane može videti podatak da je prosečna plata u oktobru 2021. godine bila 74.339 dinara.\n„Dakle, od 2008. godine, do danas, plata ovog starešine je uvećana za svega 68 evra, što za 13 godina iznosi oko 12 procenata. Ako uzmemo u obzir da je trenutna zvanična godišnja stopa inflacije preko šest odsto, jasno je da činjenično i nije bilo nikakvog povećanja tokom više od jedne decenije“, istakli su iz VSS.\nIstakli su i da su dnevnice u Kopnenoj zoni bezbednosti od 2016. godine do danas smanjene sa 2.200 dinara, na 1.800 dinara, dok se dežurstvo u vojsci plaća se 1.100 dinara, i taj dan zaposlenom ne pripada naknada prevoza za dolazak na posao, niti ostvaruje pravo na doručak kao obrok, koji nužno mora sam da finansira.\nIz VSS su ocenili i da su međuljudski odnosi i briga pretpostavljenih prema potčinjenima „na najgorem nivou u poslednjih 50 godina“, da se uzbunjivački kažnjavaju, istakli su i problem stambenog pitanja, kvaliteta lečenja, ali i uslova u objektima u kojima profesionalni vojnici izvršavaju svoje zadatke.\n„Mnogima, pa i državi kao poslodavcu srpskim vojnicima, mora biti jasno da živimo u 21. veku kada su načini života i životne potrebe ljudi itekako drugačije u odnosu na period od pre 30 godina i više. Insistiramo na sastanku sa predsednikom republike koji je prvi čovek Vojske Srbije“, naveli su iz VSS.


"FRAJLE", "PILOTI" I - "PAMELA"... Evo šta vas očekuje večeras, poslednjeg dana BIR FESTA\nNakon pet dana i 62 besplatna koncerta večeras se zatvara 16. Bir fest. Glavna bina poslednje festivalske večeri rezervisana je za popularne bendove "Frajle" (19.45), "Neverne Bebe" (20.45) i "Pilote" (23.10) koji planiraju da žestokom svirkom raspamete publiku.\nOvogodišnji Bir fest zatvoriće harizmatični i lucidni Inspektor Blaža (0.50) koji će na festivalu proslaviti jubilej - 20. godina hita “Pamela”, pre njega publika će imati prilike da u glas peva evergrinove popularnih pop bendova "Neverne bebe" i "Piloti".\nPiloti i Kiki- Zoran Lesandrić\n- Bir fest je prerastao u pravi srpski Vudstok. Sve što se kvalitetno može čuti u domaćem rokenrolu, sviralo je na ovom festivalu - istakao je Zoran Kiki Lesandrić.\nVeče na glavnoj bini sa velikanima domaće muzike podeliće i harizmatične i talentovane dame iz Novog Sada, koje čine ženski pop bend "Frajle". Marija Mirković, Nataša Mihajlović, Nevena i Jelena Buča otpevaće svoje autorske pesme i njihovom izvođenju interpretaciju najvećih jugoslovenskih hitova.\nDirektor policije Vladimir Rebić govoreći o bezbednosti na Bir festu, kazao je da su posetioci disciplinovaniji nego pre. Desilo se, kako je naveo, samo jedno povređivanje, koje nije povezano sa nasiljem.\nNa najvećem muzičkom festivalu u gradu publika će imati priliku da uživa još večeras u svirci izuzetnih izvođača, kvalitentnom pivu, dobrom ozvučenju, a organizatori se nadaju da će se večeras ostvariti rekordna posećenost.\nPromocija recikliranja na Trgu Nikole Pašića


Sud BiH /Dva vojnika Armije BiH idu u zatvor zbog silovanja maloljetnice u Sarajevu / Radio Sarajevo\nSud BiH / Dva vojnika Armije BiH idu u zatvor zbog silovanja maloljetnice u Sarajevu\n05. 07. 2019. u 11:42:00 Fena\nApelaciono vijeće Suda Bosne i Hercegovine proglasilo je Samira Kešmera i Mirsada Menzilovića krivim za silovanje počinjeno 1993. godine u Sarajevu i osudilo ih na po šest godina zatvora.\nKešmer i Menzilović, nekadašnji pripadnici Armije Bosne i Hercegovine (ABiH), proglašeni su krivim nakon obnovljenog postupka da su 1993. godine silovani zaštićenu svjedokinju “A”, koja je u to vrijeme bila maloljetnica.\nPresudom je Kešmeru i Menziloviću naređeno da svjedokinji “A” na ime nematerijalne štete isplate ukupno 30.000 KM, javlja BIRN BiH .\nPrvostepenom presudom, koja je izrečena u julu 2018. godine, na šest godina je osuđen i Elvir Muminović, ali je postupak protiv njega razdvojen zbog bjekstva. Na ovu presudu ne postoji mogućnost žalbe.\nTagovi: Sud BiH rat u Sarajevu opsada Sarajeva silovanje ratni zločini ratni zločinci\nSud / Silovanje maloljetnice u ratnom Sarajevu: Trojica osuđena na 16 godina zatvora\nObjavljeni detalji / Ovo su imena muškaraca koji su silovali djevojčicu u ratu u Sarajevu\nSIPA / U Sarajevu uhapšena dva bivša pripadnika Armije RBiH: Osumnjičeni za ratni zločin


Wizz Air i partneri osnovali fond za pomoć Ukrajincima da se prijave za šemu UK "Domovi za Ukrajinu"\nWizz Air je objavio da, u partnerstvu sa neprofitnim organizacijama Izaberimo ljubav, Fondacija Šapiro, Fondacija Stiv Morgan i USPUK, nudi 10.000 besplatnih karata za ukrajinske izbeglice koje putuju iz susednih zemalja (Bugarske, Mađarske, Poljske, Rumunije i Slovačke) u UK, u znak podrške viznoj šemi Vlade Ujedinjenog Kraljevstva „Domovi za Ukrajinu“.\nOva zajednička inicijativa kreće ovog vikenda sa 10.000 besplatnih karata koje se mogu iskoristiti od 14. maja do 15. juna. U okviru obeležavanja pokretanja kampanje, predstavnici Wizz Aira, organizacije Izaberimo ljubav, Fondacije Šapiro, Fondacije Stiv Morgan, USPUK-a i Vlade UK će se okupiti na Aerodromu London Luton ove subote da bi poželeli dobrodošlicu ukrajinskim izbeglicama – koje stižu letovima Wizz Aira iz Krakova i Varšave u Poljskoj – i povezali ih sa njihovim sponzorima u Ujedinjenom Kraljevstvu.\nGlavni cilj ove inicijative je da omogući besplatna putovanja za ukrajinske izbeglice u tokom krize. Takođe, želimo da podržimo viznu šemu Vlade UK Domovi za Ukrajinu tako što ćemo omogućiti izbeglicama iz Ukrajine da pronađu dom kod svojih sponzora u Ujedinjenom Kraljevstvu. Vlada UK je od 5. maja izdala preko 95.000 viza Ukrajincima u okviru svoje vizne šeme Domovi za Ukrajinu. Više od 37.000 njih je već stiglo u UK i ova nova inicijativa će omogućiti još većem broju ukrajinskih porodica da u narednim nedeljama dođu u Ujedinjeno Kraljevstvo.\nOrganizacija Izaberimo ljubav je takođe pokrenula zvaničan sajt gde donatori (u Evropi i UK) mogu da uplate sredstva za dodatne avio-karte pored početnih 10.000, kao i da pruže preko potrebnu podršku izbeglicama iz Ukrajine kada stignu u UK. Sredstva se mogu donirati u fond posetom sajtu Izaberimo ljubav.\n„Drago nam je što Wizz Air može da nastavi da podržava ukrajinske izbeglice u okviru vizne šeme Vlade Ujedinjenog Kraljevstva Domovi za Ukrajinu. Nadamo se da će ova inicijativa pomoći mnogim Ukrajincima da brzo stignu do bezbednog mesta u UK. Naši ljudi širom mreže su već uložili velike humanitarne napore i, nakon naših 100.000 besplatnih avio-karata za izbeglice iz Ukrajine, želeli smo da nastavimo da budemo deo ovih napora“, izjavio je Jožef Varadi, generalni direktor Wizz Aira.\n„Cene avio-karata nikada ne smeju da stoje na putu ljudima do stignu na bezbedno. Drago nam je što smo partneri Fondacije Šapiro, Fondacije Stiv Morgan, USPUK-a i Wizz Aira u okviru podrške ljudima na njihovim putovanjima“, rekla je Džozi Noton, suosnivačica i generalna direktorka organizacije Izaberimo ljubav.\n„Čast nam je što smo partneri Wizz Aira, organizacije Izaberimo ljubav, Fondacije Stiv Morgan i Vlade UK u okviru podrške ovoj značajnoj inicijativi. Već nekoliko godina podržavamo putne programe širom sveta i znamo kakav uticaj mogu da imaju. Poznajem tim Wizz Aira od 2016. godine i želim da im se zahvalim na liderstvu u podršci Ukrajincima tokom ovog teškog perioda“, izjavio je Edvard Šapiro, rukovodilac Fondacije Šapiro.\n„Drago mi što podržavam ovu inicijativu. Neverovatno je da možemo da imamo važnu ulogu u pružanju pomoći za 10.000 Ukrajinaca pogođenih ratom. Saradnja sa izuzetnim partnerima je odličan primer kako možemo mnogo da učinimo“, rekao je Stiv Morgan, filantrop i predsednik Fondacije Stiv Morgan.\n„Dovođenje što je moguće većeg broja Ukrajinaca na bezbedno ostaje naš najveći prioritet i drago mi je što Wizz Air pruža podršku našoj šemi Domovi za Ukrajinu. Oduševljavaju je ogromni napori i zahvaljujem se na darežljivosti javnosti i tekućim naporima fondacija kao što su Fondacija Šapiro, Izaberimo ljubav i Fondacija Stiv Morgan u obezbeđivanju bezbednog putovanja u UK. Ova šema mora da bude timski rad i ja pozivam druge kompanije da istupe i uđu u partnerstva sa civilnim sektorom tamo gde mogu“, izjavio je lord Harington, ministar za izbeglice.\nIzbeglice iz Ukrajine koje žele da rezervišu besplatnu avio-kartu mogu to da učine posetom sajtu: https://wizzair.com/#/rescue. Besplatne avio-karte će biti na raspolaganju za putovanje od 14. maja do 15. juna 2022. Putnici treba da unesu broj svog ukrajinskog pasoša (stranog pasoša koji koriste za putovanja u inostranstvo) tokom rezervacije da bi se prijavili za besplatne karte, a prilikom prijavljivanja na aerodromu će se od njih tražiti da pokažu svoj ukrajinski pasoš i potrebne vizne/putne dokumente.\nSavetujemo sve putnike da na aerodromu budu najmanje tri sata pre leta kako bi bilo dovoljno vremena da se prijave, prođu bezbednosnu kontrolu i određene zdravstvene i bezbednosne aerodromske procedure. Takođe molimo putnike da provere da li imaju potrebne putne dokumente kako bi mogli da putuju, kao što je važeći pasoš i važeća viza. Posetite zvanični sajt krajnje zemlje dolaska da biste dobili najnovije informacije o neophodnim putnim dokumentima.\nBesplatne avio-karte će biti dostupne na sledećim linijama:\nBukurešt – Birmingem\nBukurešt – Donkaster Šefild\nBukurešt – Edinburg\nBukurešt – London Getvik\nBukurešt – Liverpul\nBukurešt – London Luton\nVaršava – Birmingem\nVaršava – Donkaster Šefild\nVaršava – Edinburg\nVaršava – Liverpul\nVaršava – London Luton\nGdanjsk – Aberdin\nGdanjsk -Donkaster Šefild\nGdanjsk – Edinburg\nGdanjsk – Liverpul\nGdanjsk – London Luton\nKrakov – Birmingem\nKrakov – Donkaster Šefild\nKrakov – London Luton\nKatovice – Bristol\nKatovice – Donkaster Šefild\nKatovice – Liverpul\nKatovice – London Luton\nLublin – London Luton\nŠimani – London Luton\nPoznanj – Donkaster Šefild\nPoznanj – London Luton\nRžešov – London Luton\nVroclav – Birmingem\nVroclav – Donkaster Šefild\nVroclav – London Luton\nBratislava – London Luton\nKošice – London Luton\nPoprad Tatri – London Luton\nBudimpešta – Birmingem\nBudimpešta – Edinburg\nBudimpešta – London Getvik\nBudimpešta – Liverpul\nBudimpešta – London Luton\nBakau – Liverpul\nBakau – London Luton\nKluž – Birmingem\nKluž – Donkaster Šefild\nKluž – London Luton\nConstanca – London Luton\nKrajova – Birmingem\nKrajova – London Luton\nJaši – Liverpul\nJaši – London Luton\nSibinj – London Luton\nSučava – London Luton\nTemišvar – London Luton\nTransilvanija – London Luton\nBurgas – London Luton\nPlovdiv – London Luton\nSofija – London Luton\nSofija – London Getvik\nVarna – Liverpul\nVarna – London Luton\nbesplatne karte/domovi za Ukrajinu/ukrajina/wizz air\n20/04/2022 | 21:29


sreda, 28. septembar 2016. 06:17h\nPančevački Dom omladine započeo je novi ciklus radionica karikature koji je ujedno i priprema za konkurs za ovogodišnji festival „Žaoka”.\nRadovi nastali na ovim radionicama ući će u izbor sa ostalim radovima koji budu poslati na likovni konkurs za „ Dečiju Žaoku” N.R.\nRadionice sa decom i ovaj put u delo sprovodi karikaturista i ilustrator Nikola Dragaš.\nPrva u nizu upriličena je u Banatskom Brestovcu 17. i 18. septembra a druženje sa mališanima nastavljeno je u Dolovu 24. i 25. septembra. Teme radionica su vesele kao što je i sam festival za koji se pripremaju radovi. Mališani su crtali svoja viđenja cirkusa, karnevala, žurke i ringišpila.\nRadovi nastali na ovim radionicama ući će u izbor sa ostalim radovima koji budu poslati na likovni konkurs za „ Dečiju Žaoku”. Pravo učešća imaju učenici osnovnih škola od 5. do 8. razreda kao i srednjoškolci prve i druge godine, a radovi se mogu poslati na adresu Doma omladine Pančevo ili dostaviti lično do 20. oktobra.\nPored likovne kategorije na konkurs se mogu poslati i literarni radovi u vidu aforizama ili satiričnog stiha. U dolovačkom Domu kulture biće upriličena radionica gde će mališani izraziti svoja šaljiva viđenja u formi zadatih literarnih dela, a radovi će biti poslati na pomenuti konkurs „Dečije Žaoke”.\nPosle dolovačke radionice karikature slično druženje u narednom periodu Nikola Dragaš upriličiće i sa mališanima u Glogonju i Kačarevu.\nLeksikon kulture: karikature, ilustracije i - gusle!


Dok se svet bavio pandemijom, EU prelomila: Da li je korona virus OLAKŠAO ODLUKU o početku … | SC Radar\nDok se svet bavio pandemijom, EU prelomila: Da li je korona virus OLAKŠAO ODLUKU o početku …\nPandemija korona virusa i strah od geopolitičkog gubitka moći navela je EU da, sa pola godine zakašenja, donese odluku o početku pristupnih pregovora sa Albanijom i Severnom Makedonijom, ocenjuje bečki dnevnik “Prese”.\n-Koliko to god zvučala jezivo, izbijanje pandemije je olakšalo odluku 27 članica- dodaje list.\n– U senci ove krize je pažnja javnosti bila na drugom mestu – istakao je Stiven Blokmans bečkom dnevniku, profesor sa Univerzitea u Amsterdamu i član briselskog tinktenk Centra za evropske političke studije.\nTa ocena, ukazuje “Prese”, posebno se tiče Francuske, čiji predsednik Emanuel Makron je pre pola godina svojim vetom na otvaranje pregovora izazvao ne samo tenzije između Francuske i Zapadnog Balkana, već i unutar EU je njegovo protivljenje bilo kritkovano. Čak i vlade Danske i Holandije, koje su bile na liniji Pariza po pitanju pristupne spremnosti Albanije, nisu mogle taj stav razumeti prema Severnoj Makedoniji.\n– U utorak su ministri bili jedinstveni i složili se da su pristupni pregovori sa ove dve države važni iz tri razloga. Zato što bi EU u suprotnom na Balkanu izgubila političku privlačnost u takmičenju sa Kinom, Rusijom i Turskom, i time dalje oslabola svoj inače ograničeni geopolitički uticaj. Ta opasnost se videla na zapaženoj konferenciji za štampu predsednika Srbije Aleksandra Vučića, koji je rekao da je evropska solidarnost “bajka” I da je Kina jedina zemlja koja može pomoći Srbiji – ukazuje “Prese”.\n-Na evropskom nivou se ne može trenutno razgovarati ni o jednoj temi, a da se ne govori o Covid-19 -, objasnila je ministarka za evropska pitanja Austrije Karoline Edštadler nakon video konferencije dodajući da je dogovoreno i kako se može pomoći državama u tom regionu.\n-Makron je potcenio kritiku zbog svoje odluke da blokira pristupne pregovore. Izjava Evropske komisije sada je omogućila Holandiji i Danskoj da se elegantno spuste s lestvice koje su same sebi postavile -, kaže Blokmans.\n-Suštinskih reformi nije bilo ni u Skoplju, ni u Tirani. Tako da je lopta sada na strani terena kandidata-, dodao je on ukazujući da je EU sada ispunila svoj deo dogovora.\nPočetak pristupnih pregovora, ako to bude dozvolila pandemija, mogao bi uslediti još ove godine, a da li će Samit o Zapadnom Balkanu, planiran početkom maja u Zagrebu, tome moći poslužiti je pitanje, zaključuje “Prese”.


Bruxelles: Inzku produžen mandat za šest mjeseci\nMinistri EU danas su u Bruxellesu produžili mandate većini specijalnih izaslanika Unije u svijetu, uključujući Valentina Inzka, koji je njen izaslanik u Bosni i Hercegovini.\nOčekuje se da će ministri pravosudja i unutrašnjih poslova Unije u četvrtak produžiti i šestomjesečni mandat specijalnom izaslaniku na Kosovu Peteru Feithu , koji je istodobni i medjunarodni civilni predstavnik.\nKako su dužnosnici na ministarskom zasjedanju u Bruxellesu objasnili, razlog pomjeranja odluke o produžetku mandata Feithu je tehničke prirode, i u suštini nema nikakvih političkih smetnji da on i dalje bude predstavnik evropske dvadesetsedmorice na Kosovu.\n"Želimo da nas Srbija nakon ovakvog našeg delovanja prizna. Oni imaju potrebe za našim tržištem, a mi za priznanjem, ali isto tako želimo da olakšamo i Bosni da sutra donese odluku o priznanju Kosova, zato što mi nemamo otvorenih pitanja sa Bosnom i ne želimo da ih povredimo ovom odlukom", kazao je Haradinaj. On je dodao da odluka Vlade Kosova nije doneta kako bi se povredili odnosi između naroda, već se radi o određenom delovnju, u određenoj situaciji, a koja se tiče dobijanja priznanja od stranih ovih dveju država.\nHaradinaj se takođe zahvalio bošnjačkoj zajednici koja je podržala formiranje vojske Kosova, navodeći da je to i njihova vojska.


Izvor: Autobrief - Arhiva vesti 24.12.2010 - Naslovi.net\nAutobrief » Arhiva vesti za petak 24. decembar 2010\nPolicajke u miniću na raskrsnicama\nAutobrief petak, 24. decembar 2010.\nPut do pakla, kažu, popločan je dobrim namerama. Češka saobraćajna policija ovu lekciju naučila je na teži način. Česi su na najprometnijim raskrsnicama instalirali kartonske imitacije policajki u mini suknjama Nastojeći da uspore saobraćaj i tako uštede na postavljanju semafora, Česi su na... »\nNakon kupovine polovnog automobila, završavanja administrativnih zavrzlama oko registracije i tehničkog pregleda, sledi odabir auto-opreme. Po važećim zakonskim Osim guma, manje je poznato da je obavezno i nošenje lanaca za sneg aktima, u automobilu mora biti komplet prve pomoći po SRBS standardu,... »\nBMW: Nije sve u struji\nBMW smatra da nije dobro razvijati samo elektromobile. Cilj nemačke vlade je milion "BMW vision koncept" električnih automobila na putevima do 2020. godine. Izvršni direktor nemačke autokompanije BMW Norbert Rajthofer (Reithofer) smatra da nemački proizvođači automobila ne bi trebalo da se... »\nTaksisti ponovo prete protestom\nStrukovno udruženje taksi preduzetnika Beograda SITAB još jednom poziva Grad da ih sasluša i usvoji njihove zahteve, ili će u januaru organizovati novi protest. Ovo udruženje, koje okuplja 1.400 taksi preduzetnika u Beogradu, podnelo je zahtev Vlado Bulatović: "Dejan Mali je rekao da sam ja u vrhu... »\nArhiva » Kategorije » 24.12.2010\nArhiva » Izvori » 24.12.2010


Španija predlaže zatvaranje luka za ruske oligarhe zbog situacije u Ukrajini\nKako navodi ministar spoljnih poslova Španije, ruski milioneri i milijarderi ne bi trebalo da uživaju u prosperitetu koji potiče od demokratije i mira…\nŠpanski ministar spoljnih poslova predložio je zatvaranje evropskih luka za ruske brodove, kao deo sankcija koje bi trebalo da kazne Moskvu zbog napada na Ukrajinu. To bi primoralo ruske oligarhe da plate svoj deo ceha ruske politike spoljnih poslova, kako navodi Hose Manuel Albares.\nMinistar je objašnjavao da upotreba individualnih sankcija Evropske Unije protiv ruskih građana uključuje “zatvaranje evropskih luka za jahte milijarderskih oligarha iz Rusije”. Ova mera bi trebalo da ih spreči da uživaju u “stabilnosti i prosperitetu koji donose sloboda, demokratija i mir, što su ujedno stubovi na kojima je Evropska Unija izgrađena”.\nOva opaska došla je kao komentar na priču koja je prenošena u čitavoj Evropi, a koja uključuje ukrajinskog mehaničara, koji je navodno pokušao da sabotira brod svog poslodavca kod kog je radio deset godina, a koji je bio ukotvljen na Majorki.\nOsumnjičeni je prema navodima rekao nakon hapšenja da je njegov šef zapravo stariji zvaničnik ruske državne kompanije koja se bavi proizvodnjom oružja, te da je stoga “kriminalac koji zarađuje novac prodajući oružje koje će sada ubijati Ukrajince”. Sabotaža je bila akt osvete, kako je rekao sudiji.\nMnoge nacije Evropske Unije, a potom i sama Unija, zatvorile su svoj vazdušni prostor za ruske putničke avione zbog akcije u Ukrajini, dok im je Moskva uzvratila istom merom.


SDP Crna Gora | 2017 June 19\nYou are here: Home / Organizacija / 2017 / June / 19\nJelić: Spasiti omladinu od raznih poroka\n19/06/2017 / Aktuelno, Andrijevica /Objavio - SDP\nPovodom pisma grupe roditelja upućenog predsjedniku Opštine i načelniku Ispostave Policije u Andrijevici, a koje se prije svega odnosi na zabrinjavajuće bezbjednosno stanje u gradu i izloženost mladih raznim porocima, oglasili su se iz Opštinskog odbora Socijaldemokratske partije Andrijevica. Oni su dali podršku roditeljima koji apeluju na nadležne organe da doprinesu suzbijanju devijantvnih pojava i posvete više pažnje poštovanju zakona. Kazali su da je očigledno da se više može uraditi u pravcu duhovnog i kulturnog jačanja dolazećih generacija ukoliko želimo da imamo zdravu i uspješnu omladinu.\nU malim sredinama kakva je naša Opština, socijalne devijacije postaju sve izraženije i mladi ljudi često bivaju izloženi negativnim uticajima poput alkoholizma, narkomanije i kocke. Nezaposlenost, neinformisanost, uticaj društva i mnogi drugi činioci indikativno utiču na mlade ljude i njihovo odavanje porocima. Odgovorna vlast bi trebala kroz javne tribine da ukaže na negativne pojave i štetnost socijalnih devijacija, a nadležni organi bi trebali blagovremeno reagovati na svaku prijavu i procesuirati sve ove radnje i vinovnike krivičnih djela privesti pred lice pravde – u ime andrijevičkog odbora naglasio je Stefan Jelić.


Izvor: B92, 28.Jul.2021, 19:42\nRusija se već sada meša u američke izbore, na sredini predsedničkog mandata. Izbori se održavaju naredne godine, rekao je u utorak predsednik Džo Bajden.\nTakve akcije Moskve predstavljaju "čisto kršenje našeg suvereniteta", rekao je predsednik ne obrazlažući detaljno, u opasci pred oko >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << 120 predstavnika američke obaveštajne zajednice koji su se okupili u severnoj Virdžiniji u sedištu ODNI.\nBajdenovo javno pozivanje na nešto što je sadržano u tajnom predsedničkom dnevnom izveštaju sigurno će izazvati podrozrenje.\nPredsednik je takođe imao zloslutna predviđanja o eskalaciji sajbernapada na Sjedinjene Države za koje je njegova administracija krivila državne hakere u Kini i one koji nekažnjeno posluju u Rusiji.\nTakve sajbersposobnosti američkih protivnika "eksponencijalno rastu", rekao je predsednik.\nRuski predsednik Vladimir Putin bio je Bajdenu, čini se, mnogo puta na pameti dok je govorio pred ljudima iz obaveštajne zajednice.\n"Vidim da se točkovi u Moskvi okreću kako bi odgovorili na to", rekla je Emili Harding za Glas Amerike.\nU svojoj izjavi, američki predsednik je rekao da je kineski predsednik Si Đinping "smrtno ozbiljan u pogledu toga da postanu najmoćnija vojne sile na svetu, kao i najveća i najistaknutija ekonomija na svetu" do 2045.\nBajden je rekao: "Ne mogu da donosim odluke koje treba da donosim, ukoliko ne dobijam najbolje neokrnjene, nepristrasne sudove koje mi možete dati. Ne želim čuti lepe stvari. Tražim da čujem ono što mislite da je istina".\nTe reči su "velika stvar. To je stvar koju je verovatno najviše trebalo da kaže" ovoj određenoj publici, rekla je Emili Harding.\nTrampov stav prema obaveštajnoj zajednici javno se pogoršao nakon što je pristao na Putinovo poricanje zaključka američke vlade da se Kremlj mešao u predsedničke izbore 2016. godine. Tramp, republikanac, na tim izborima je tesno pobedio izazivača, kandidatkinju Demokratske stranke Hilari Klinton.\nVOA: Bajden optužio Rusiju da se već meša u izbore 2022.\nNoviMagazin.rs: Bajden optužio Rusiju da se već meša u naredne izbore u SAD\nBeta: Bajden optužio Rusiju da se već meša u naredne izbore u SAD


ИТАЛИЈАНСКИ ПРЕМИЈЕР: Сукоб са Русијом је велика грешка!\nITALIJANSKI PREMIJER: Sukob sa Rusijom je velika greška!\nItalijanski premijer Mateo Renci nazvao je evropsku politiku konfrontacije sa Rusijom „politčkom greškom i kulturnim zločinom“.\nOvo je izgovorio prilikom nastupa na Berlinskom univerzitetu. Pa dodatno precizirao i podvukao:\n„Rusija mora da poštuje suverenitet i nezavisnost Ukrajine, ali je sukobljavanje sa Rusijom politička greška i kulturni zločin. Rusija je našš najbliži sused i treba da bude naš strateški partner u borbi protiv terorizma“.\nAli, nastavio je Renci, ne samo to:\n„Prisustvo antiruske ideje u Evropi znači da ne znamo ni Rusiju ni Evropu koja se nije rodila kao Evropska unija da bi bila protiv nekoga. Evropa mora imati i dušu. Ne sme se postojanje Evropske unije svoditi isključivo na ekonomsku korist“.\nStalni predstavnik Rusije u Briselu – Vladimir Čižov – ocenio je danas da su mali izgledi da će na planu sankcija EU uvedenih protiv Rusije i ruskih kontrasankcija išta principijelno izmeniti do kraja ove godine.


Društvene mreže i portali – prostor za prevazilaženje ili jačanje predrasuda?\nAutor: Katerina Smileva\nFoto: Katerina Smileva\nPitanje da li je uticaj društvenih mreža pozitivan ili negativan proganjaće nas dokle god te platforme postoje. Činjenica je da su Fejsbuk, Tviter, Instagram i druge društvene mreže promenile naše živote. Promenile su način na koji izveštavamo i delimo informacije. Sa jedne strane ovo je pozitivno pošto sada možemo brže da delimo informacije i imamo više prostora da slobodno izražavamo različita mišljenja. Sa druge strane postoje negativne posledice, koje se ne mogu zanemariti.\nU Makedoniji marginalizovane grupe poput Roma trpe najočigledniji negativni uticaj društvenih mreža. Potpuna „sloboda govora“ je otvorena za zloupotrebu. Ne razumeju svi ljudi da „sloboda govora“ ne znači „slobodu širenja govora mržnje“. A linija koja ih razdvaja deluje ovde teško razumljiva.\nRomi, kao najstigmatizovanija manjinska grupa u Makedoniji, često su meta ove „slobode govora“. U ovoj zemlji predrasude o Romima su bliske dominantnom društvu decenijama unazad, prelazeći iz generacije u generaciju. Toliko su duboko ova verovanja usađena u društvo da su sastavni deo odgajanja dece i koriste se kao metod zastrašivanja u službi discipline. Kako ne bih podržavala takve stereotipe i predrasude, suzdržaću se od davanja specifičnih primera.\nNaravno, stereotipi i predrasude koje imamo u našim fizičkim životima prenose se na naše virtuelne živote: putem društvenih mreža. Tu se manifestuju kao zlostavljanje i uvredljivi komentari, diskriminatorne izjave i govor mržnje.\nAko govor mržnje od pojedinaca na društvenim mrežama nije dovoljan, on je normalizovan tako da društvene mreže i portali podržavaju ove stereotipe. Pošto su digitalni mediji i društvene mreže još uvek neuređeni u Makedoniji, veliki haos nastaje u onlajn prostoru. Diskriminatorski sadržaj i govor mržnje se „legitimno“ šire na većini ovih neprofesionalnih „medijskih“ platformi.\nDaću vam „blagi“ primer diskriminacije sa kojom se susrećemo na portalima. Kada bi član neke veće etničke grupe počinio zločin poput krađe, naslov bi glasio: Krivična prijava podignuta protiv kradljivca nakita.\nMeđutim, ako bi neki Rom počinio zločin, naslov bi glasio: Krivična prijava podignuta protiv kradljivca nakita romskog porekla. Ovo je jasan primer stereotipizacije i diskriminacije: naglašavanje etničke pripadnosti sa negativnom konotacijom. Romska zajednica je već suočena sa jakom diskriminacijom, a onlajn medijski portali su tu da osiguraju opstanak predrasuda.\nNovinari koji „izveštavaju“ na ovaj način su navodno nesvesni dezinformacije i stereotipa koje propagiraju ovakvim jezikom. Dakle, neophodna im je edukacija koja bi raskrinkala njihove predrasude. Problem je u tome što većina medijskih platformi funkcioniše na potpuno neuređen način, sa nekompetentnim osobljem i nedostatkom poštovanja prema bilo kakvim profesionalnim novinarskim standardima. Međutim, onlajn medijski portali imaju potencijala da čine dobro. Oni nude mogućnost direktnog suočavanja sa diskriminatornim stavovima i stereotipima prema Romima.\nOnlajn i tradicionalni mediji se ponekad koriste da predstave „pozitivne primere“ romske zajednice, poput članaka o diplomiranim studentima romskog porekla koji su uspešni u svojim profesijama. Ovi su naročito popularni 8. aprila, na Dan Roma. Međutim, ovakva vrsta „pozitivnog“ izveštavanja može da bude promašena. Informacije su dobre, ali lako mogu da imaju pogrešan efekat. Umesto da smanje predrasude, mogu da ih ojačaju. Zašto bi bilo čudno da osoba romskog porekla bude uspešna u svom poslu do te mere da moramo da izveštavamo o tome u vestima?\nImplicitniji pristup bi mogao da ima jači efekat, poput namerne upotrebe izjava romskih stručnjaka tokom izveštavanja, čime bi se izazvale predrasude i stereotipi. Na primer, kada izveštavamo o ekonomiji i prosečnom rastu plata, profesori ekonomije romskog porekla bi mogli da daju izjave i mišljenja na tu temu.\nNa ovaj način ne izveštavamo o tome koliko je neki Rom uspešan, niti o tome kako pripadnici romskog naroda mogu da budu i jesu profesori, već umesto toga pokazujemo to uvažavanjem stručnog mišljenja nekoga ko je usput i pripadnik romske zajednice. Time se otklanja potreba za izgovaranjem: „evo pokazujemo vam da Romi mogu da budu obrazovani“, pristup koji je ukorenjen u predrasudama.\nOvaj pristup „dela, ne reči“ mogao bi da bude suptilno privlačan i da ima veći uticaj na one koji aktivno diskriminišu protiv, ismevaju ili direktno podstiču negativne stereotipe o Romima. U ljudskoj je prirodi opirati se izjavi „nisi u pravu, ja ću ti pokazati šta je ispravno“, te bi korišćenje primera moglo da ima efektivniji i pozitivniji ishod.\nPošto društvene mreže i onlajn medijske platforme imaju potencijala da utiču na naša društva i u dobrom i u lošem smislu, podsticanjem ili odbacivanjem predrasuda, pojedinci i novinari bi trebalo da ih koriste obazrivo. Ne samo Rome već i sve zajednice bi trebalo ceniti zbog njihovih zasebnih kvaliteta, a ne definisati društveno nametnutim predrasudama zasnovanim na stereotipima. Internet može da služi tome da svima pruži šansu. Na nama je kako ćemo ga koristiti.\nKaterina Smileva je PR koordinatorka za CSI Hope i iskusna novinarka.


Jermenija i Azerbejdžan počinju razgovore o Nagorno-Karabahu\nPredsednici Jermenije i Azerbejdžana danas su se sastali u Moskvi radi razgovora o nastojanjima da se ublaži dugoročni spor izmedju njihove dve zemlje oko azerbejdžanske, pretežno Jermenima naseljene enklave Nagorno-Karabah.\nFunkcioneri Kremlja navode da će se sutra i ruski predsednik Dmitrij Medvedev pridružiti tim razgovorima.\nRuski predstavnik je rekao da nema planova da predsednik Jermenije Serž Sarkisijan i predsednik Azerbejdžana Ilham Alijev potpišu mirovni sporazum u Moskvi. On je ukazao da razgovori imaju za cilj da se dve strane približe svoja gledišta.\nEnklava Nagorno-Karabah proglasila je nezavisnost od Azerbejdžana 1988. U šestogodišnjem konfliktu koji je usledio poginulo je 35 hiljada ljudi. Primirjem iz 1994. godine obustavljene su velike borbe, ali povremeno izbijaju sukobi.


Bez kolektivnih ugovora nema primjene zakona o radu\nZakon o radu Republike Srpske ne može biti u potpunosti primijenjen, jer ne postoje kolektivni ugovori i on ne pruža dovoljno instrumenata inspekcijskim službama da bi mogle kontrolisati da li je radnik plaćen prema propisima i da li ta plata odgovara poslu koji obavlja, smatra predsjednik Saveza sindikata Srpske Ranka Mišić.\n"Kada inspektor kontroliše kako je radnik plaćen, da li su sve obaveze i prava propisana Zakonom o radu zaista na raspolaganju radniku i da li je radnik ta prava ostvario, nema instrumenta iz kojeg je to tačno i precizno vidljivo da bi mogao da bude kažnjen poslodavac koji nije ispoštovao prava radnika", rekla je Mišeićeva novinarima nakon sastanka sa predstavnicima Inspektorata Srpske.\nPrema njenim riječima, zbog toga ne treba nikoga da čudi kada, na primjer, u nekom kolektivu svi radnici imaju najnižu platu ili par desetina maraka više od najniže plate.\n"To nije u redu, ali nema instrumenta kojim se to može dokazati, nema propisane ni cijene rada, ni satnice, jedino ima propisana najniža plata i najčešće jedan broj poslodavaca zloupotrebljava institut najniže plate", upozorila je Mišićeva.\nOna je navela da je sa predstavnicima Inspektorata razgovarano o tome kako zaštititi osnovna prava radnika i kako im omogućiti da za svoj rad dobiju adekvatnu zaradu, te kako obezbijediti sigurnost radnika kada prijavi nepravilnosti vezane za njegova prava iz radnog odnosa, a da ga u tome zaštiti sistem, kao i o mogućnostima da se određenim poglavljima u Zakonu o radu propišu bolji instrumenti ili alati, kao i kazne za kršenje radničkih prava.\nMišićeva je dodala da je razgovarano i o tome da li postojeće ustrojstvo inspekcijskih službi daje rezultate, da li je potrebno preispitati organizovanje i način rada Inspektorata Srpske, da li je rješenje donošenje novog zakona o inspekcijama.\nGlavni republički inspektor rada Zoran Mikanović naveo je da je za 11 mjeseci ove godine izvršeno oko 2.000 kontrola iz oblasti radnih odnosa, donesen veći broj upravnih mjera i rješenja za otklanjanje nepravilnosti, te izdati prekršajni nalozi u ukupnoj vrijednosti kazni od oko milion KM.\n"Najčešće su radnička prava umanjena kada je riječ o radnom vremenu koje je prikazao poslodavac i koje se vodi u evidenciji i stvarnog koje radnik provede na radu. Mi to znamo iz priče radnika, a problem je kako da inspektor utvrdi koje je stvarno radno vrijeme, a radnici iz kontrola uglavnom iz straha ne smiju da kažu koliko su proveli vremena na radu", rekao je Mikanović.\nOn je dodao da se u kontrolama javljaju i različite nadležnosti inspekcija, navodeći primjer da je jedna inspekcija nadležna kod obračuna, a druga kod isplata plata.\n"Pitanje je kako da radnik slobodno prijavi šta doživljava na poslu, koliko vremena radi, koliku je platu primio bez straha da će trpjeti posljedice. Tog mehanizma trenutno nemamo", rekao je Mikanović.\nOn je naveo i problem nepostojanja kolektivnih ugovora, jer mnoge norme iz Zakona o radu upućuju na kolektivne ugovore.\nRanka Mišić kolektivni ugovor


Početak kvalifikacija za ASUS Open Overclocking Cup 2014\nponedjeljak, 18 Avgust 2014 09:46\nASUS Open Overclocking Cup počeo je 2012. godine, kada je to bilo samo lokalno takmičenje za overclockere iz Rusije i Ukrajine, da bi 2013. postalo internacionalno, te naraslo do najvećeg evropskog overclocking takmičenja na kojem učestvuju timovi iz 15 evropskih zemalja i Zajednice nezavisnih država.\nKvalifikacije za ASUS Open Overclocking Cup 2014 će trajati od 15. augusta do 15. septembra. Overclockeri će svoje rezultate postavljati na internet sajt HWBot.org i na osnovu toga se kvalifikovati za veliko finale. Uz to, takmičari imaju mogućnost da osvoje i neku od najnovijih ASUS ROG matičnih ploča, baziranih na Intelovom X99 čipsetu.\nTop 14 overcklockera koji postignu najbolje rezultate sa Intel Devil Canyon procesorom idu u finale. Dva overclockera koji postignu najbolje rezultate sa Intel Pentium G3258 procesorom također će dobiti priliku da se takmiče u finalu AOOC 2014. Pobjednici kvalifikacija, njih 16, biće podijeljeni u 8 dvočlanih timova nakon čega mogu započeti pripreme za veliko finale koje će se održati u Moskvi, 1. i 2. novembra 2014., u ruskom najvećem klubu za sajber sportove, čuvenom “Moscow Cyber Stadium.”\nFond za nagrade u finalu AOOC 2014 je impresivnih 10.000 USD, plus vrijedne nagrade iz ponude ASUS Republic of Gamers komponenti.\nZa više detalja o kvalifikacijama potražite na http://hwbot.org/competition/aooc_2014_qualifier\nSat vremena The Evil Within gameplaya


Drugo i treće mesto zauzele su Ruskinje Natalija Korosteljeva i Anastasija Dotsenko koje su za pobednicom zaostale jednu, odnosno dve desetinke.\n"Srećna sam što sam trku završila kao prva, iako su uslovi bili izuzetno teški",\nrekla je Kovalčik.\nOna je u generalnom plasmanu za 38 bodova pretekla Norvežanku Marit Bjorgen, koja je zbog hladnoće propustila ovu trku.\nU konkurenciji muškaraca pobedio je Švedjanin Teodor Peterson koji je trku završio za 3:08,4 minuta, ispred zemljaka Andersa Glersena -sa zakašnjenjem od 0,1 sekundu i Kanadjanina Devona Keršsova koji je na cilj stigao sa zaostatkom od 0,6 sekundi.\nTakmičare čekaju još niže temperature, kada se budu preselili u Ribinsk, odnosno Demino, oko 300 kilometara severno od Moskve, gde će biti nastavljen Svetski kup.


Formula crnogorskog referenduma | Institute for War and Peace Reporting\nFormula crnogorskog referenduma\nPoliticke partije u Crnoj Gori traze formulu za raspisivanje referenduma o nezavisnosti.\nCrnogorske politicke partije postigle su provizorni dogovor o datumu odrzavanja vanrednih izbora za koje se probeogradski blok zalaze da se odrze prije referenduma o razdvajanju.\nPo ovom dogovoru, postignutom prosle subote, provizorno je uzeto da 22.april bude datum odrzavanja izbora, ali konacan rezultat zavisi od toga da li ce biti postignut sporazum o datumu referenduma.\nVladajuca Demokratska partija socijalista, DPS, na celu sa predsjednikom Crne Gore, Milom Djukanovicem, koja se zalaze za nezavisnu Crnu Goru, protivno svim ocekivanjima, predlozila je da se vanredni izbori odrze krajem marta. Poslije tih izbora, a najkasnije krajem juna, uslijedio bi referendum o nezavisnosti.\nIznenadjenje nije bilo malo, posebno u opozicionom, takozvanom "srpskom bloku", koji se protivi razdvajanju Crne Gore od Srbije. Upravo je ovaj blok insistirao na vanrednim izborima, osporavajuci vladi pravo da, posto je od nedavno manjinska, sprovede referendum o razdvajanju. Cule su se i prijetnje da ce referendum biti bojkotovan.\nPredsjednik crnogorskog parlamenta i Djukanovicev saradnik, Svetozar Marovic, obrazlozio je svoj stav o prioritetu izbora: "Bojkot referenduma objektivno bi otezao polozaj Crne Gore i ostavio mrlju na njenoj odluci".\nNa odluku o ranim izborima vlada se odlucila posto je koaliciju DPS i Socijaldemokratske stranke, SDP, nedavno napustila Narodna stranka, koja se zalaze za ostanak u Jugoslaviji. Crna Gora je tako, po prvi put u istoriji svog parlamentarizma, dobila manjinsku vladu.\nIako su joj ruku pruzili crnogorski liberali, pa se vlada odrzala, postavilo se pitanje da li ici na referendum ili na izbore.\nSa sjednice rukovodstva DPS odrzanog 8. januara, procurila je informacija da se vecina clanova tog tijela zalaze za izbore prije referenduma. Svetozar Marovic je prokomentarisao: "Vladi je potrebna podrska u narodu, a ne samo u parlamentu".\nSada izgleda da je DPS ovom odlukom zadovoljio i "srpski blok" i pristalice nezavisnosti.\nJedan od prvaka Socijaldemokratske stranke, Ranko Krivokapic, rekao je da je ponuda njegovog koalicionog partnera najcjelovitije rjesenje "jer zadovoljava i one koji su trazili izbore i nas koji su trazili referendum".\nLider NS, Dragan Soc pozdravio je raspisivanje izbora "jer je to jedini demokratski nacin da se razrijesi situacija nastala nakon sto je vlada izgubila legitimitet nasim izlaskom".\nIako se odluka o prijevremenim izborima moze tumaciti kao ustupak "srpskom bloku" blize je istini da je u redovima vlade doslo do ozbiljne procjene da se pun legitimitet referenduma i unutrasnje i medjunarodno priznanje rezultata ne moze ocekivati prije provjere pozicija politickih partija na izborima.\nPredrag Popovic, potpredsjednik Narodne stranke ocijenio je da DPS ovom ponudom, u stvari, zeli da se prikaze kako velikodusno nudi izbore i referendum. U stvari, kaze Popovic, izbori i referendum su neminovnost, a DPS samo pokusava da zadrzi svoje poluge moci, prije svih kontrolu nad medijima, preko cega misli da ostvari pobjedu na izborima.\nPredrag Bulatovic, potpredsjednik najace opozicione stranke Socijalisticke narodne partije, SNP, utvrdio je da predlog DPS-a ide u susret davnom zahtjevu njegove stranke da se raspisu vanredni izbori.\nDvije independisticke stranke, SDP koja je Djukanovicev koalicioni parther i Liberalni savez smatraju da su izbori prije referenduma suvisni, ali da od njih nece bjezati.\nSrdjan Darmanovic, politicki analiticar iz Podgorice objasnjava: "Kriza vlade se mogla rijesiti i na drugi nacin, a ne raspisivanjem izbora. Ipak, ovo je najlegitimniji nacin i mislim da je to motivisalo DPS da ponudi izbore. Odluka koja bude dobila podrsku na referendumu, nakon prethodno sprovedenih izbora, imace mnogo veci kredibilitet i na unutrasnjem i na spoljasnjem planu.\nGlavni odbor DPS-a vec je formirao izborni stab na cijem je celu predsjednik Djukanovic. Slicno je ovih dana uradila i Narodna stranka.\nOcekuje se da ce predsjednik Djukanovic negdje krajem ovog ili pocetkom narednog mjeseca objaviti pocetak izborne trke. Tada ce se znati i datum odrzavanja, jer po zakonu rok od najave do odrzavanja ne moze biti kraci od 60 dana.\nJos je rano govoriti o mogucim koalicijama, ali je izvjesno da ce glasovi ici u dva tabora; idependisticki koji predvodi Djukanovicev DPS i federalisticki na cijem je celu Bulatovicev SNP.\nZeljko Ivanovic je vlasnik i clan direkcije nezavisnih dnevnih novina "Vijesti" iz Podgorice.


Vesić: U tri beogradske opštine vakcinisano više od 50 odsto stanovništva\nHomeDRUŠTVOVesić: U tri beogradske opštine vakcinisano više od 50 odsto stanovništva\n12/04/2021Redakcija BALKAN TVDRUŠTVO, Vesti0\nU Beogradu je zaključno sa jučerašnjim danom vakcinisano 530.507 građanki i građana, što iznosi 37,7 odsto punoletnog stanovništva, objavio je zamenik gradonačelnika Goran Vesić na svojoj Fejsbuk stranici.\n„Revakcinisano je 356.768 građanki i građana, što iznosi 25,4 odsto punoletnog stanovništva. Do sada je u Beogradu dato 887.275 doza vakcina za vakcinaciju i revakcinaciju. U našem gradu je vakcinisano 67,33 odsto stanovništva starosti od 65 do 74 godine. Vakcinisano je 46 odsto muškaraca i 54 odsto žena, a prosečna starost vakcinisanih je 59,5 godina“, objavio je Vesić.\nKandidat na lokalnim izborima u Meksiku kampanju počeo iz – mrtvačkog kovčega\nPostignut dogovor o izmenama tužilačkih zakona u Crnoj Gori


Duga crna haljina sa tilom i detaljima srebrnih diskica, cene\nDuga crna haljina sa tilom i detaljima srebrnih diskica\nCene Duga crna haljina sa tilom i...\nUpozorenje: cene, linkovi i specifikacije proizvoda za Duga crna haljina sa tilom i detaljima srebrnih diskica su postavile naše listane online prodavnice. Molimo obavestite nas ukoliko naiđete na neku grešku.\nPregled: Duga crna haljina sa tilom i detaljima srebrnih diskica\nPronađite najbolju ponudu za Duga crna haljina sa tilom i detaljima srebrnih diskica na portalu ShopMania. Možete kupovati Duga crna haljina sa tilom i detaljima srebrnih diskica u stotinama pouzdanih online prodavnica koje isporučuju na teritoriji cele Srbije, po najboljim cenama za Duga crna haljina sa tilom i detaljima srebrnih diskica. Pročitajte komentare kupaca u našoj grupi, pogledajte slike Duga crna haljina sa tilom i detaljima srebrnih diskica i informišite se o svim njihovim karakteristikama. Samo na portalu ShopMania se mogu pronaći najbolji popusti i rasprodaje upoređujući ponude kategorije Ženska odeća, i kupite po najnižim mogućim cenama Duga crna haljina sa tilom i detaljima srebrnih diskica i hiljade drugih sličnih proizvoda.


UPRAVLJANJE OTPADOM: Da li će regionalni centri i nova nacionalna strategija omogućiti uspostavljanje funkcionalnog sistema? - Inženjeri zaštite životne sredine\n16. 6. 2021. 23. 6. 2021. admin\nNa inicijativu Saveta za cirkularnu ekonomiju Privredne komore Vojvodine i udruženja „Inženjeri zaštite životne sredine“ u sredu 16. juna, u Novom Sadu, održana je konferencija „Upravljanje komunalnim otpadom u AP Vojvodini – izazovi i potencijali“.\nSkup je otvorio sekretar Udruženja industrije PKV mr Zoran Trpovski, koji je upoznao prisutne sa ciljem i programom Konferencije i naglasio da pitanje upravljanja otpadom nije značajno samo zbog usklađivanja sa evropskim zadonodavskom – to je pitanje budućnosti i važno je za ovo što ostavljamo narednim generacijama.\nAktuelni strateško-zadonodavni okvir u upravljanju otpadom u Republici Srbiji predstavio je državni sekretar u Ministarstvu zaštite životne sredine Robert Jakša. Prema dostupnim podacima, količina otpada koji se generiše iz godine u godinu je sve veća pa se od 1,2 tone po osobi u 2011. za manje od decenije stiglo do 1,9 tona po osobi u 2019. godini. Uviđajući značaj ove teme, Ministarstvo je uspelo da u saradnji sa evropskim partnerima obezbedi sredstva za 8 novih regionalnih centara za upravljanje otpadom, od kojih će tri biti na teritoriji Vojvodine, u Somboru, Inđiji i Sremskoj Mitrovici.\nOsim izgradnje nedostajuće infrastrukture, značajan segment u uspostavljanju funkcionalnog sistema upravljanja otpadom čini i zakonska regulativa. Jakša je istakao da Ministarstvo radi na novom Zakonu o upravljanju komunalnim otpadom, čije odredbe će biti usaglašene za zakonima Evropske unije, kao i na novoj Strategiji upravljanja otpadom koja bi trebala da bude usvojena do kraja godine.\nNa koji način je upravljanje komunalnim otpadom regulisano u Autonomnoj pokrajini Vojvodini i koji su najveći problemi u ovom sektoru prezentovao je Nemanja Erceg , pomoćnik Pokrajinskog sekretara za urbanizam i zaštitu životne sredine. Erceg je istakao da AP Vojvodina upravo u sektoru upravljanja otpadom najviše zaostaje za standardima Evropske unije. Svega 3 odsto komunalnog otpada se reciklira, primarne separacije gotovo da nema, nije razvijeno organizovano sakupljanje i zbrinjavanje otpada, rešenja za konačno odlaganje svih vrsta otpada uglavnom su neadekvatna, što sve utiče na nizak stepen iskorišćenja materijalnih i energetskih potencijala otpada. Kada su u pitanju aktivnosti Sekretarijata, fokus je na koordinaciji lokalnih samouprava na teritoriji pokrajine i pružanju podrške pri donošenju lokalnih i regionalnih planova upravljanja otpadom.\nKao primer dobre prakse, Erceg je naveo opštinu Bečej, koja je u uspostavila funkcionalan sistem primarne separacije otpada.\nDrugi deo Konferencije bio je posvećen predstavljanju Regionalnih centara za upravljanje otpadom u Vojvodini. Moderator razgovor, MSc Igor Jezdimirović dao je reč Senki Sekulić, koja je ispred Grada Novog Sada predstavila projekat uspostavljanja regionalnog sistema upravljanja otpadom za Grad Novi Sad i opštine Bačka Palanka, Bački Petrovac, Beočin, Žabalj, Srbobran, Temerin i Vrbas. Sekulić je informisala prisutne da je u toku izrada tehničke dokumentacije koja uključuje studiju opravdanosti, idejni projekat za izgradnju regionalne sanitarne deponije, studiju o proceni uticaja na životnu sredinu i drugo. Rok za izradu navedene dokumentacije je septembar 2021. godine.\nU nastavku, predstavljeni su i Regionalni centri u Subotici, Pančevu, Kikindi i Inđiji i Regionalni centar „Srem-Mačva“.\nSnimak Konferencije može se pogledati na Youtube kanalu Privredne komore Vojvodine.\nPoziv za učesnike: Omladinska razmena „Active Youth for Healthier Future“(Srbija) 17.-25.07.2021


Odluka Rusije o slobodnoj trgovini šansa za prehrambenu industriju Srbije\n„Među njima bih svakako izdvojio sir i voćnu rakiju. Velika šansa za prehrambenu industriju koju moramo iskoristiti, posebno danas kada se svi zatvaraju zbog koronavirusa i kada mnoge zemlje vape za prilikom da izvezu svoju robu”, objašnjava Nedimović.\nIstovremeno, država će, kaže, nastaviti sa jačanjem subvencija našim proizvođačima kako bi imali što bolje proizvode za plasman na inostrana tržista.\nKako je navedeno u saopštenju na zvaničnom sajtu, ruska Vlada je odlučila da odobri nacrt saveznog zakona „O ratifikaciji Sporazuma o zoni slobodne trgovine između Evroazijske ekonomske unije i njenih država članica, sa jedne strane, i Republike Srbije, sa druge strane” i da ga prosledi na usvajanje Državnoj dumi u skladu sa utvrđenom procedurom.\nSrbija je potpisala sporazum o formiranju bezcarinske trgovinske zone sa EAEU u oktobru 2019. godine.\nPremijerka Ana Brnabić je u oktobru prošle godine u Moskvi potpisala Sporazum o slobodnoj trgovini između Srbije i Evroazijske ekonomske unije i njenih država članica - Rusije, Kazahstana, Belorusije, Jermenije i Kirgistana.\nIzmeđu ostalog, reč je o izvozu 2.000 tona cigareta, 400 tona kravljeg sira, neograničen izvoz ovčjeg i kozjeg sira, kao i voćne rakije, 90.000 litara vinjaka...\nS7 Airline - Sve što možete da zamislite...


Dan online - Srbija: Sud pozvao Tačijeve žrtve da se prijave, moguća hapšenja u Albaniji - 2020-11-07\nSrbija BIVŠI KOSOVSKI PREDSJEDNIK U PONEDJELJAK PRED SUDIJE U HAGU\nHašim Tači Sud pozvao Tačijeve žrtve da se prijave, moguća hapšenja u Albaniji Međunarodna policija i Euleks sproveli su raciju u kući i oko dvorišta kuće Hašima Tačija u Čaglavici kod Prištine. Istražioci su pretresli i kuću Redžepa Seljimija u Prištini\nPrvo pristupanje sudu Hašima Tačija u sudnici Specijalizovanih vijeća Kosova u Hagu održaće se na javnoj sjednici 9. novembra u 15 časova.\nSud za zločine OVK saopštio je da tokom sedmice za prvo pristupanje sudija za prethodni postupak provjerava da li su ispoštovana prava optuženog, uključujući i njegovo pravo na pravno zastupanje, kao i da li optuženi razumije optužbe za koje se tereti.\nU saopštenju se navodi da je optužnica protiv bivšeg političkog lidera Oslobodilačke vojske Kosova Hašima Tačija potvrđena 26. oktobra.\nSpecijalizovano tužilaštvo uhapsilo je optuženog 5. novembra, a zatim je istog dana prebačen u pritvorski objekat Specijalizovanih vijeća u Hagu.\nMeđunarodna policija i Euleks sproveli raciju u kući i oko dvorišta kuće Hašima Tačija u Čaglavici kod Prištine. Istražioci su pretresli i kuću Redžepa Seljimija u Prištini.\n– U toku je sprovođenje operacija Specijalizovanog tužilaštva na Kosovu. Operacije Specijalizovanog tužilaštva odvijaju se uz podršku Policije Kosova i Evropske misije za vladavinu prava na Kosovu (Euleks). Podrobnije informacije će biti dostavljene uskoro – saopšteno je juče iz Specijalnog suda.\nTakođe, istražioci Euleksa pretresli su u Prištini i kuću jednog od nekadašnjih regionalnih komandanata OVK, koji je funkcioner pokreta Samoopredjeljenje, Redžepa Seljimija, protiv kojeg je takođe potvrđena optužnica.\nBivši politički lider tzv. Oslobodilačke vojske Kosova Hašim Tači i dvojica njegovih nekadašnjih bliskih saradnika Kadri Veselji i Redžep Seljimi prebačeni su avionom u Hag, gdje će se suočiti sa optužnicama za ratne zločine koje je protiv njih podigao Specijalni sud za zločine OVK.\nIzvor navodi da će do tih hapšenja doći jer su na teritoriji Albanije postojali zatvori tzv.OVK za koje je dokazano da su se u njima dogodili zločini, prenosi prištinska Ekonomija onlajn.\nU optužnici, koju je juče objavio Specijalni sud u Hagu i koja je poznata kao Aneks 3, pored zatvora na Kosovu navode se i tri u Albaniji – u Kukešu, Hasu i Kahanu, i u kojima su počinjeni ratni zločini, a kojima su rukovodili albanski državljani sa sjevera zemlje koji su se pridružili OVK.\nŽrtve mogu da učestvuju u postupku ukoliko pokažu da su pretrpjele štetu, uključujući fizičku, duševnu ili materijalnu štetu kao direktan rezultat krivičnih djela iz potvrđene optužnice, navodi se u saopštenju suda.\nUkazano je da će žrtve koje učestvuju u postupcima pred Specijalizovanim vijećima Kosova obrazovati jednu ili više grupa.\nŽrtve koje učestvuju u postupcima pred Specijalizovanim vijećima imaju određena prava, uključujući pravo da budu obaviještene, da im se prizna status žrtve, kao i da dobiju naknadu štete.\nOvim povodom predsjednica Specijalizovanih vijeća Ekaterina Trendafilova poručila je da je neophodno da se čuje glas žrtava radi ostvarivanja pravde.\n– Posredstvom svog zastupnika, žrtve koje učestvuju u postupku mogu da ostvare prava koja su im data prema našim mjerodavnim propisima i da se postaraju da se njihov glas čuje pred nadležnim sudijama – rekla je Trendafilova.\n– Učešće žrtava u postupku je ključna odlika naše ustanove. Po sprovođenju aktivne kampanje u okviru programa za komunikaciju i približavanje javnosti u raznim sredinama na Kosovu i u Srbiji s ciljem da se javnost informiše o pravima žrtava pred Specijalizovanim vijećima, mi sada ulazimo u sledeću fazu postupka. Služba za učešće žrtava je spremna da na svaki način pomogne u procesu prijavljivanja žrtava – rekla je sekretar Fidelma Donlon.\nGovoreći o važnosti učešća žrtava specijalizovani tužilac Džek Smit je rekao da su krivična djela za koja se optuženi terete optužnicom teška djela te da se ne smije izgubiti iz vida patnja žrtava.\n– Učešće u postupku može žrtvama uliti snagu i obezbijediti da se čuje njihov glas – naveo je Smit.\nPredsjednik Skupštine Srbije Ivica Dačić nije želio da komentariše optužnicu protiv nekadašnjeg vođe terorističke tzv. OVK Hašima Tačija, ali je istakao da svako ko je počinio zločin treba da odgovara, mada je dug put od optužnice do presude.\nOn je rekao da je važno da se obezbijedi zaštita svjedoka kako se ne bi desilo kao u slučaju jednog od lidera terorističke tzv. OVK Ramuša Haradinaja da „jednostavno nestanu svi svjedoci”.\n– Tako da je na kraju po presudi ad hok suda u Hagu Haradinaj oslobođen usled nedostatka svjedoka – rekao je Dačić novinarima u Skupštini Srbije.\nDačić je podsjetio da su politički organi i političari u Srbiji veoma uzdržano reagovali i davali izjave povodom hapšenja Tačija i drugih optuženih, ali je naveo da je dobro što su Specijalni sud za zločine tzv. OVK i tužilaštvo počeli da rade.\nDačić je naglasio da zločini protiv Srba do sada nisu sankcionisani na Kosovu i Metohiji.\n– Kao što smo saglasni sa istragom i osudom uopšte ratnih zločina, pa i zločina prema Albancima, smatramo da je ovo potreba zadovoljenja pravde za žrtve tzv. OVK – rekao je Dačić.\nPortparol EU Peter Stano je, reagujući na izjavu Seljima Seljimija da treba prekinuti proces dijaloga sa Beogradom, podsjetio da je premijer privremenih prištinskih institucija Avdulah Hoti obećao da će se dijalog nastaviti, ali i dodao da EU ne komentariše izjave zvaničnika, ni sa jedne, ni sa druge strane.\nPeter Stano je rekao da je EU posrednik u dijalogu i da se fokusira na tu ulogu i dodao da se, nakon ponovnog pokretanja u julu, dijalog nastavlja i napreduje na sastancima na ekspertskom i najvišem političkom nivou.\n– Aleksandar Vučić i Avdulah Hoti su 7. septembra potvrdili visokom predstavniku EU za spoljne poslove Žosepu Borelju da će dati visoki prioritet dijalogu Beograda i Prištine – istakao je Stano, prenosi Kosovo onlajn navode Kljan Kosova.\nDodaje da su se, takođe, obavezali da će udvostručiti napore kako bi obezbijedili dalju harmonizaciju sa EU u skladu sa svojim obavezama.\nZabrana okupljanja više od pet ljudi na otvorenom i zatvorenom


Fonet | 18. nov 2016.\nU zajedničkom saopštenju dve agencije pozivaju vlasti da u najkraćem roku dosledno i u celini bude sprovedena odluka Vlade o prestanku rada Javnog preduzeća Novinska agencija Tanjug\nNovinske agencije Beta i FoNet danas ponovo ističu da je njihov osnovni zahtev da država, makar i sa zakašnjenjem od godinu dana, primeni zakon i odluku, koje je sama donela, i time stvori uslove za fer i ravnopravnu utakmicu na medijskom tržištu.\nBeta i FoNet u zajedničkom saopštenju, povodom učestalih medijskih navoda o okolnostima u kojima trenutno radi agencija Tanjug, pozivaju vlasti da u najkraćem roku dosledno i u celini bude sprovedena odluka Vlade o prestanku rada Javnog preduzeća Novinska agencija Tanjug.\nAgencija za privatizaciju proglasila je privatizaciju Tanjuga neuspešnom, pošto u dva navrata nije bilo zainteresovanih za kupovinu državne agencije.\nZbog toga je, u skladu sa Zakonom o informisanju i medijima, 31.10. 2015.godine automatski prestao da važi i Zakon o Tanjugu, da bi Vlada Srbije 3.11.2015. godine donela Odluku o pravnim posledicama prestanka rada Javnog preduzeća Novinska agencija Tanjug, koja je dva dana kasnije i zvanično stupila na snagu.\nU međuvremenu su ispunjeni svi uslovi i obaveze iz Odluke Vlade Srbije, izuzev brisanja Javnog preduzeća Novinska agencija Tanjug iz registra privrednih društava koji vodi Agencija za privredne registre, pa Tanjug sve vreme i dalje nesmetano radi, bez zakonskog osnova, koristeći nedozvoljenu državnu pomoć.\nUprkos formalnoj zakonskoj zabrani direktnog budžetskog finansiranja medija, Tanjug i dalje, prema našim saznanjima, dobija novac iz javnih prihoda, što predstavlja nedozvoljenu državnu pomoć.\nPostavlja se i pitanje pravnog osnova po kojem Tanjug, kao javno preduzeće koje je zvanično prestalo da radi, na medijskom tržištu ulazi u ugovorne aranžmane, fakturiše i naplaćuje svoje usluge i angažuje zaposlene.\nKako Raskrikavanje tužaka Tanjug, prećutkuje činjenice i, usput, pokazuje neznanje\nBeta FoNet Privatizacija medija Tanjug\n← Šareni brlog laži: Evo zašto je Fejsbuk postao poligon opasnih dezinformacija\nNovinari sve češće dobijaju preteće poruke →