Boje jezera i talasi vode oblikuju kuće poput kamena koje je dizajnirao arhitekta Marko Kazamonti.\nNa obalama jezera Maggiore, na severnoj tački spajanja grada sa jezerskim pejzažom povezanim sa brdima iza, nalazi se oblast koju je nekada zauzimalo sedište keramičke kompanije koja je značajno formirala industrijsku i kulturnu tradiciju regiona. Upravo ovo područje, koje je na južnom frontu otvoreno prema jezeru, sada zauzima novi stambeni projekat koji predviđa njegovu transformaciju u stambenu oblast.\nProjekat, s osvrtom na postojeće urbano tkivo formirano šarama šahovnice, dvorišnim zgradama i izolovanim kućama, ima za cilj da stvori potpuno novi i drugačiji urbani ambijent. Gledano u celini, zgrade imaju oblik kamenja koje je isklesalo jezero. Tako izrezane i oblikovane, dodatno su ukrašene i prelivene upotrebom granita i Blue Laveno keramike.\nDvadeset i šest stambenih jedinica veličine od 50 do 130 kvadratnih metara, prostiru se na ukupnoj površini od 2.400 kvadratnih metara. Ono što je najspecifičnije za ovaj kompleks svakako jeste njegova skulpturalna forma i hromatski prelivajući (te gotovo plastični) izgled, koji je u direktnom dijalogu sa nijansama neba i jezera koje se u njemu ogledaju.\nSlobodno se može reći kako je ovaj projekat svojevrsan omaž toj nepogrešivoj plavoj boji koja podseća na istoriju Lavena, centra poznatog po proizvodnji italijanske keramike. U ovom slučaju, keramika je napravljena posebno za projekat koji je zahtevao više od godinu dana istraživanja i šest meseci testiranja pre nego što se dođe do sertifikovanog proizvoda.\nZahvaljujući tom mukotrpnom radu sada imamo priliku da uživamo u unikatnih sedam nijansi boja dobijenih sa zanatski emajliranom završnom obradom. A zahvaljujući pametno osmišljenim idejama, tamo gde je ranije postojala industrijska zona, sada postoji stambeni kompleks sa zelenilom i futurističkim dizajnom.


Počele pripreme za 2. Sajam poljoprivrede i privrede u Vlasenici - UPSMedia Počele pripreme za 2. Sajam poljoprivrede i privrede u Vlasenici – UPSMedia\nPočele pripreme za 2. Sajam poljoprivrede i privrede u Vlasenici\navgust 12, 2016 admin\nU Vlasenici je održan sastanak organizacionog odbora manifestacije 2. Sajam poljoprivrede i privrede Vlasenica 2016. Sajam će se održati 12. oktobra 2016. godine u Vlasenici, a u odnosu na prethodnu godinu očekuju se mnoge izmjene.\n„Od ove godine sajam će biti vezan za poljoprivredu i privredu.. Zamisao nam je da podignemo Sajam na viši nivo u odnosu na prošlu godinu. U toku samog sajma održaćemo i stručna predavanja i ove godine će ponovo učestvovati i učenici Srednjoškolskog centra „Milorad Vlačić“ iz Vlasenice“, izjavio je Slaviša Mazić, načelnik Odjeljenja za privredne i društvene djelatnosti i inspekcijske poslove u opštini Vlasenica.\nNa ovogodišnjem sajmu priliku da se predstave će imati i privrednici i poljoprivrednici iz cijele BiH.\n„Ovo je jedna od prilika da naši poljoprivredni proizvođači steknu novo iskustvo i da otvore tržište za svoje poljoprivredne proizvode, i da posjete druge sajmove u regiji, da pronađu sebe u toj priči i da obezbijede sebi napredak, a opština će dati svoju podršku“, stav je načelnika opštine Vlasenica, Dragoslav Todorović.\nSvoju podršku u organizovanju 2. Sajam poljoprivrede i privrede Vlasenica 2016 dala je i organizacija CARE International.\n„Na ovom sastanku smo se dotakli tema vezanih za promotivni materijal oko sajma, programa sajam, dodali smo i ideju da se organizuje i izložba pasa. Potrudićemo se da ovogodišnji Sajam bude još bolji nego prethodne godine, a organizacija CARE International će, svakako, dati svoju podršku“, rekao je Branislav Tanasijević ispred organizacije CARE International.\n← Origami na dohvat ruke\nDodik: Ne vidim način da se raspiše referendum u Srebrenici →\nnovembar 28, 2020, 2:27 pm


KOVIN: Đaci osnovne škole Jovan Jovanović Zmaj u Svetskoj nedelji Svemira\nokt 06 2016\t/\nPopularizacija astornomije i njeno približavanje mladim odvija se sve češće kroz manifestacije kao što je Svetska nedelja Svemira. Generalna Skupština UN proglasila ju je 1999. godine, a sprovodi se pod vođstvom UN Komiteta za miroljubivo korištenje svemira i UN Kencelarije za poslove svemira. World Space Week Asocijacija je osnovana 1981. godine i jedna je od najstarijih svetskih obrazovnih organizacija o Svemiru. Danas je ona ponosni partner Ujedinjenih nacija u organizaciji Svetske nedelje Svemira na globalnom nivou.\nWSWA okuplja i podržava svetsku mrežu nacionalnih koordinatora u preko 80 država širom sveta koji su organizatori aktivnosti tokom cele godine, a u sedmici od 4. do 10. oktobra je vrhunac događanja. Prošle godine bilo je oko 1.200 aktivnih učesnika u aktivnostima koje su organizatori u našoj zemlji realizovali, odnosno preko 5.000, računajući one putem društvenih mreža, štampanih i elektronskih medija. Ove godine održava se pod motom "Daljinska detekcija – omogućavanje naše budućnosti".\nMladi Zmajevci su i ove godine uzeli aktivnog učešća već od prvog dana akcije pa su odeljenja petog razreda već od prvog časa bila prepuna maketa veštačkih satelita koji su plenili dečjom maštom i željom za istraživanjem, kreativnošću. Veoma atraktivna biće i poseta pokretnog planetarijuma u školskoj sali, koja je planirana da se tokom ove izuzetne svetske manifestacije.\n(Radio Bus / Obrad Mihailović)\nMore in this category: « BANATSKI KARLOVAC: Potresna ispovest srpskog golmana čiji je saigrač preminuo posle sudara sa njim\tNAJPOZNATIJI BANAĆANIN U SVETU: Na današnji dan rođen je Mihailo Pupin »


Komandanti venecuelanske vojske izražavaju podršku Maduru - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Komandanti venecuelanske vojske izražavaju podršku Maduru\nKomandanti venecuelanske vojske počeli su preko sredstava informisanja da izražavaju lojalnost socijalističkom predsedniku Nikolasu Maduru.\n0Piše: Beta-AP 24. januara 2019. 16.41\nGeneral-major Viktor Palasio rekao je danas da kategorički odbacuje bilo kakav čin koji ugrožava stabilnost u Venecueli.\nPalasio je jedan od nekoliko generala koji su se danas pojavili na državnoj televiziji, stojeći pred desetinama vojnika, kako bi iskazali podršku Maduru.\nGeneral-major Manuel Gregorio Bernal takođe je podržao Madura, navodeći da predsednik Venecuele predstavlja nezavisnu zemlju uprkos imperijalističkoj agresiji.\nU Venecueli su juče održane masovne demonstracije na kojima je tražen odlazak Madura, a predsednik Kongresa, opozicioni lider Huan Gvaido proglasio se tokom protesta za privremenog predsednika Venecuele.\nGvaido je pozvao na održavanje izbora u cilju obnove demokratije u zemlji i apelovao na pripadnike vojske da odbace, kako je rekao, Madurovu diktaturu.\nnikolas maduro, podrska, vojskaKarakas\nPuč u Gabonu: Vojska najavila "obnovu demokratije"


traži... go\tVesti\tGodinu dana časopisa “Eckermann”\tčetvrtak, 05 januar 2017 20:26\tKnjiževni veb-časopis “Eckermann” sve je popularniji kod ljubitelja umjetnosti, pisane riječi i akademske zajednice uopšte. Samo u poslednjih mjesec dana ovaj časopis je zabilježio oko 29 000 posjeta, a zanimljive teme, književni prikazi i radovi, privlače čitaoce iz različitih gradova zemlje i svijeta.\nOpširnije...\tNovi turski ambasador ugostio bošnjačke lidere iz Sandžaka\tčetvrtak, 05 januar 2017 17:40\tGradonačelnika Novog Pazara NIhaat BIševca , predsednika Bošnjačkog nacionalnog vijeća Sulejmana Ugljanina, predsednike opština Tutin i Sjenica sa saradnicima ugostio je novi turski ambasador u Srbiji Tanžu Bilgić. U srdačnom razgovoru, o čemu je javnost preko svog tviter naloga obavestio upravo turski ambasador, bilo je reči o nastavku dosadašnje saradnje izmedju turske amabasade i vodećih ljudi sandžačkih opština.\nOpširnije...\tHodžiću začelje na debiju u Svetskom kupu\t> editor4\nčetvrtak, 05 januar 2017 16:43\tReprezentativac Srbije u biatlonu Edin Hodžić osvojio je danas poslednje 102. mesto u sprintu na 10 kilometara u austrijskom Oberhofu, što mu je bio prvi ovosezonski nastup u Svetskom kupu.\nOpširnije...\tHimki: Hamad u polufinalu singla, trijumf i u dublu\t> editor4\nčetvrtak, 05 januar 2017 12:12\tTeniser Hamad Međedović plasirao se danas u polufinale turnira za dečake do 14 godina u ruskom Himkiju, pošto je pobedio domaćeg igrača i dobitnika vajld karda Savu Razvozova sa 2:0 (6:0, 6:2).\nOpširnije...\tNovopazarci veruju u pobedu nad PAOK-om\t> editor4\nsreda, 04 januar 2017 19:38\tOdbojkaši Novog Pazara dočekaće sutra PAOK iz Soluna u prvoj utakmici šesnaestine finala Kupa Evropske odbojkaške konfederacije (CEV), a trener domaćina Saša Stefanović rekao je da veruje u pobedu svoje ekipe.\nTokom praznika 13 nezgoda\tMeđedović rutinski do četvrtfinala u Himkiju\tHimki: Međedović u osmini finala\tPobede Amele Terzić i Elzana Bibića u Mrsaću\tStartPrethodna12345678910SledećaKraj\tStrana 6 od 879\tFollow @rtvnovipazar


25.03.2022 u 10:17\nOtkriveni falsifikatori kućne hemije za koju se sumnja da je kancerogena\nDa ni prodaja i kupovina sredstava za higijenu i deterdženata nije tako banalan posao, potvrdio je jedan neobičan slučaj koji je srpska policija otkrila prethodnih dana. Prilikom pretresa stanova, poslovnih prostorija i magacina juče je pronađena velika količina hemijskih baza za pravljenje falsifikovanih hemijskih proizvoda za domaćinstvo za koje postoji sumnja i da su kancerogeni. Policija je uhapsila 21 osobu zbog sumnje da su proizvodili, pakovali i prodavali falsifikovane hemijske proizvode za domaćinstvo poznatih robnih marki. Veštačenjem će se utvrditi tačan sastav hemikalije koja je korišćena za pravljenje kopija poznatih brendova sredstava za higijenu i kućnu hemiju, a sumnja se da se organizovana kriminalna grupa ovim poslom bavila nekoliko godina. „Oni su imali i\n07.07.2019 u 18:01\nProsute hemikalije, jedna osoba prebačena na VMA\nKajmakčalansku ulicu na Vračaru danas je blokirana policija zbog sumnje da su u jednom napuštenom objektu prosute hemikalije, a mediji navode da je u pitanju natrijum sulfid i da prosuta količina nije opasna za stanovništvo, prenosi Tanjug. U Hitnoj pomoći naveli su da je jedna osoba prevežena iz Kajmakčalanske ulice na Vojnomedicinsku akademiju. Kako se navodi, tri osobe su ušle u zgradu napuštene fabrike u toj ulici i po njoj, ne znajući da su opasne, prosule hemikalije, kako bi došle do kanti. Iz MUP-a nezvanično potvrđeno da je u pitanju natrijum sulfid, ali da količina koja je prosuta nije opasna za stanovništvo. Na licu mesta su vršena merenja koja su pokazala da nema povišenih vrednosti. Napominje se da je natrijum-sulfid zapaljiv, ali ne i otrovan.\nNajveća zaplena falsifikovanih pesticida u Evropi\nU akciji Evropola zaplenjena je do sada najveća količina nelegalnih ili falsifikovanih pesticida u Evropi. U saradnji sa Evropskom agencijom za borbu protiv prevara (OLAF) oduzeto je oko 360 tona preparata za zaštitu bilja, što je, kako se navodi u izveštaju, dovoljno za tretiranje površina veličine Velike Britanije. Ta činjenica zabrinjava evropske vlasti i dovodi do pitanja kako će se ovakvo stanje na tržištu odraziti na ekonomije i zdravlje građana. U akciji nazvanoj „srebrna sekira 3”, koja je trajala oko mesec dana, kontrolisane su pošiljke u glavnim morskim lukama, na aerodromima i kopnenim granicama u 27 zemalja, među kojima je, uz članice EU, bila i Srbija. Kako su za „Politiku ” potvrdili u Upravi carine, i njihove službe učestvovale su u ovoj međunarodnoj akciji.\nParadajz i žito „nađubreni” benzenom i ksilenom\nVukićevica – Malo selo nakraj Obrenovca, s petstotinak duša. U njemu se umesto bruto proizvoda po glavi stanovnika meri – otpad. Na samo tri mesta u ovom selu, koje se prostire na 992,8 hektara, u poslednjih šest meseci otkriveno je 138.380 kilograma štetnih materija. Ovaj otpad je nađen na porodičnom placu i na dve njive. Na oranici iznad jedne od njiva seljaci su ovog proleća posejali čak i pšenicu. Kad se sve uzme u obzir ispada da su im krompir, paradajz, žito... umesto stajskog đubriva na rast podsticali kancerogeni i mutageni benzen, ksilen, toluol... Zbog zakopanog i bačenog opasnog otpada pred obrenovačkim Osnovnim sudom našle su se dve osobe, braća po rođačkoj liniji – Zoran i Dragan Marković.


"BiH unapređuje institucionalne kapacitete" - Klix.ba\n"BiH unapređuje institucionalne kapacitete"\n27.1.2010. u 17:53\nSekretar Ministarstva vanjskih poslova Bosne i Hercegovine Adnan Hadžikapetanović sastao se danas s ambasadorom Republike Turske u BiH Vafahanom Ocakom.\nHadžikapetanović je Izrazio zadovoljstvo dosadašnjom saradnjom dviju zemalja, naglašavajući da između BiH i Turske nema otvorenih pitanja te da odlični bilateralni odnosi stvaraju prostor za daljnje unapređenje ekonomskih odnosa.\nRazgovarano o političkoj situaciji u BiH i aktivnostima koje ona provodi na realizaciji glavnih vanjskopolitičkih ciljeva.\nHadžikapetanović je kazao da BiH očekuje skoru pozitivnu političku ocjenu Evropske komisije o liberalizaciji viznog režima, koji je za građane BiH od izuzetnog značaja. Dodao je da su pred BiH kao nestalnom članicom Vijeća sigurnosti UN-a velike obaveze te da ova država unapređuje svoje institucionalne kapacitete.\n"Bosna i Hercegovina će preuzeti aktivnu ulogu u izvršavanju obaveza koje novostečena pozicija zahtijeva", kazao je Hadžikapetanović.\nOn je izrazio zahvalnost za inicijativu ministra vanjskih poslova Republike Turske na organizaciji nedavnih trilateralnih sastanaka u Zagrebu i Beogradu i naglasio kako takvi vidovi saradnje daju dodatni poticaj razvoju bilateralnih i drugih vidova regionalne saradnje.\nAmbasador Ocak je kazao da je Turska bila i ostat će prijateljska država, otvorena za sve vidove pomoći i saradnje s BiH.\nSuglasan je da postoji dobar osnov za razvoj ekonomske saradnje i uvjeren da će predstojeći ekonomski forum otvoriti nove mogućnosti ekonomske saradnje, saopćeno je iz Ureda za odnose sa javnošću MVPBiH.


Ova knjiga tipa udžbenika pisana je za potrebe studenata Računarskog fakulteta u Beogradu i sublimat je višegodišnjeg predavanja predmeta Istorija računarstva. Obuhvata četiri perioda: manuelnu, mehaničku, elektromehaničku i elektronsku eru u oblasti računanja, koje su predstavljene zasebnim poglavljima. Pored priloga koji se bavi pojašnjavanjem pojmova i skraćenica, na kraju knjige se nalazi i izbor linkova sa video materijalima, razvrstanim po temama iz predavanja.\nDocent dr Miroljub Zahorjanski je nastavnik na Računarskom fakultetu u Beogradu, gde predaje predmete iz naučne oblasti Menadžment informacioni sistemi. Pored predmeta iz te oblasti autor predaje već duži niz godina i Istoriju računarstva. U godinama koje su prethodile interesovanju za računare, autor se bavio tehnikama računanja od predračunarskog doba, sve do početka doba personalnih računara.


Atletičari ponovo blistali – Semendria\n03. septembar 2013. SPORT – U nedelju je održano finale prvenstva centralne Srbije za mlađe juniore/ke u Kragujevcu, na kojem su takmičari Atletskog kluba “Smederevo” ponovo zablistali i kao stariji pioniri osvojili dve medalje.\nNa ovom takmičenju je povratnik iz Atletskog kluba “Morava” iz Ćuprije, Kristijan Ristić, osvojio zlatnu medalju na 400 metara, rezultatom 54,52.\nDan ranije, u Sremskoj Mitrovici bio je organizovan festival dečije atletike. Takmičenje je održano na atletskom stadionu “Sirmium”, u organizaciji istoimenog atletskog kluba.\nPodsećamo da Atletski klub “Smederevo” i Grad Smederevo organizuju uličnu trku u petak, 13. septembra, u okviru manifestacije “Smederevska jesen” i očekuju veliki broj učesnika iz svog grada kao i iz mnogih klubova iz cele Srbije.\n« Održan dvodnevni turnir u uličnom fudbalu\nOdržana 14. Sednica Skupštine grada »


Dijamant preliv sa renom 300g dojpak cena akcija Srbija\nDijamant preliv sa renom 300g dojpak cene\nTrenutno nemamo slike za Dijamant preliv sa renom 300g dojpak\nDijamant burger preliv 250g\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Dijamant preliv sa renom 300g dojpak po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Dijamant preliv sa renom 300g dojpak na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Majonezi i prelivi cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Dijamant Majonezi i prelivi, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Dijamant preliv sa renom 300g dojpak sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Dijamant preliv sa renom 300g dojpak. Pre kupovine, podatke za Dijamant preliv sa renom 300g dojpak proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Crnadak: Ne vidi se izlaz iz krize\nMinistar inostranih poslova BiH Igor Crnadak danas je informisao ambasadore i šefove diplomatskih kancelarija stranih zemalja sa sedištem u Sarajevu da je BiH ušla u duboku krizu.\nOn je rekao da je veoma teško videti izlaz u ovom trenutku, jer su napadnute institucije i ugrožen politički balans u BiH, koji je uspostavljen Dejtonskim sporazumom, Ustavom i zakonima, saopšteno je iz Ministarstva inostranih poslova BiH.\nCrnadak je obavestio ambasadore da je bošnjačkom članu Predsedništva BiH Bakiru Izetbegoviću uputio pismo sa detaljnim pregledom mogućih posledica vaninstitucionalnog delovanja u BiH, te ga pozvao da povuče “nezakonitu i opasnu instrukciju ambasadoru BiH u Holandiji”, ali da još nije dobio nikakav odgovor.\nMinistar inostranih poslova BiH je izrazio očekivanje da će predstavnici međunarodne zajednice podržati principe kompromisa i dijaloga, te značaj i ulogu institucija, umesto preglasavanja i odlučivanja van institucija o značajnim i osetljivim pitanjima.\nGovoreći o mogućnostima za izlazak iz navedene krize, Crnadak je poručio da oni koji su omalovažili institucije, iako su znali da proizvode najveću političku krizu u posljednjih 20 godina, treba da ponude prijedlog kako da se prevaziđe ova situacija i kako da se BiH vrati na put reformi, evropskih integracija i razvijanja odnosa sa susedima.\nGovoreći o reviziji presude Međunarodnog suda pravde u Hagu po tužbi protiv Srbije, Crnadak je istakao da je na osnovu činjenica da Predsjedništvo BiH nije donijelo odluku o podnošenju zahtjeva za reviziju, kao ni odluku o ovlaštenju agenta BiH za pokretanje revizije, jasno da su legitimitet same odluke kao i legitimitet lica koje se predstavlja kao agent upitni i problematični, te da će o svim navedenim činjenicama uskoro obavijestiti i Međunarodni sud pravde u Hagu.


Srpska atraktivna destinacija za investitore - Glas Srpske\nSrna 22.09.2021 13:55\nBEOGRAD - Predsjednik Vlade Republike Srpske Radovan Višković pozvao je privrednike da investiraju u Srpsku i istakao da će Vlada podržati svaku dobru investiciju, te da je Vlada opredijeljena da sa svima sarađuje na partnerskoj osnovi.\nU Beogradu je u toku konferencija "Investicioni potencijali Republike Srpske" u okviru manifestacije „Dani Srpske u Srbiji“.\nOn je na konferenciji o investicionim potencijalima Republike Srpske da su zbirne poreske stope u Srpskoj najniže u regionu, te da olakšice za poslovanje predstavlja i mogućnost oslobađanja plaćanja poreza i doprinosa za novozaposlne u trajanju od 12 mjeseci.\n- U ime Vlade Republike Srpske i lokalnih zajednica pozivam vas da investirate u Srpsku. Stojimo na raspolaganju za svaku poslovnu inicijativu i investiciju - naglasio je Višković.\nPorez na dobit od 10 odsto, neporeziva dividenda i povoljna cijena električne energije, predstavljaju jedne od ključnih prednosti za investiranje u Republiku Srpsku, istaknuto je na konferenciji o investicionim potencijalima Srpske, uz učešće predstavnika više od 40 kompanija.\nU radu konferencije o investicionim potencijalima Republike Srpske, koja se danas održava u Beogradu, učestvuju predstavnici više od 40 kompanija.\nNekoliko kompanija već je izrazilo interes da potpiše ugovore o ulaganju u poslovne zone na prostoru Podrinja, najavljeno je na konferenciji.\nRadovan Višković je istakao da će danas biti potpisan ugovor sa kompanijom iz Beograda koja već radi stambene kontejnere na prostoru Srebrenice, kao i da od skupa o ivesticionom potencijalima Srpske očekuje konkretne dogovore za određene privredne aktivnosti, posebno u pograničnom dijelu sa Srbijom.\nVišković je pojasnio da ta kompanija iz Beograda želi da radi takve profile i na prostoru Bratunca, u blizini mosta Bratoljub za koji se nada da će početkom oktobra biti u funkciji nakon svih peripetija.\nOn je naveo da se pored potpisivanja ugovora sa jednom kompanijom iz Srbije obavljaju preliminarni razgovori sa šest do sedam kompanija, koje su spremne da investiraju u Srpsku.\nPremijer Višković, koji u Beogradu prisustvuje konferenciji „Investicioni potencijali Republike Srpske“, rekao je da će danas imati sastanak sa šest do sedam najvećih privrednih subjekata Srbije koji su iskazali interes da investiraju u Republiku Srpsku, te da očekuje značajne benefite od tih sastanaka za sve građane Srpske.\n-Moja očekivanja su velika, razgovaraću sa predstavnicima NIS-a, „Neoplante“, „Delta“, „Ceptera“... koji rade i na regionalnom niovu. Drago mi je što su takve kompanije spremne i žele da ulažu u Republiku Srpsku. Sa ove pozicije u Vladi sa svojim ministrima učiniću sve da im olakšamo investicije i benefite - rekao je Višković novinarima prije početka konferencije o investicionim potencijalima Srpske.\nKada je riječ o određenim privrednim aktivnostima u pograničnom dijelu, Višković je pojasnio da su u pitanju slobodne zone koje Srpska želi da kreira od Bratunca do Bijeljine.\nOn je podsjetio da na skupu učestvuju načelnici i gradonačelnici Gradiške, Trebinja, Zvornika, Bratunca koji su iskazali interes da formiraju te zone kao i privrednici iz Srbije koji su spremni da prave proizvodne kapacitete u Republici Srpskoj.\nVišković je napomenuo da je ova inicijativa pokrenuta prije godinu dana na sastanku sa predsjednikom Srbije Aleksandrom Vučićem kako bi se obezbijedila radna mjesta za ljude u pograničnim dijelovima Srpske i Srbije da se zadrže na svojim ognjištima, kao i da je prije nekoliko dana razgovarao sa premijerom Anom Brnabić.\nVišković je podsjetio da je nedavno na sastanku sa pokrajinskim premijerom Igorom Mirovićem dogovoreno da se i Pokrajinska vlada uključi na ovom području, a ta ista priča je kreirana i sa Vladom Srbije za ostale privredne subjekte u Srbiji i svi koji su zainteresovani da investiraju u Srpsku imaće podršku njenih i institucija Srbije.\nPremijer Srpske je rekao da će danas ministar privrede i preduzetništva Vjekoslav Petričević i ministar za evropske integracije i međunarodnu saradnju Zlatan Klokić prezentovati olakšice i benefite koje je Srpska spremna da ponudi privrednicima i investitorima.\nKada je riječ o tim benefitima, Višković je pojasnio da se to odnosi na određen broj zakonskih rješenja, među kojima je i zakon o podsticaju pri čemu je za privredne subjekte koji budu povećavali plate radnicima predviđeno 30 do 70 odsto povrata poreza i doprinosa.\nOčekuje, kako je naveo, da se 28. septembra na sjednici Narodne skupštine nađe rebalans budžeta u kojem je za nabavku novih tehnologija predviđeno povećanje sa tri na 7,7 miliona KM.\nOn je dodao i da su za privredne subjekte u Srpskoj koji su spremni da ulažu predviđena grant sredstva da im se pomogne u investicijama, kao i da je za kompanije koje zaposle nove radnike, u zavisnosti od veličine investicije, predviđen povrat poreza i doprinosa.\nTako je za male investicije predviđeno 12 mjeseci povrata poreza i doprinosa, a za velike je Vlada Srpske spremna da dogovora uslove i da to bude više od 12 mjeseci, rekao je Višković i dodao da je predviđeno da Vlada može da ponudi dodatne benefite za investitore, kao i da lokalne zajednice daju veoma povoljno i zemlju i infrastrukturu, odnosno praktično besplatno za jednu KM.\nVišković je napomenuo da su u Srpskoj poreske stope najpovoljnije u regionu, da postoji umanjenje poreza na dohodak za one koji investiraju.\nOn je istakao da na današnjem skupu učestvuje 40 kompanija zbog epidemija virusa korona, ali da je interes bio mnogo veći, te da je Srpska spremna da ovakve skupove organizuje u narednom periodu.\nPredsjednik Privredne komore Srbije Marko Čadež izjavio je da je Republika Srpska atraktivna destinacija za investitore i šest do sedam kompanija već imaju konkretne planove šta bi željeli da proizvode u Srpskoj.\nPred početak konferencije „Investicioni potencijali Republike Srpske“, koja se održava u Beogradu, Čadež je istakao da je ponosan što će danas kompanijama iz Srbije biti predstavljeno šta mogu da očekuju od Republike Srpska, odnosno koji su to benefiti kada je riječ o investicijama.\n-Vlada Republike Srpske je opredijeljena za reforme i da mnogi zakoni idu u pravcu privlačenja investicija - rekao je Ćorić, koji se nada većem obimu trgovinske razmjene.


Tunis - Euronews.rs\nSrbija donirala vakcine protiv koronavirusa Angoli, Zambiji, Zimbabveu i Tunisu\nPomoć ugroženim afričkim zemljama u vidu vakcina protiv koronavursa\nDonacija iz Srbije: U Tunis stigla pomoć od 20.000 vakcina Sputnjik V\nReč je o prvom kontingentu u okviru donacije od ukupno 40.000 doza, saopštilo je Ministarstvo spoljnih poslova.\nPredsednik Tunisa primio zvaničnu američku delegaciju\nPredsednik Tunisa primio je zvaničnu američku delegaciju koju je predvodio zamenik savetnika za nacionalnu bezbednost DŽonat Fajner\nTunis: Migranti pronađeni mrtvi u pustinji, umrli od žeđi\nŠest migranata, uključujući četvoro dece, umrlo je od žeđi u tuniskom delu pustinje Sahara blizu granice sa Alžirom.\nKriza u Tunisu se nastavlja, Egipat i Alžir dali podršku predsedniku\nEgipatski predsednik Abdel Fatah al-Sisi dogovorio se danas s ministrom spoljnih poslova Alžira Ramadanom Lamamrom da te dve zemlje daju punu podršku predsedniku Tunisa Kaisu Saidu\nBlinken pozvao Saida da vrati Tunis na demokratski put\nNakon premijera, predsednik Tunisa smenio direktora nacionalne televizije: Ko je naložio da se zaustave gosti programa\nPredsednik Tunisa Kais Said smenio je direktora nacionalne televizijske stanice Muhameda Al-Dahaša i imenovao privremenu zamenu, nakon poziva na zaštitu slobode govora, saopštio je njegov kabinet.\nPolitičke stranke u Tunisu optužuju predsednika za puč\nPredsednik Tunisa uveo policijski čas: Odluke u skladu sa Ustavom, građani da ostanu mirni\nNapeto u Tunisu: Premijer smenjen, vojska na ulicama, predsednika optužuju za državni udar\nPredsednik Tunisa Kais Said smenio je premijera Hišama Mešišija i zamrznuo parlamentarne aktivnosti, nakon nasilnih protesta zbog naglog porasta broja novozaraženih koronavirusom i ekonomske situacije.\nVojska opkolila i blokirala parlament u Tunisu i sprečili predsedavajućeg da uđe unutra\nNakon što je predsednik Tunisa suspendovao rad parlamenta i razrešio dužnosti predsednika vlade pripadnici vojske Tunisa opkolili su zdanje parlamenta i sprečili predsedavajućeg da uđe.\nPredsednik Tunisa nakon protesta smenio premijera\nPredsednik Tunisa Kais Said smenio je premijera i zamrznuo parlamentarne aktivnosti.\nDemonstranti u Tunisu traže ostavku vlade zbog situacije sa koronavirusom i loše ekonomije\nNa stotine demonstranata okupilo se danas u glavnom gradu Tunisa i drugim gradovima zahtevajući da vlada podnese ostavku nakon naglog porasta broja novozaraženih koronavirusom.\nVojska u Tunisu preuzima upravljanje korona krizom nakon "pucanja" zdravstvenog sistema\nTunis se bori sa ponovnim rastom slučajeva kovida-19, u vreme kada je zdravstveni sistem u zemlji preopterećen, sa prepunim bolnicama, manjkom lekarskog osoblja i nedostatkom zaliha kiseonika.\nVIDEO Tunis u paklu korone: Zbog nestašice kiseonika lekari moraju da odlučuju ko će preživeti\nU Tunisu je vakcinisano samo 6,2 odsto nacije.\nZemlja sa samo 4 odsto vakcinisanih beleži rekordan broj obolelih - vlasti priznale kolaps zdravstvenog sistema\nSamo u utorak Tunis je zabeležio 9.832 novoobolela i 134 smrtna slučaja, što je najgora dnevna brojka od početka pandemije.\nPotonuo brod kod Tunisa, utopio se 21 migrant\nVIDEO Libija potvrdila da je obalska straža pucala u pravcu čamca s migrantima\nLibijska obalska straža pucnjima je pokušala da spreči migrante u nameri da se domognu Evrope i tako dovela njihove živote u rizik\nHrvatska se provukla protiv Tunisa: Strepela do poslednje sekunde\nDramatična završnica u Splitu pripala Hrvatskoj. Tunis bio na pragu senzacije


LETO POSTKAPITALIZMA | Galaksija Nova\nTekuća kriza nam je otkrila novu postkapitalističku ekonomiju u kojoj zbivanja na tržištima roba i usluga ne utiču na ekonomske odluke, nema granica manipulacijama novoustoličene tehnostrukture (visokotehnološke kompanije i Vol strit), a demos je praktično isteran iz demokratije.\nElektrična energija je donela prve umrežene kompanije koje su proizvodile sve, od generatora i opreme za električnu mrežu do sijalica u svakom stanu. Ogromni finansijski apetiti takvih kompanija proizveli su megabanke sposobne da stvaraju novac ni iz čega. Aglomeracijom megakompanija i megabanaka izgrađena je tehnostruktura koja je uzurpirala tržišta, demokratske institucije i masovne medije. Rezultat su bile „lude dvadesete”, a potom ekonomski slom 1929. godine.\nOd 1933. do 1971. globalni kapitalizam je bio potčinjen mehanizmu centralnog planiranja kroz različita podešavanja okvira postavljenog „Nju dilom”, uključujući ratnu ekonomiju i posleratni sistem ustanovljen u Breton Vudsu. Kada je taj okvir uklonjen polovinom 70-ih godina, tehnostruktura je ponovo stekla moć, ovog puta ogrnuta plaštom neoliberalizma. Usledio je doba „iracionalnog ponašanja”, slično 20-im godinama 20. veka, što je kulminiralo globalnom finansijskom krizom 2008.\nDa bi reanimirale finansijski sektor, centralne banke su ga preplavile besplatnim novcem, istovremeno namećući mere fiskalne štednje kojima je ograničena potrošnja domaćinstava sa nižim i srednjim dohotkom. Pošto iz potrošača pogođenih strogim merama štednje nije lako izvući dobit, investitori su razvili zavisnost od novih injekcija likvidnosti iz centralnih banaka, a ta zavisnost je proizvela ozbiljne neželjene efekte.\nRazmotrimo sledeći redosled događaja: Evropska centralna banka odobrila je Dojče banci novu finansijsku injekciju uz kamatnu stopu koja je gotovo ravna nuli. Da bi napravila profit, Dojče banka taj novac mora plasirati kao zajam. Ali neće ga ponuditi „običnim ljudima”, jer je njihova kreditna sposobnost kompromitovana usled propadanja ekonomije. Kredit će ponuditi, na primer, „Folksvagenu”, kompaniji koja već ima ogromne rezerve gotovine, zato što su njeni rukovodioci u strahu od pada tražnje za novim i kvalitetnim električnim automobilima obustavili sve investicije u nove tehnologije i dobro plaćena radna mesta. Šefovima „Folksvagena” novac nije potreban, ali banka ga nudi pod tako povoljnim uslovima da će ga ipak uzeti i odmah uložiti u kupovinu „Folksvagenovih” deonica. Cena deonica će, naravno, skočiti, a sa njom i bonusi rukovodstva (bonusi su direktno vezani za tržišnu kapitalizaciju kompanije).


Skupština usvojila Deklaraciju “Mi ne želimo GMO na našoj teritoriji” – Semendria\nSkupština usvojila Deklaraciju “Mi ne želimo GMO na našoj teritoriji”\n10. april 2013. DRUŠTVO – Skupština grada Smedereva, na 11.sednici, konsenzusom je usvojila Deklaraciju pod nazivom „Mi ne želimo GMO na našoj teritoriji”.\nPrethodno je prihvaćena ostavka na mesto odbornika koju je podnela Danica Milosavljević iz Demokratske stranke.\nOdbornici su se potom odrekli jedne dnevnice, u sklopu humanitarne akcije za lečenje petogodišnje devojčice iz Smedereva Marije Milutinov, obolele od cerebralne paralize.\nSkupština grada se u nastavku sednice saglasila sa statutima JP Direkcija za izgradnju, urbanizam i građevinsko zemljište, JKP Vodovod, JKP Zelenilo i groblja, JKP Parking servis, JKP Pijace, JKP Čistoća, Javno preduzeće za stambene usluge i toplifikaciju, JP Gradska stambena agencija i JP TV Smederevo.\nU svojstvu izvestioca, član Gradskog veća zadužen za resor javnih preduzeća, Dobrica Glišić, rekao je da usvajanje statuta predstavlja nastavak usaglašavanja akata sa Zakonom o javnim preduzećima.\nNakon toga, usvojeni su predlozi planskih akata, Plana generalne regulacije za gradsko i područje Industrijske zone Smedereva, kao i predložena Odluka o izradi Plana detaljne regulacije za katastarsku parcelu broj 696/1 KO Smederevo – kompleks Stare železare.\nOdbornici su usvojili i predloženi Operativni plan za odbranu od poplava za vode II reda na teritoriji grada Smedereva za 2013.godinu.\nSkupština grada je prihvatila odluke o osnivanju JP Sportski centar Smederevo, o izmeni Odluke o osnivanju JP Direkcija za izgradnju, urbanizam i građevinsko zemljište i dala saglasnost na Izmene i dopune Programa poslovanja JKP Čistoća Smederevo za 2013.godinu.\nSa 37 glasova za, doneta je Odluka o angažovanju revizora za obavljanje eksterne revizije završnog računa budžeta grada Smedereva za 2012.godinu, a Skupština grada je donela i Odluku o odobravanju posebnih pogodnosti za rad „Slobodne zone Smederevo d.o.o. Smederevo”. Ova tačka usvojena je jednoglasno, pošto su predlog podržali i odbornici opozicije.\nPosle gotovo dvočasovne rasprave, većinom glasova je usvojena Odluka o pravima i oblicima socijalne zaštite u gradu Smederevu.\nSkupština je, takođe, usvojila Odluku o davanju u zakup građevinskog zemljišta radi postavljanja privremenih poslovnih objekata, izveštaj o stanju životne sredine na teritoriji grada za prošlu godinu, kao i Izveštaj Saveta za bezbednost saobraćaja grada Smedereva o stanju bezbednosti saobraćaja za prošlu godinu.\nGradski parlament je prihvatio Informaciju o pripremama za prolećnu setvu u ovoj godini i Informaciju o ukupnim novčanim potraživanjima grada Smedereva po osnovu poreza na imovinu, lokalnih komunalnih taksi i naknade za zaštitu i unapređenje životne sredine.\nSkupština je donela Rešenje o prestanku funkcije dosadašnjeg vršioca dužnosti direktora Javnog preduzeća Televizija Smederevo, Nenada Ristića, a za novog vršioca dužnosti direktora imenovana je Tatjana Đurić, diplomirani politikolog.\nOdbornici su prihvatili Rešenje o prestanku funkcije dosadašnjeg direktora Javnog preduzeća „Parking servis”, Saše Nešića, a za novog vršioca dužnosti direktora imenovan je Vladan Tašić.\nGradski parlament je na kraju jučerašnjeg zasedanja usvojio Rešenje o imenovanju predsednika i članova Upravnog i Nadzornog odbora Doma zdravlja Smederevo.\n« Odbornici se odrekli dnevnica za lečenje male Maje\nDunav – put kulture »


Od 2015. minimalac 121 dinar na sat : Nadlanu.com\nOd 2015. minimalac 121 dinar na sat\nObjavljeno 29. sep 2014. / 17:18:03\nOva odluka će, kako je saopštila vladina kancelarija za saradnju sa medijima, biti primenjivana od 1. januara 2015. godine. Minimalna cena rada u Srbiji nije bila povećavana od 2012. godine.\nInače, sindikati i poslodavci na sednici Socijalno-ekonomskog saveta pre dve nedelje nisu uspeli da usaglase stavove budući da su poslodavci bili protiv toga da se ona povećava jer se, kako su isticali za to nisu stekli uslovi, a sindikati su se držali stava da bi ona trebalo da iznosi 137, 9 dinara po radnom satu.\nKako nisu postigli dogovor, odluku o tome donela je Vlada Srbije.\nSSSS i Unija poslodavaca nezadovoljni povećanjem cene rada\nSavez samostalnih sindikata Srbije (S S S S) i Unija poslodavaca nezadovoljni su odlukom Vlade Srbije.\nSindikalci, naime, smatraju da je cena rada i sa povećanjem ostala niska, a poslodavci da minimalnu cenu rada nije trebalo povećavati, ali da će oni tu odluku prihvatiti.\nOdluku o povećanju minimalne cene radra vlada je donela pošto na Socijalno-ekonomskom savetu nije postignuta saglasnost s obzirom na to da su se sindikati zalagali da cena rada bude 137,9 dinara.\nPotpredsednik Samostalnih sindikatra Srbije Zoran Mihajlović rekao je Tanjugu da taj sindikat nije zadovoljan odlukom vlade, ocenjujući da vlada krši Zakon o radu, koji je sama donela.\n"To je cena rada koja apsolutno ne može da zadovolji minimalnu potrošačku korpu, za te ljude koji će primati minimalac čitave 2015.godine", ukazao je Mihajlović i dodao da je cena od 121 dinara po satu ispod svakog kriterijuma.\nMihajlović je napomenuo da je Samostalni sindikat očekivao da će vlada danas doneti odluku o povećanju cene rada, s obzirom na to da je poslednji dan za donošenje odluke o minimalnoj zaradi.\nPredsednik Unije poslodavaca Srbije (UPS) Nebjoša Atanacković rekao je Tanjugu da će, bez obzira što UPS nije bio za povećanje cene rada, prihvatiti odluku Vlade Srbije.\nPrema njegovim rečima, moglo se očekivati da će doći do povećanja cene rada, iako se UPS tome protivilo, jer se nisu stekli uslovi za to.\n"Ostaje da se vidi kako će to izgledati u praksi, budući da se očekuje smanjenje zarada zaposlenih u javnoj upravi", kazao je Atanacković.\nPredsednik UPS-a je dodao da se podizanjem cene rada sa 115 na 121 dinara po satu prakticno vraćamo na odnos prosečne i minimalne zarade koji je bio 2012. godine.\nPredsednik sindikata "Nezavisnost" Branislav Canak izjavio je danas, povodom odluke Vlade Srbije da minimalnu cenu rada poveća za 5,2 odsto, da je manje važna cifra, već je važno njeno zvanično obrazloženje kako se do nje došlo.\n"Tražićemo od njih (Vlade Srbije) da poštuju Zakon. Ako je po zakonu, nema šta da se bunimo. Ako nije po zakonu, onda treba svi u Srbiji da se bune, a ne samo mi", rekao je predsednik sindikata "Nezavisnost", povodom odluke vlade da cenu rada poveća sa 115 na 121 dinar.\nUpitan da li će sindikat "Nezavisnost" zvanično reagovati na odluku vlade, Čanak je rekao da on neće da se buni jer i ne živi od minimalca, te da to treba da čine oni koji zavise od tog povećanja.\n"Cifra povećanja nije bitna, bitno je i mi jedva čekamo da vidimo obrazloženje zvanično, kako je propisano zakonom, kako su došli do cifre od 121 dinar. Ništa drugo. Samo da vidimo, kako će to da obrazlože", rekao je Čanak.


Press Online :: Politika :: Dačić može da glasa na Kosovu\nDačić može da glasa na Kosovu\nZamenik kosovskog ministra spoljnih poslova Petrit Seljimi izjavio je da će premijer Srbije Ivica Dačić, kao građanin Kosova po pravu rođenja, moći da glasa u Prizrenu, rodnom mestu, ukoliko bude na listi kosovskih glasača.\n"Ukoliko bude na listi kosovskih glasača, Ivica Dačić moći će da glasa u mestu gde je rođen ili registrovan, odnosno u Prizrenu, čime bi se dala podrška principu raznolikosti u jednom od najlepših gradova Kosova i Balkana", kaže Seljimi za sutrašnje izdanje lista "Danas".\nPremijer Dačić je nedavno ponovio da želi da glasa na lokalnim izborima na Kosovu, raspisanim za 3. novembar i pozvao sve koji imaju biračko pravo u pokrajini da ga iskoriste, istakavši da će Srbi moći da glasaju sa dokumentima Srbije i van teritorije Kosova. "I ja hoću da glasam, rođen sam u Prizrenu, Kosovo je naše onoliko koliko smo na njemu i pozivam sve da glasaju", rekao je Dačić.\nSeljimi kaže da lokalni izbori na Kosovu mogu biti "ključni trenutak u stabilizaciji odnosa na Balkanu".\n"Izbori se prvi put organizuju na celom Kosovu, uključujući opštine na severu, a prvi put imamo i potpunu posvećenost Kosova, EU i Srbije da glasanje bude jednoobrazno na celom Kosovu, u skladu sa izbornim zakonom Kosova, za tela koja će funkcionisati u okviru ustavnog sistema Kosova", kaže zamenik kosovskog ministra spoljnih poslova.\nPrema njegovoj oceni, proces sprovođenja briselskog sporazuma "neće se okončati najmanje deceniju" pošto će Beograd i Priština morati da ispune "desetine i stotine bilateralnih i multilateralnih obaveza".\nOn je rekao da nije video saopštenje, kako je naveo list, tima Srba s Kosova zaduženog za sprovođenje Briselskog sporazuma da će prekinuti aktivnosti ako Priština nastavi hapšenja Srba, ustvrdivši da "Priština ne hapsi Srbe" i da su poslednje hapšenje osumnjičenog na severu sprovele policijske snage EU.\n"Jasno je da kada ubrzo stupi na snagu Zakon o amnestiji, hiljade kosovskih Srba će biti tretirane kao ''tabula rasa'' u sadašnjem ustavnom poretku. Samo izvršioci najtežih krivičnih dela koji su pokušali ili izvršili ubistva, oni koji su napali predstavnike međunarodne zajednice ili sličnih prestupa imaće razlog da strahuju od Kosovske policije ili Euleksa", kaže Seljimi.\nNa pitanje da li očekuje da sporazum o telekomunikacijama uskoro bude postignut, Seljimi je odgovorio da su "mediji preneli da se Kosovo u principu slaže s predlozima EU, koji su utemeljeni na dva principa: Jasno je da će Kosovo imati sopstveni pozivni broj čim to bude tehnički moguće, čime će povratiti više od 20 miliona evra godišnje".\n"Drugo, jasno je da Srbija ne može da dobije slobodan i potpun pristup tržištu mobilne telefonije Kosova na nekonkurentan način, jer to predstavlja kršenje pravila i pravnih tekovina EU", rekao je Seljimi.\n[02.08. 2013., 10:34]\nNa teritoriji cele >Srbije treba da važe isti zakoni. To bar nebi trebalo da bude sporno.\n[02.08. 2013., 10:20]\nkada bi svi proterani kosovski Srbi ovi što su preostali složno glasali to bi bila snaga od oko 500.000 glasova. To bi bila najmoćnija politička sanga na Kosmet-u onda od nezavisnosti ni formalno ni praktično nema ništa. (nijedan šiptarska partija ne može da osvoji 500.000 jer ih ograničava mala izlaznost a nema ih 2.000.000 već jedva nešto više od 1.700.000)


Dvodnevna akreditovana obuka realizovana u Podgorici – CRINK\nHome / Novosti / Dvodnevna akreditovana obuka realizovana u Podgorici\nadmin 15. December 2021.\tNovosti Comments Off on Dvodnevna akreditovana obuka realizovana u Podgorici 49 Pregleda\nU periodu od 11.-12.11.2021. godine Centar za romske inicijative je organizovao dvodnevnu akreditovanu obuku pod nazivom “Osnovna obuka stručnih radnika/ca, stručnih saradnika/ca i članova/ica multidisciplanirnih timova za prevenciju i suzbijanje dječjih ugovorenih brakova”. Pomenutoj obuci prisustvovalo je 20 učesnika/ca od kojih je 14 saradnika/ca- medijatora/ki u socijalnoj inkluziji Roma i Egipćana u oblasti obrazovanja iz pet crnogorskih gradova- Podgorice, Tivta, Bara, Bijelog Polja i Berana, kao i 6 stručnih saradnika/ca (socijalni radnici, psiholozi, pedagozi).\nSvi polaznici/e će dobiti sertifikat o završenoj obuci od strane Zavoda za socijalnu i dječiju zaštitu Crne Gore.\nAktivnost je realizovana u okviru projekta: ‘’Jednak pristup u ostvarivanju dječjih prava u romskoj i egipćanskoj zajednici’’ koji je finansijski podržan od strane UNICEF-a.\nPrethodna Smanjenjem diskriminacije prema romskoj i egipćanskoj zajednici\nSljedeće Sastanak mreže


Završeni projekti - Uprava za sprečavanje pranja novca\nUprava je od svog osnivanja bila korisnik više projekata finansiranih iz sredstava stranih donatora i partnera, kao što su Evropska unija, Savet Evrope i USAID, koji su u velikoj meri doprineli njenom razvoju.\nJedan od ključnih projekata koji je realizovan iz sredstava EU IPA 2010, jeste Projekat tehničke pomoći za borbu protiv pranja novca i finansiranja terorizma u Srbiji (Project against Money Laundering and Terrorist Financing in Serbia - MOLI-Serbia).\nProjekat je trajao od 15. novembra 2010 do maja 2014. godine, kada je Uprava započela sa planiranjem i izradom projektnog zadatka za Projekat EU podrške iz sredstava IPA 2015, koji je u toku.\nMOLI-Serbia je bio vredan 2.265.000 evra, od čega je Evropska unija donirala 2 miliona, Savet Evrope 200.000, a Republika Srbija opredelila 65.000 evra.\nOvaj projekat se nadovezao na rezlutate i preporuke ranijeg projekta koji je finansirala Evropska unija a sproveo Savet Evrope - PACO-Serbia (2005-2007).\nOpšti cilj projekta MOLI-Serbia bio je da doprinese demokratiji i vladavni prava kroz sprečavanje i kontrolu pranja novca i finansiranja terorizma i drugih oblika privrednog i finansijskog kriminala u Srbiji. Svrha projekta bila je da unapredi kapacitete sistema za borbu protiv pranja novca i finansiranja terorizma u Srbiji u smislu propisa, operativnog rada i kapaciteta.\nViše o okončanim projektima možete pročitati na vebsajtu Saveta Evrope:\nProjekat tehničke pomoći za borbu protiv pranja novca i finansiranja terorizma u Srbiji - MOLI-Serbia (2010-2014)


vetar | Glas javnosti\nOpštinski štabovi upozoreni zbog snega\nBEOGRAD - U većem delu Srbije noćas je počeo da pada sneg, a sektor Ministarstva unutrašnjih poslova za vanredne situacije upozorio je opštinske štabove u Srbiji da se za vikend očekuju povećane snežne padavine, kao i jak olujni vetar.\nBEOGRAD - Srbija bi do početka 2014. godine trebalo da dobije prve vetroparkove koji će omogućiti da se iskoristi do sada nekorišćeni potencijal vetra, izjavio je savetnik u Ministarstvu za zaštitu životne sredine, rudarstva i prostornog planiranja Slobodan Cvetković.\nOrkanski vetar čupao drveće u Podgorici\nPODGORICA - Vetar, orkanske jačine, naneo je znatnu štetu u Podgorici i izazvao prekid snabdevanja strujom u većini prigradskih naselja.\nBEOGRAD - Svetski dan vetra, 15. jun, prvi put se obeležava i u Srbiji, regatom u Beogradu koju na Savi organizuje Srpsko udruženje za energiju vetra (SENJEA).\nDanas sunčano, vetar slabiji\nBEOGRAD - U Srbiji će u nedelju preovlađivati sunčano i vetrovito vreme, a uveče će doći do slabljenja vetra, saopštio je Republički hidrometeorološki zavod. Duvaće umeren, a tokom dana povremeno i jak severozapadni vetar.\nRadijacija iz Japana nad centralnom Evropom\nBERLIN - Radioaktivne čestice koje nose vetrovi iz Japana dospela je, prema navodima nemačkog Saveznog ureda za životnu sredinu, do centralne Evrope i Nemačke.\nNevreme opustošilo Kruševac, Aleksandrovac i Brus\nKotor: Vetar razbuktava požar u Grblju\nPrivežite splavove, vetar duva\nUprava Javnog preduzeća "Ada Ciganlija" pozvala je sve vlasnike splavova-kućica i čamaca smeštenih u marini ovog preduzeća da, zbog izuzetno nepovoljnih vremenskih prilika, obiđu svoje\nVetar čupao drveće u Subotici\nSUBOTICA - Olujni vetar, čija je brzina iznosila i 80 kilometara na sat, juče je zahvatio Suboticu, iščupavši na nekoliko mesta u gradu stabla. Udari vetra u Subotici dostigli su brzinu i do 80 kilometara na sat, a vetar ovakve jačine se smatra olujnim


Poziv Srbiji da se prikljuci PzM izražava spremnost evroatlantske zajednice da podrži procese demokratizacije u Srbiji koji su, uz ispunjenje obaveza prema ICTY, pretpostavka nastavka pregovora o Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju. Evroatlantska zajednica je ovim pozivom, takodje, demonstrirala i spremnost da se ojacaju politicke i ekonomske pretpostavke usvajanja novog legitimacijskog modela u Srbiji, koji bi znacio i konacni raskid sa dominantnim nacionalistickim legitimacijskim modelom. Ucešcem u razlicitim programima PzM Srbiji se pruža šansa da se nametne kao kredibilni politicki subjekt, koji uvažava znacaj regionalne politicke i vojne stabilnosti, sa jedne strane, a sa druge ukazuje se šansa da deklarativno iskazanu spremnost prihvatanja evroatlantskih standarda, potvrdi i operacionalizacijom i usvajanjem i realizacijom dugorocnih planova strateškog razvoja.\nSrbija je zatvoreno društvo “manjkave demokratije”, nedovoljnih tranzicionih kapaciteta. Post konfliktna nedovršena država, nedefinisanih granica Srbija danas treba novu mobilizacionu paradigmu koja bi jasno artikulisala stavove srbijanskog društva, a u prvom redu srbijanskih elita, glede buducnosti. Nedefinisanost države Srbije i njenih granica derogira odvec slabe reformske potencijale, s jedne strane, a sa druge prostor promovisanja, zaštite i unapredjenja ljudskih prava je ozbiljno ugrožen. Srbijanske politicke, ekonomske i kulturne elite demonstriraju suštinski antievropski, antizapadni i antimodernizacijski odnos prema vrednostima evroatlanske zajednice. Deklarativno zalaganje za prikljucenje EU biva poništeno konstantnim recikliranjem parohijalnog samoizolacionizma, kao prepoznatljive i opšte usvojene matrice razumevanja stvarnosti. Otuda srbijanske elite iskazuju ambivaletno ne/razumevanje procesa evropskih integracija kao i flagrantno odsustvo razumevanja interesa srbijanskog društva u novom politickom, ekonomskom, kulturnom, bezbednosnom kontekstu. Zato opredeljenje za clanstvo u EU i NATO jeste i pitanje pripadnosti vrednostima evropske civilizacije i pitanje pragmaticne odluke kojom se poboljšava nacionalna bezbednost, povecavaju šanse za ekonomski razvoj i ubrzava integracija u tokove savremenog sveta.\nNova mobilizaciona paradigma za gradjane Srbije jeste prihvatanje i promovisanje evroatlantskih integracionih procesa, kao temeljne pretpostavke za rešavanje sukoba, institucionalizaciju nacela vladavine prava i efikasne uprave, uspostavljanje demokratske kontrole vojske kao i zalaganje za stabilnu državu olicenu u prihvatanju koncepta liberalno demokratskih vrednosti, olicenih u promovisanju ekonomskih sloboda i odgovornosti kako prema zajednici i društvenom okruženju, tako i stavljajuci u focus prava i slobode odgovornog, racionalnog gradjanina. Bitna pretpostavka aktiviranja nove mobilizacione paradigme jeste i promena stavova gradjana Srbije prema evroatlantskim integracijama.\nNedefinisan strateški pravac Srbije kad je rec o medjunarodnoj poziciji i prikljucivanju integracionim procesima, i na evropskom kontinentu i u regionu, reflektuje odsustvo unutrašnjeg potencijala aktuelne politicke elite koja bi mogla da aktivira energije za promene i suštinske reforme. Srbija gubi korak sa promenama na globalnom planu. U tom smislu ne postoji široki društveni i politicki konsenzus o prioritetima (ne samo u odnosu na evroatlantske integracije, vec i pitanje rešavanja konacnog statusa Kosova, obaveze prema Haškom tribunalu..); srbijanska elita insistira na teritorijalnom principu i društvo prolazi postimperijalnu traumu, što uzrokuje odsustvo smisla za realnost i neprepoznavanje vrednosnih koordinata i novouspostavljenih konstelacija odnosa. Na koncu, ispod ispod prividnog jedinstva o evropskom kursu Srbije, koji nema alternative, u srbijanskom društvu i dalje, dominira sukob izmedju konzervativnih i liberalnih snaga. Za Srbiju je prihvatanje programa PzM i u perspektivi ulazak u NATO pretpostavka mirnog i stabilnog unutrašnjeg razvoja, s jedne strane a sa druge kao deo evroatlantskih struktura Srbija postaje, ne više cinilac krize i destabilizacije, nego cinilac regionalne saradnje, odgovorna za ocuvanje i promovisanje politika regionalnog pomirenja. Uslovi za pridruženje NATO su kompatibilni sa ispunjenjem uslova za pridruženje EU. Srbija ce demonstrirati spremnost da gradi sigurnost regiona unapredjenjem bilateralnih odnosa sa susedima, aktivnim ucešcem u projektima regionalne saradnje, ali i ucešcem u multilateralnim NATO i UN mirovnim operacijama. To je i put promovisanja koncepta regionalne bezbednosti kao integrativnog koncepta.\nU ovom trenutku u pogledu unutrašnje demokratske transformacije Srbija je u zaostatku što je posledica njenih unutrašnjih, ekonomskih, politickih i društvenih ogranicenja. U mnogim segmentima, posebno u odnosima prema susedima (što je jedan od indikatora poštovanja evropskih vrednosti), postoji precutni antievropski konsenzus. Antievropski konsenzus se reflektuje i kroz nespremnost srbijanskih elita da se suoce sa odgovornošcu za pocinjene zlocine tokom ratova 90-tih. Vrednosti patrijarhalnog, samoizolacionistickog i autoritarno-kolektivistickog modela se promovišu kao mera patriotizma, te atmosfera normalizovanog antizapadnog raspoloženja iznova rehabilituje mesto i ulogu, te znacaj Rusije kao zaštitinice Srbije u medjunarodnim odnosima. Generacije mladih odgajanih u atmosferi ksenofobije, straha i ignorisanja realnog istorijskog konteksta objektivno nisu u stanju da realno percipiraju svet izvan granica zemlje i da nepristrasno prosudjuju o njemu. Upoznavanje sa i prihvatanje vrednosti euroatlantske zajednice daje šansu mladim generacijama da neguju i razvijaju evropski identitet i da štite i promovišu vrednosti evropskog nasledja.\nSrbija je u potrazi za vlastitim identitetom, a kao tranziciono postkonfliktno društvo, i u potrazi za definisanjem novog bezbednosnog identiteta. Suocena je sa brojnim bezbednosnim rizicima, koji se temelje na cinjenici da srbijansko društvo ekonomski i socijalno iscrpljeno konfliktima unutar sebe i oko sebe ne može da iznese tranziciju, da ne postoji opšti društveni konsenzus za promene, te da veliki broj gradjana nije spreman velikim delom i iz neznanja i predrasudama o tranziciji, da se suoci sa brojnim rizicima koje nosi tranzicija. Formulisanje optimalne evroatlantske strategije za oblikovanje novog bezbednosnog identiteta regiona i promovisanje modela integralne podrške demokratizaciji i modernizaciji je temelj trajne sigurnosti u regionu, i njegovog integrisanja u evroatlantsku zajednicu. Novi bezbednosni identitet Srbije za polaznu tacku uzima bezbednost pojedinca, gradjanina koja je rezultat objedinjenog uticaja ekonomskih, socijalnih, politickih, kulturnih, demografskih i ekoloških okolnosti, a koje, svojim sadržajem i potencijalima, uslovljavaju bezbednosne kapacitete jednog društva, a sa druge strane su pretpostavka uspostavljanja sigurnijeg društva, kako na mikro tako i na makro nivou. Otuda evroatlantska integracija pociva na zajedništvu i podudarnosti bazicnih, ne samo ekonomsko-politickih vec i bezbednosnih interesa i ciljeva.\nVojvodina: evroatlantske perspektive i koncept ljudske bezbednosti\nVojvodina se u javnom diskursu politickih elita, nominalno oznacava mostom ka Evropi, ali ustavno ukidanje njenog politickog subjektiviteta je konacna potvrda pobede tradicionalisticke, antiliberalne i centralisticke matrice, koja Vojvodinu ne vidi kao evropski projekat vec kao ratni plen, kompenzaciju isfrustriranim, etno-nacionalistickim snagama. Novim ustavom legitimiran etnocentristicki koncept ozbiljno dovodi u pitanje obnavljanje i ojacavanje demokratskih potencijala Vojvodine, i uz snažne procese etnifikacije politike i naglašavanje etnickog ekskluziviteta u obavljanju javnih poslova, sve je izglednije da ce se ti kapaciteti u buducnosti urušavati. Mogucnosti legitimnog i efikasnog artikulisanja interesa gradana Vojvodine su sužene, vojvodanski identitet poništen a vojvodjanske politicke strukture u komunikaciji sa elitom srbijanske nedovršene države su bez realne moci odlucivanja. Alternativa parohijalno-tradicionalistickoj matrici a u formi liberalno-demokratskog, gradanskog angažmana je još uvek slaba, ali postoje snage (politicke opcije, civilne organizacije) koje promovišu potrebu formiranja integrativnih, gradanskih matrica koje bi potvrdile privrženost gradana Vojvodine setu liberalnih vrednosti. Konsenzus prihvatanja ovog legitimacijskog seta vrednosti zahteva stabilan, jasno definisan demokratsko-pravni okvir dovršene države, što Srbija nije. Antimodernizacijski procesi, zaoštravanje odnosa u regionu, prekid pregovora o pridruživanju sa EU, negiranje važnosti procesa tranzicione pravde i prihvatanja odgovornosti, su dominantni procesi koji otežavaju i usporavaju kako tranziciju Vojvodine kao evropske regije tako i artikulisanje novih obrazaca politicke kulture. Novi obrasci politicke kulture bi trebalo da demonstriraju privrženost gradana mnoštvu razlicitih identiteta, koji bi negirali zatvorenost i iskljucivost etnickih identiteta. Vojvodanski identitet sadrži snažne integrativne potencijale, koje politicke i kulturne elite sistematski dezavuišu, manipulišuci strahovima gradana, insinuirajuci vojvodanskom identitetu separatizam i razbijanje organskog jedinstva srpskog naciona. Prenebregava se da su identitetski apsorpcioni kapaciteti pojedinca, gradanina gotovo neograniceni, da regionalni, gradanski identitet pretpostavlja otvorenost, inkluzivnost, toleranciju, ali i etno-neutralnu državu u kojoj javna vlast znaci odgovornost, transparentnost i aktivni angažman, na razlicitim nivoima, svih gradana.\nZadatak buducih reformskih elita, ce biti da artikulišu nove politicke strategije, da demonstriraju privrženost novom setu liberalno-demokratskih vrednosti, demonstriraju stvarno razumevanje evropskih vrednosti i standarda, kao i da se izbore za konstituisanje i definisanje novog politickog-ekonomskog konteksta, konteksta bezbednog, slobodnog i sigurnog gradanina. Nove politicke, ekonomske i kulturne elite ce dakle, kao prvi zadatak imati prihvatanje i promovisanje euroatlantskih vrednosti, vrednosti liberalnog društva. Bezbednost gradjanina pociva na slobodi i mogucnosti izbora, ali i sigurnosti da su dostojanstvo pojedinca i temeljna ljudska prava zašticeni. Bezbednost gradjanina je mera bezbednosti društva i države. Gradjani Vojvodine, koja je platila visoku cenu ratova na prostoru bivše Jugoslavije (njena je ekonomija ruinirana, demografska struktura je promenjena a politicki subjektivitet poništen) su izloženi brojnim bezbednosnim rizicima. Temeljna ljudska i manjinska prava su dovedena u pitanje, a u nastojanju da negiraju ideju autonomije a Vojvodinu prisvoje, uprkos njenoj multietnickoj prirodi, kao istorijsku srpsku pokrajinu, etnonacionalisti ne prezaju ni od toga da ponište bitne tekovine evropske politicke moderne - ideju gradanske jednakosti. Nastojanja da autonomna Vojvodina ostvaruje punu izvršnu, zakonodavnu i sudsku vlast su novim ustavnim rešenjima poništena, i politicke elite su nemocne da artikulišu celovitu i optimalnu strategiju razvoja Vojvodine, kojom ce utvrditi i novu listu bazicnih, a zašticenih vrednosti i interesa. Nemoc definisanja bazicnog seta liberalno-demokratskih vrednosti, otežava identifikaciju uzroka i nosioca njihovog ugrožavanja, i otuda i nemogucnost da se definišu pretpostavljene snage i sredstava koje bi realizovale vojvodjanski koncept integrativne bezbednosti. Cinjenica je da u globalizujucem svetu više nije moguce razvijati koncept bezbednosti izolovano, a imajuci u vidu da je Vojvodina okružena zemljama clanicama EU i NATO, da je bezbednost sadržinski i geografski sve manje deljiva, autonomija Vojvodine je pretpostavka konstruktivnog zajednickog regionalnog otklanjanja bezbednosnih izazova, rizika i pretnji. Vojvodina je paradigma odložene i/ili simulirane tranzicije, i u tom smislu simuliranih razlicitih reformskih zahvata, ukljuciv i reformu vojske, policije i bezbednosnih službi. Ratno nasledje ovih službi u Vojvodini, njihovo mesto i uloga u ratovima 90-tih ostaje i dalje netaknuto. Suocavanje sa ratnim nasledjem 90-tih je jedna od pretpostavki regionalne bezbednosti, buduci da otvara prostor javnoj raspravi o uzrocima rata, razlicitim dimenzijama odgovornosti i rada na prošlosti i time sprecava mogucnost ponavljanja ratnog iskustva.\nVojvodina – izazovi evroatlantskog partnerstva\nAfirmacija vojvodanske autonomije je potrebna zbog što optimalnijeg korišcenja njenih resursa i adekvatnog pravno-politickog situiranja kako u srbijanskom, tako i širem regionalnom kontekstu. Kao najrazvijeniji i Evropi najbliži deo Srbije, njena modernizacijska uloga bi se, preko ustavno garantovanih nadležnosti, sastojala u odlucivanju o pitanjima od suštinskog interesa za gradane Vojvodine, a suštinski interes gradjana Vojvodine je pravo i odgovornost da samostalno odlucuju o pitanjima vlastite buducnosti. Koncept ljudske bezbednosti pociva na odgovornosti pokrajinskih institucija za politicku, ekonomsku i socijalnu sigurnost gradjana. Centralizacija politicke, ekonomske, finansijske moci je dovela do urušavanja uloge pokrajinskih institucija, rasipanja kapitala, osiromašenja i ogromne nezaposlenosti. Recju, nesigurnost i strah su dominanta vojvodjanskog politickog, ekonomskog, kulturnog...konteksta. Gradjani Vojvodine nisu oslobodjeni straha, neizvesnosti, nesigurnosti, predrasuda, zebnje koje nosi suocavanje sa novim izazovima i rizicima. Moralia minima, zadovoljavanje bazicnih ekonomskih potreba i ekonomski razvoj, zaštita ljudskih i manjinskih prava i sloboda, vladavina prava, jacanje demokratije i efikasne uprave, zaštita okruženja su potisnute i obesmišljene. Potrebe i interesi gradjana Vojvodine mogu biti zašticeni i unapredjeni samo u stabilnijem demokratskom i državno-pravnom ambijentu, uz aktivniju participaciju kako Srbije, tako i Vojvodine u procesima evropskih integracija. Medunarodnoj afirmaciji Vojvodine, kao evropske regije doprinose razni vidovi saradnje lokalnih zajednica, gradova, subregija unutar Vojvodine sa okruženjem. Cinjenica da je okružena sa državama koje se ili nalaze u EU, ili su pred ulaskom u nju, je povoljna prilika i šansa koju treba iskoristiti.\nZatvaranje u uske etnicke okvire u jednoj tako pluralnoj sredini kakava je Vojvodina, nosi niz problema. Ono pre svega tanji interetnicku toleranciju, sužava prostor za toleranciju, pogoduje radikalizaciji i sukobima. U Vojvodini, doduše, nema raspoloženja za masovne etnicke konfrontacije, ali u uslovima velikog broja nezaposlenih, slabog oporavka privrede, suspendovanih pregovora o stabilizaciji i pridruživanju i ogranicenih kapaciteta vojvodanske administracije, još dugo vremena treba racunati na sukobe niskog intenziteta. To su sve indikatori bezbednosnih rizika sa kojima se Vojvodina suocava. Od sposobnosti politickog društva da rešava probleme zavisi karakter meduetnickih odnosa u pokrajini. Ignorisanje problema sa kojim smo bili suoceni tokom 2004 godine, osnažilo je uvrenje da beogradske vlasti nisu kredibilan partner i da se u rešavanju problema treba osloniti na pomoc i podršku maticne države i institucija medunarodne zajednice. Internacionalizacija se pokazala kao korisno rešenje, jer je dovela do pada etnicki motivisanih incidenata, ali su etnokulturalni rascepi, ostali i dalje duboki. Mogucnost da se oni prodube sasvim je realna i zavisi od, pre svega, ishoda pregovora o konacnom statusu Kosova. Negativni ishod pregovora mogao bi ponovo, kao što je to bilo u martu 2004. godine, Vojvodinu suociti na novim talasom nasilja i pojacanim pritiskom na manjine. U zavisnosti od manjina taj bi pritisak vodio ili snižavnju manjinskih aspiracija, ukoliko su u pitanju manje manjine, ili svojevrsnom aparthejdu, u slucaju brojnije manjine. U svakom slucaju takmicenje razlicitih etnickih elita oko liberalnih vrednosti moglo bi da bude suspendovano.\nEvroatlantske integracije daju mogucnost i otvaraju perspektivu Vojvodine da se kao kredibilan, politicki relevantan subjekt ukljuci u procese regionalne demokratizacije i modernizacije. U evropskoj bezbednosnoj strukturi, deleci zajednicke vrednosti i interese, Vojvodina kao najevropskiji deo Srbije, treba da promoviše koncept bezbedne i stabilne regije, koja u fokus interesovanja stavlja potrebe i interese liberalno orjentisanog gradjanina. Neophodne pretpostavke personalne sigurnosti su stabilne institucije i decentralizacija koja odgovornost za zaštitu i sigurnost gradjanina prenosi na institucije lokalne samouprave, i konacno na civilne aktere. Reforme svih segmenata izvršne, zakonodavne i sudske vlasti, kao i decentralizacija su polazna tacka razvoja i usvajanja standarda liberalno-demokratskog modela koji interese i potrebe gradjana i lokalnih zajednica promoviše kroz konstantni dijalog svih aktera politickog i civilnog društva. Aktivnim angažmanom u EU i programima PzM (i u buducnosti NATO) i promovisanjem evroatlantskih standarda Vojvodina dobija šansu da inauguriše koncept bezbednog gradjanina oslobodjenog straha i prisile u zajednici jednakih mogucnosti. Koncept sigurnog i bezbednog gradjanina je koncept minimiziranja i dokidanja straha od razlicitih rizika i pretnji, kojima je direktno ili indirektno izložen. Pretnji koje nose: ekonomska nesigurnost, izloženost zdravstvenim rizicima i rizicima koje nose ekološke katastrofe, licna nesigurnost i izloženost nasilju razlicitih manjinskih grupa (etnicke, jezicke, verske, seksualne manjine, siromašni, invalidi, deca), kao i politicka nesigurnost koja podrazumeva rizik ugrožavanja realizacije temeljnih ljudskih prava i sloboda.


Sjedinjene Države saopštile su da se povlače iz Uneska, optužujući tu organizaciju za "anti-izraelsku" pristrasnost.\n"Ta odluka nije lako doneta i odražava zabrinutost Sjedinjenih Država u pogledu stanja u Unesku, potrebe za korenitom reformom u organizaciji i nastavka anti-izraelskih predrasuda", saopštila je portparolka Stejt departmenta Heder Nojert.\nOdluka o povlačenju stupiće na snagu 31. decembra, potvrdio je Stejt department.\nNekoliko sati kasnije, Izrael je takođe objavio da će napustiti tu organizaciju Ujedinjenih nacija.\n"Premijer je naložio ministarstvu spoljnih poslova da pripremi izraelsko povlačenje iz organizacije zajedno sa Sjedinjenim Državama", saopšteno je iz kabineta izraelskog premijera Benjamina Netanjahua.\nTakođe je navedeno da Netanjahu "pozdravlja odluku predsednika Trampa da se povuče iz Uneska. "To je hrabra i moralna odluka zato što je Unesko postao teatar apsurda i zato što iskrivljuje istoriju umesto da je čuva", ističe se u saopštenju.\nUnesko je prethodno saopštio da duboko žali zbog američke odluke o povlačenju.\nIrina Bokova (arhivski snimak)\n"Verujem da smo svih ovih godina, napravili veoma snažno partnerstvo koje je veoma važno za spoljnopolitičku i ukupnu agendu Sjedinjenih Država. Zbog toga sam sa dubokim žaljenjem primila pismo državnog sekretara", saopštila je generalna direktorka Irina Bokova na konferenciji za novinare.\nBokova je potvrdila da će Sjedinjene Države imati status posmatrača u Unesku i da će im, kao jednom od osnivača agencije, biti data prilika da ponovo postane članica.\nAmerička ambasadorka u Ujedinjenim nacijama Niki Hejli rekla je da je odluka o povlačenju bila neophodna "zbog nečuvene i političke odluke" da se stari grad Hebron proglasi palestinskom svetskom baštinom.\n"Svrha Uneska je dobra. Nažalost, njegova ekstremna politizacija je postala hronična sramota. Američki poreski obveznici ne bi više trebalo da plaćaju za politiku koja je u suprotnosti sa našim principima i kojom se pravda i zdrav razum izvrgavaju ruglu", poručila je Hejli.\nPredsedavajući Odbora za spoljne poslove, Predstavničkog doma, Ed Rojs rekao je da je povlačenje iz Uneska " za žaljenje, ali da je reč o adekvatnom potezu imajući u vidu "loše upravljanje organizacijom i uznemirujuću anti-izraelsku pristrasnost".\nVašington je 2011. godine značajno smanjio izdvajanje za tu organizaciju, u znak protesta zbog odluke da se da se Palestinci prime u punopravno članstvo.\nSjedinjene Države povukle su se iz Uneska i 1984 godine, pod predsednikom Ronaldom Reganom, zbog, kako je tada saopšteno, navodnog lošeg upravljanja finansijama i anti-američke pristrasnosti. Amerika je ponovo postala članica 2002. godine, za vreme predsednika Džordža Buša.


Vučić i Čen Bo o saradnji, infrastrukturnim projektima, vakcinama\nFebruar 03, 2021 13:11\nPredsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić primio je danas ambasadorku Narodne Republike Kine Čen Bo i zamolio je da prenese zahvalnost predsedniku Si Đinpingu na ljudskoj i državničkoj brizi i solidarnosti i pomoći da kineske vakcine što pre i u velikim količinama stignu do građana naše zemlje, saopštila je Služba za saradnju sa medijima predsednika Republike.\nPredsednik Vučić je rekao da je ponosan što je Srbija prva od evropskih država dobila kinesku vakcinu. On je ambasadorki Čen ukazao na to da građani naše zemlje pokazuju duboko poverenje u kinesku vakcinu, a time i u kinesku državu i kineske stručnjake. Stoga je zamolio ambasadorku Čen da predsedniku Siju i kineskom rukovodstvu prenese molbu da što pre stignu i preostale naručene količine vakcina.\nPredsednik Vučić je rekao da se raduje učešću na Samitu Kina-CIEZ, koji će, putem video-linka, biti održan sledeće sedmice. On je ovom prilikom naglasio da za format saradnje 1+17, kao i inicijativu „Pojas i put“, smatra da su među najznačajnijim ikad.\nS tim u vezi, na sastanku, kojem su prisustvovali i predstavnici nadležnih ministarstava i javnih preduzeća, razmatrani su tekući i budući zajednički infrastrukturni i drugi projekti. Ovom prilikom je konstatovano da projekti prate predviđenu dinamiku. Do kraja godine biće završena dva ključna infrastrukturna projekta - auto-put Preljina-Požega i brza pruga Beograd-Novi Sad za brzine do 200 km na sat. Tokom ove godine planiran je početak radova na brzoj pruzi od Novog Sada do granice sa Mađarskom, na Fruškogorskom putnom koridoru i na auto-putu Beograd-Zrenjanin. Intenzivno se radi i na pripremi projektne dokumentacije za prvu fazu auto-puta od Beograda preko Duge Poljane do granice sa Crnom Gorom.\nIzmeđu ostalih, po vrednosti se izdvaja i projekat regulacije otpadnih voda u 65 gradova i mesta u Srbiji, kao i devet deponija, koji će trajno rešiti to pitanje i doprineti zaštiti životne sredine po važećim evropskim standardima.\nAleksandar VučićČen BoKinavakcine\nDačić u Atini: Parlament u Srbiji odigrao važnu ulogu u uslovima krize 16\nDačić: Iz Grčke uveravanja da neće priznati nezavisnost Kosova 21\nSelaković: SNS autentična državotvorna snaga potekla iz naroda 15\nDačić Vučiću čestitao 13 godina od osnivanja SNS-a 15\nŠapić: Srbija lider regiona 15


„Ljubavno pismo“ oduševilo publiku\n, a kostimi su pozajmljeni od prijatelja iz Amaterskog pozorišta "Janko Veselinović" u Bogatiću. Posle "Odumiranja" Dušana Spasojevića i "Atentata" Miloša Nikolića, u pitanju je treći komad koji na beočinsku scenu\nFestival pijanizma u Sremskoj Mitrovici\n- Koncertom pijaniste Zorana Imširovića iz Minhena i Gudačkog kvinteta iz Sremske Mitrovice, koji će večeras biti održan u sali Gradske kuće, u Sremskoj Mitrovici počinje Festival pijanizma. Treći\nDani japanske kulture u Mitrovici\nU sredu, 6. marta, u Muzeju Srema, biće otvorena izložba japanske grafike "Slike efemernog sveta" kojom u Sremskoj Mitrovici počinje manifestacija posvećena japanskoj kulturi. Ova izložba biće otvorena u 19\nHeroji za sva vremena\n, lekaru Kliničkog centra, koji svoje pacijente leči i – muzikom. Ovaj neobični zdravstveni radnik još svira u grupi "Šablon", uređuje muzičku reviju, objavljuje\nBeočin Kultura Sremska Mitrovica Vesti\nLepote i vrednosti pravoslavnog života\n, arhijerejski namesnik mitrovački. Na izložbi u Muzeju Srema prikazani su svi radovi, ukupno 143, koje je odabrao stručni žiri\nObeležen nacionalni praznik Rusina\n- Svečanom akademijom i nizom kulturnih i verskih aktivnosti u Sremskoj Mitrovici, 19. januara, obeležen je 17. januar – Nacionalni praznik Rusina u Republici Srbiji. Na teritoriji naše zemlje\nNajbolji studenti likovnih akademija\n- Izložba "Perspektive 11" sa radovima jedanaest mladih studenata sa novosadske Akademije umetnosti i beogradskog Fakulteta likovnih umetnosti, koji su u školskoj 2011/12. godini proglašeni najperspektivnijim, otvorena je, 17.


► Mihajlović: DS koristi žrtve nasilja u porodici za sakupljanje političkih\n"Kada vas kritikuju oni u vreme čije vladavine su mnoge žene ginule kao žrtve porodičnog i partnerskog nasilja a država ništa nije preduzimala da to spreči, jasno je da nema ni trunke zabrinutosti i empatije u današnjim izjavama, već isključivo maliciozne i neiskrene reakcije," navodi se u saopštenju.\nMihajlović, koja predsedava Кoordinacionim telom za rodnu ravnopravnost, istakla je da, za razliku od vlasti koju je imala Demokratska stranka, današnja Vlada čini sve da rodno zasnovano nasilje zaustavi.\n"Mi smo doneli Zakon o sprečavanju nasilja u porodici, mi smo izmenili Кrivični zakonik i uveli kazne za nova krivična dela, mi smo po prvi put uveli hitne mere udaljavanja nasilnika iz stana i zabrane prilaska žrtvi, mi pomažemo sigurne kuće i osnivamo institucije za podršku ženama," rekla je Mihajlović.\nDemokratska stranka zatražila je danas, povodom nedavnih slučajeva porodičnog nasilja u Srbiji u kojima je više osoba stradalo, "hitno i neodložno utvrđivanje odgovornosti za propuste insitutucija i pojedinaca koje su dovele do tragičnog epiloga i sankcionisanje svih koji su svojim nečinjenjem ugrozili ljudske živote".\nOcenjujući da je borba protiv nasilja nad ženama i decom "samo deklarativno prioritet za Vladu Srbije", DS je u saopštenju naveo da "praksu ne čine deklaracije, formirana tela, izmenjeno zakonodavstvo i namere, već statistika koja je neumoljiva i jezivo opominje da se ne radi". Prethodnih dana, u dva slučaja porodičnog nasilja u Novom Sadu i u Molu, ubijene su četiri osobe.\nBivši predsednik Skupštine Zaječara i nekadašnji funkcioner Srpske napredne stranke (SNS) Saša Mirković izručen je jutros Srbiji gde je pravosnažno osuđen na godinu dana zatvora zbog...


Da li će Evrovizija oduzeti bodove Srbiji? - Sputnjik Srbija\n© Foto : Tanjug/AP Photo/Ronald Zak\n12:18 24.05.2015 (osveženo 16:19 05.10.2015) Preuzmite kraći link\nGlasanje na ovogodišnjoj „Pesmi Evrovizije“ nije proteklo bez problema, pre svega u Makedoniji i Crnoj Gori — glasovi njihovih žirija u konačnom glasanju nisu uračunati, saopštila je Evropska unija javnih emitera (EBU), koja organizuje takmičenje već šest decenija.\nObjavljujući konačne rezultate EBU je saopštio da je, nakon konsultacija sa zvaničnim posmatračem glasanja, na osnovu odluke izvršnog supervizora predsednika referentne grupe, doneta odluka da se poeni iz Crne Gore i Makedonije dodele isključivo na osnovu glasova publike, bez uračunavanja glasova žirija, prenosi Tanjug.\nU obe zemlje, kako je navedeno, glasanje putem SMS poruka je za 100 odsto primenjeno, a isključenje dva žirija biće tema idućeg sastanka Referentne grupe u junu.\nTakođe je objavljeno da je u prvom polufinalu, u kojem se takmičila i predstavnica Srbije Bojana Stamenov, pobedila Rusija sa 182 poena, iza koje su bile Belgija sa 149 i Estonija sa 105 poena.\nŠto se Srbije tiče, ona je u prvom polufinalu, u takmičenju 16 zemalja za 10 mesta u finalu, osvojila deveto mesto sa osvojenih 63 poena.\nU drugom polufinalu pobedila je Švedska sa 217 poena, zemlja čiji je predstavnik ovogodišnji pobednik „Evrosonga“.\nNa drugom mestu bila je Letonija sa 155 poena, a treći Izrael sa 151 poenom. Prema konačnim rezultatima, pobednik ovogodišnjeg takmičenja je Švedska sa 365 osvojenih poena, na drugom mestu je takmičenje završila Rusija sa 303 poena, koja je dobar deo glasanja bila vodeća, dok glasove nisu počele da saopštavaju zapadne zemlje.\nNa trećem mestu takmičenje je završila Italija sa 292 poena, a novajlija na ovom takmičenju, Australija, ostvarila je veliki uspeh sa osvojenim petim mestom i 196 poena.\nSrbija je u finalu osvojila deseto mesto sa osvojenih 53 poena. Međutim, zanimljivo je da Srbija, od zemalja u kojima je snažno zastupljena dijaspora, a od kojih je do sada uvek dobijala veliki broj glasova kao što su Austrija i Nemačka, ovaj put dobila tri, odnosno nijedan poen.\nNajgori na ovogodišnjem „Evrosongu“ su bili domaćini, Austrija, pa onda Nemačka, čiji predstavnici nisu dobili nijedan glas.\nponištavanje, glasovi, Evrovizija, Evropa


Carska palata Šarkemen kod Negotina – kulturno blago Srbije – Muzej Ponišavlja Pirot\nPovodom gostovanja Muzeja Krajine iz Negotina i promocije knjige arheologa Gordana Janjića – “Arheologija Muzeja Krajine” koja će biti održana u subotu 12. avgusta od 20h ispred stalne arheološke postavke Muzeja Ponišavlja na Kaleu, pripremili smo jedan video koji će možda uspeti da malo približi priču, i značaj ovog loklaiteta “Vrelo Šarkamen” koji je po značaju jedan od najznačajnijih na teritoriji Srbije a ipak ne toliko afirmisan i poznat.\nCarska palata Šarkamen je kasnoantički rezidencionalni memorijalni kompleks nastao krajem 3. i početkom 4. veka u periodu rimske vlasti koji je poznat pod nazivom tetrarhija – vladavina četvorice. Palata se nalazi u selu Šarkamen, kod Negotina u istočnoj Srbiji. Nju je sagradio rimski car Maksimin Daja, koji je želeo da u svom rodnom mestu ostavi trag i sećanje na njega poput Galerija koji je izgradio Feliks Romulijanu. Istoričari su mislili da Maksimin Daja carsku palatu zbog rane smrti nikada nije završio međutim 1996. godine arheolozi su pod rukovodstvom akademika Dragoslava Srejovića na lokalitetu Vrelo Šarkamen otkrili carsku palatu i grobnicu žene visokog ranga, u kojoj je pronađeno 6 komada carskog zlatnog nakita. Ogrlice, prstenje,pločice i zlatnici u to vreme procenjeni su na 1,3 miliona nemačkih maraka. U Šarkamenu je pronađena jedna od samo 4 carske palate koje se nalaze van Rima. Carska palata tada, baš kao i danas bila je udaljena od trgovačkih puteva, komunikacija.\nDanas se na ovom lokalitetu vrše arheološka iskopavanja u sklopu sporazuma o saradnji Arheološkog instituta u Beogradu i Muzeja Krajine u Negotinu. Rukovodilac projekta je dr Sofija Petković sa arheološkog instituta, a stručnu ekipu čine arheolog Nikola Radinović, arhitekta Igor Bjelić i arheolog Muzeja Krajine Gordan Janjić.\nEkipa Muzeja Ponišavlja je u julu posetila ovaj lokalitet koji predsavlja značajno kulturno istorijsko nasleđe Srbije. Povodom gostovanja Muzeja Krajine u Pirotu pripremili smo amamterski video u kome pričaju učesnici na arheološkim iskopavanjima na Šarkamenu kako bi publici što bolje prikazali sliku i veličinu ovog kulturnog blaga koje poseduje naša zemlja.


Prekvalifikacija – put do traženog posla – Poslonaut Blog\nNaslovna > Kategorije članaka > Vesti > Prekvalifikacija – put do traženog posla\nPresek ponude i potražnje poslova na platformi za tražnje posla Poslonaut, pokazuje veliku potrebu na tržištu za zaposlenima u oblasti nega lepote, kao i priprema hrane. Odziv i broj raspoloživih kandidata je znatno manji od potrebnog broja, pa prekvalifikacija i dokvalifikacija za mnoge, koji posao već dugo traže, mogu da budu dobar put do sigurnog zaposlenja. U ovom tekstu pokazujemo koliko vremena je potrebno posvetiti prekvalifikacijama, koliko one koštaju i kako izgledaju programi obuke.\nPrekvalifikacija u oblasti kategorija nega lepote\nZaključno sa junom mesecom, na 380 objavljenih oglasa u kategoriji Nega lepote na platformi Poslonaut javilo se svega 343 kandidata što pokazuje koliko je ozbiljan jaz između potreba tržišta rada i dostupnih kandidata.\nDa biste se prekvalifikovali za frizera u ponudi su različite obuke i kursevi koje organizuju razni otvoreni univerziteti, srednje škole koje imaju centre za prekvalifikaciju, instituti za obrazovanje starijih osoba i specijalizovane akademije. Možete izabrati obrazovni profil ženski ili muški frizer, a dužina obuke i cene se razlikuju od organizatora do organizatora.\nPrimera radi ima onih koji organizuju nastavu u četiri vikenda, ali i onih gde obuka zavisi od 3 do 9 meseci zavisno od dinamike kojom polaznik može da se posveti pohađanju kursa. Cene se kreću od 15.000 za najjefitiniji i najkraći kurs, pa do 38.000 koliko košta najskuplji kurs. U sklopu kursa organizatori obično obezbeđuju i praktičnu nastavu. Na kraju kursa se polaže stručni ispit.\nPlan obuke, koji smo pronašli na sajtu jednog od organizatora, predviđa sledeće korake:\nFeniranje: sve vrste, ravno, lokne, talasi, itd…\nNove tehnike kolorizacije: ombre, sombre, balayge\nSve tehnike šišanja\nNadogradnja kose sve tehnike\nIzrada svečanih frizura: moderne, klasične, revijske\nDa biste ovladali poslom kozmetičara biće vam potrebno u proseku tri meseca, a neke škole organizuju obuku koja traje i dva semestra. Neke obrazovne institucije imaju fiksne termine pohađanja nastave, dok su druge mnogo liberalinije i imaju zahtev da se na nastavu dolazi barem 3 puta nedeljno, a postoji i mogućnost dogovora oko termina sa mentorma.\nCene kursa iznose od 24.000 do 36.000 RSD, a tokom kursa u jednoj od prezentacija stoji da će se polaznici upoznavati između ostalih sa sledećim sledećim oblastima:\nOsnovne pravila rada u salonu\nOtvaranaje uslužnog kartona\nOdređivanje tipa i stanje kože\nRučna masaža i ostale masaže lica, vrata i poprsja\nKozmetičke aplikacijeje, tretmani različitih tipova kože\nTermalne i elektro procedure i njihova upotreba u tretmanima\nUpotreba kozmetičkih preparata u odnosu na tip kože itd.\nPrekvalifikacija u oblasti pripreme hrane\nVelika potražnja na tržištu rada vlada za kuvarima, poslastičarima, pekarima, pomoćnim kuhinjskim osobljem. Konkretno za prvih 6 meseci ove godine, na 592 pozicije u kategoriji priprema hrane prijavilo se nešto više od 900 kandidata, odnosno svega 1.5 prijava po oglasu. Evo pregleda prekvalifikacija za najtraženija zanimanja.\nDiplomu kuvara možete steći i programima prekvalifikacije koje organizuju srednje stručne škole u Srbiji.\nIsto tako institucije koje nisu u sistemu formalnog obrazovanja, a organizuju obuku za kuvare, ističu da se radi o kombinaciji teorijske i praktične nastave koja se održava u restoranima sa kojima postoje potpisani ugovori. Dužina obuke može da varira od 3 do 9 meseci zavisno od dodatnih obaveza polaznika i dinamike pohađanja, nastava se mahom organizuje u rasponu od 180 do 240 časova, a cene u proseku variraju od 24.000 RSD do 28.000 RSD. Programi se razlikuju, a jedan od organizatora navodi sledeće: Polaznik na ovom kursu stiče razna znanja i veštine i ovladava posebnim tehnikama, kada je reč o pripremi hrane, serviranju i dekorisanju određenih jednostavnih jela. Najčešće su u pitanju jela od povrća, razna variva, jela od raznih vrsta mesa, pripremanje salata, supa i čorbi, ali i drugih obroka pripremljenih od različitih životnih namirnica. Zatim, posebno se posvećuje pažnja poznavanju namirnica i robe, ali i umetničkom ukrašavanju i oblikovanju. Zatim tu je i termička obrada namirnica, kontrolisanju kvaliteta istih, uočavanje razlike, čuvanju i upotrebi začina i sl.\nZa ovaj profil je moguće proći celokupnu obuku od početka, a za kandidate koji se već bave ovim poslom, a nemaju odgovarajuće diplome, može se organizovati samo polaganje potrebnih ispita pred stručnom komisijom.\nNa sajtu jedne od obrazovnih instituciija koje vrše obuku mesara stoji da je potrebno 3 meseca obuke, 300 praktičnih sati da bi neko bio spremna da izađe na ispit. Na sajtu Instituta znanje stoji da obuka zavisio od starosti ispitanika i može trajati do 3-9 meseci, pa se u skladu sa tim razlikuje i fond časova. Može iznositi od 260 do 1160 časova, pa u skladu sa tim cena varira od 23.800 do 43.250 i sve je moguće platiti u ratama.\nProgram jedne od institucija predviđa sledeću obuku: Teorijski deo obuke za mesare podrazumeva upoznavanje polaznika sa osnovnim karakteristikama i podelom namirnica životinjskog porekla i proizvoda od mesa. Kandidati uče o strukturi, poreklu i načinu sečenja i obrade mesa, pravljenju mesnih prerađevina, primeni začina i aditiva, kao i o njegovom hemijskom sastavu i načinu izračunavanja klanične težine mesa. Praktični deo obuke obavlja se u nekoj od mesara sa kojima Centar sarađuje, ili u mesari po izboru samog kandidata.\nObuka za ovaj profil u proseku traje oko 3 meseca. Programi van Beograda mogu se naći i po ceni od 18.000 RSD, dok mahom obuka košta oko 27.000 dinara. U većini kurseva ima oko 80% praktične nastave. Oko termina i dinamike nastave moguć je dogovor sa organizatorom.\nTokom obuke polaznik treba da ovlada sledećim znanjima:\nPoznavanje sirovina potrebnih za izradu testa\nPripremanje odgovarajućih sastojaka za izradu testa\nOblikovanje testa za hleb i pecivo ručno i pomoću mašina\nPečenje testa, kontrola procesa, pakovanje i otpremanje gotovih proizvoda\nU proseku za sve prekvalifikacije potrebno je odvojiti 3-6 meseci i oko 30.000 RSD što je moguće platiti na nekoliko rata. Za neke kurseve je potrebno dodatno doplatiti iznos za polaganje stručnih ispita, koji koštaju od 10.000 -15.000 RSD. Kod većine organizatora teorijska nastava se održava jednom nedeljno, dok se termin praktične nastave često usklađuje sa potrebama samih polaznika. Profili o kojima smo pisali se na tržištu rada smatraju deficitarnim i za njima vlada velika tražnja na tržištu rada. Ako već dugo mučite muku sa pronalaskom posla, prekvalifikacija u neku od ovih oblasti može da bude i trajno rešenje vašeg radnog statusa. Na obukama i kursevima koji se organizuju u mnogim gradovima Srbije ćete steći adekvatnu osnovu, ali tek onda sledi period učenja kroz posao i praksu i tu imate puno prostora da steknete iskustvo i rutinu i postanete pravi majstori svog novog posla.\nStariji članak Kako da uspostavite dobru saradnju sa poslodavcem\nNoviji članak Kako da oglasom za posao privučete kvalitetne kandidate\nPrvi napišite komentar


Izabran novi-stari predsednik opštine Merošina\nPočetak/Društvo/Izabran novi-stari predsednik opštine Merošina\nDušan Vasković 30. aprila 2018.\nBojan Nešić novi je predsednik opštine Merošina. Za predsednika Skupštine odbornici, njih 24, izabrali su Sanju Stajić. Novu vladajuću koaliciju činiće odbornici Socijalističke partije Srbije, Srpske napredne stranke i Srpske radikalne stranke.\nNa skupštinskoj sednici održanoj danas u 16 sati, odbornici nove vladajuće većine, za predsednicu Skupštine opštine Merošina izabrali su doskorašnju predsednicu Opštine Sanju Stajić iz SNS-a, a za predsednika opštine Merošina izabran je Bojan Nešić iz Socijalističke partije Srbije, koji je tu funkciju obavljao do 2016. godine.\nInače, Nešić je do danas obavljao funkciju predsednika Skupštine opštine Merošina. Do promene je kako kaže došlo zbog nepremostivih razlika u stavovima o daljem vođenju opštine sa koalicionim partnerima iz Srpske napredne stranke, odnosno njenim poverenikom Srđanom Đorđevićem.\n“Osnovno čime ćemo se baviti je komercijalna komunalna infrastruktura. Tamo gde samo stali 2016. godine, nakon lokalnih izbora sada nastavljamo. Moramo poboljšati putnu infrastrukturu na saobraćajnicama i poljskim putevima, pa će tako i jedino selo koje nema asfaltni put, Kovanluk, vrlo skoro dobiti novu putnu infrastrukturu“-kaže Nešić za Merošinske Vesti.\nZa sekretara Skupštine izabrana Mladenović Marija iz Niša. Nakon izbora predsednika Opštine i predsednice Skupštine, promenjeni su i pojedini članovi Opštinske izborne i Kadrovske komisije.\nPodsetimo, pre nepuna 3 meseca, za predsednika Opštine bio je izabran Saša Jovanović iz SNS-a, ali ta koalicija se nije dugo zadržala.\nNaime, u Merošini među odbornicima SNS-a postoji podela na one koji podržavaju Sanju Stajić, do pre 3 meseca predsednicu Opštine i one koji su uz poverenika Opštinskog odbora Srpske napredne stranke Srđana Đorđevića. Ta podela dovela je do toga da Merošina u dve godine dobije trećeg predsednika Opštine.\nU toku kratke skupštinske rasprave, odbornik Demokratske stranke Srbije Goran Ilić, obraćajući se prisutnima skrenuo je pažnju predsednici Skupštine na neophodnost da se sednice zakazuju sa vremenom dovoljnim odbornicima da prouče materijal za skupštinu kako bi se ispoštovala demokratska procedura i kako bi odbornici adekvatno učestvovali u donošenju odluka Skupštine, kao i blagovremeno obaveštavanje sredstava javnog informisanja.\nBojan Nešić Sanja Stajić Skupština opštine Merošina\nSastanak sa predstavnicima Puteva Srbije: Okvir politike raseljavanja\nKomšije zajedničkim snagama otvaraju nova poglavlja u istoriji Oblačinskog jezera\nPrijem za vojnike septembarske klase\n30. aprila 2018. u 20:35\nDa se narod pita i Nesic i Sanja Stajic bi bili iza resetaka,gde im je i mesto.Svi smo svedoci da su oni za vreme svojih mandata doneli samo stetu ovoj opstini.Sramota ziva\nNeko iza COSKA kaže:\n4. maja 2018. u 07:47\nCestitke Bojanu Nesicu i Sanji Stajic, pa ljudi dal vi znate ko je Srdjan Djordjevic kako stvari stoje taj gospodin je bio “vladar iz senke” krio se iza Sase Jovanovica, Sasa Jovanovic je posten covek nije sporno ali iza njega se krije opasan covek koji posvadja dva oka u glavi i kome nije valjao Bojan pa ni Sanja pa mu opet nije valjao Bojan, e sad mu je dobar “posteni” Tovrljan i Mikic……..Srdjan Djordjevic je zlo za ovu Opstinu, dokaz za to je jednokratna pomoc svojim saradnicima i funkcionerima od po 25.000 tim njegovim saradnicima koji su bili Vecnici i ljudi u razno raznim komisijama……NIJE BAS SVE BAJNO I SJAJNO KOD POVERENIKA!!!


“Italijanski zdravstveni sistem ropće zbog korona virusa”, pisao je “Njujork tajms” u martu, a nemački “Bild” je opisivao sablasne kolone vojnih kamiona koji prevoze umrle na groblja.\nGlobalni šok zbog tragične sudbine Italije pratio je osećaj nadmoćnosti: neorganizovani Italijani ne umeju da se snađu u krizi, ali mi bismo znali šta da radimo u takvoj situaciji.\nŠest meseci kasnije Italijani ne samo da su uspeli da dovedu stopu infekcije na nivo najuspešnijih u borbi sa virusom Nemačke i Finske, već se s njima mogu meriti i po niskom stepenu smrtnosti.\nIzgleda da se Italija sada bolje nosi sa drugim talasom nego mnoge druge evropske države.\nOna je u prethodnih nedelju dana uglavnom beležila manje od 1.500 novozaraženih, što je daleko manje u poređenju sa 10.000 u Španiji i u Francuskoj i 5.000 u Velikoj Britaniji.\nTransport je samo jedna oblast u kojoj Italija postiže odlične rezultate. Rimski aerodrom Fjumičino nedavno je kao prvi u svetu dobio pet zvezdica na listi najčistijih aerodroma u pandemiji korona virusa.\nEksperimentalno testiranje putnika na aerodromu, pri čemu bi rezultati bili dostupni pre nego što se ukrcaju u avion, biće prošireno ukoliko se pokaže kao uspešno. Na drugim aerodromima, železničkim stanicama i u lukama prispeli putnici već mogu da se testiraju na korona virus.\nOve nedelje, Italija je održala referendum o smanjenju broja poslanika u parlamentu, uz primenu svih mera bezbednosti, pri čemu je u nekim oblastima glasalo skoro dve trećine glasačkog tela.\nNovi korona virus stigao je u Italiju krajem januara, 31. januara potvrđena su dva slučaja, pa je vlada zatvorila škole i univerzitete. Nekoliko dana kasnije, premijer Đuzepe Konte uveo je karantin na širokom području severa zemlje, ali uzalud.\n- Kada je najavljen karantin na severu, hiljade ljudi otišlo je na jug, trebalo je uvesti karantin u celoj zemlji istovremeno - kaže za "Forin polisi" Mark Lou, koji živi u Italiji već 25 godina.\nTako je do 22. marta zemlja imala skoro 60.000 zaraženih, zatvorene su fabrike, radile su samo apoteke i supermarket, ali muke su se nastavile, 26. marta 712 osoba umrlo je od korona virusa, a sledećeg dana još 919.\nČinilo se da je Italija osuđena na propast, uprkos romansama preko terasa. Međutim, pola godine kasnije, za 14 dana beleži samo 34 zaražena na 100.000 stanovnika, znatno manje nego Španija (311) I Francuska (193) u istom periodu.\nKako su Italijani za samo nekoliko meseci uspeli da se izvuku iz ralja smrti? Lou kaže da su se vlada i narod iznenađujuće brzo prilagodili situaciji.\n- Ovo je bila vanredna situacija, a budući da je Italija bila prva evropska zemlja koja je pogođena zarazom, nije postojao model koji bi mogla da primeni... Vlada je uvela drakonske mere, ali ih je veoma uspešno i primenila – ističe on.\nNaravno da su mnoge sitigle prekasno i u početku bile preblage, a regionalni zdravstveni funkcioneri i virolozi zastupali su različita mišljenja. Vlada je, međutim, hrabro delovala, a tu spada i odluka prošlog meseca da se nose maske na otvorenom prostoru, tamo gde nije moguće socijalno distanciranje.\nPrvih dana novčano je kažnjeno mnogo neposlušnih ljudi. Lou kaže da je bitan faktor i izdržljivost "običnih" Italijana. Formirana je mreža nezvaničnih inicijativa, koje su na kraju bile uspešnije od onoga što je urađeno u bolje organizovanim državama, objašnjava Britanac. Tu spadaju ljudi koji su kupovali namirnice starim ljudima, karabinjeneri u lokalnim upravama činili su isto i donosili su starijim sugrađanima penzije.\n- U našoj zemlji ljudi shvataju propise pre kao savete, nego kao obavezujuća pravila, a poštovanje pravila je postalo nešto što se podrazumeva čim su ljudi sagledali težinu problema - kaže za “Forin polisi” general Vičenco Kamporini, bivši načelnik generalštaba Italije.\nVećina drugih zemalja je oklevala sa uvođenjem karantina i zatvaranjem države.\nKada ljudi imaju osećaj da svojevoljno poštuju pravila, manje je iskušenje da će iz prezira prema vlastima biti neposlušni. U izvesnom smislu, ovakvo razmišljanje povezuje Italijane i Šveđane u pandemiji.


Foto: N.N. | Šta predstavnici stranaka misle o Zvizdićevoj inicijativi?\nMirsada Lingo Demirović 31.03.2020 21:10\nSARAJEVO - Klub SNSD-a u Predstavničkom domu BiH svoj stav na prijedlog Denisa Zvizdića, predsjedavajućeg Predstavničkog doma BiH, da se plaćanje PDV-a pomjeri s 10. u mjesecu na 31. daće nakon sutrašnje sjednice Vijeća ministara BiH, a naši sagovornici kažu da su prije svega potrebne konkretne analize.\nNakon što je u ponedjeljak Denis Zvizdić, predsjedavajući Predstavničkog doma BiH, u hitnu parlamentarnu proceduru uputio prijedlog da se pomjeri datum plaćanja PDV-a, reagovao je Vjekoslav Bevanda (HDZ BiH), ministar finansija i trezora BiH, koji je rekao da ne podržava ovaj prijedlog.\nBevanda, koji je i predsjedavajući Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje (UO UIO) i zamjenik predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH, smatra da se izmjenama Zakona o PDV-u bez jasnih podloga i analiza može nanijeti veća šteta nego korist.\nDušanka Majkić (SNSD), predsjedavajuća Komisije za finansije i budžet Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, kazala je juče "Nezavisnim" da smatra da bi bilo kakve mjere trebalo da budu posljedica prethodne analize šta bi to bilo najekonomičnije i najsvrsishodnije uraditi u određenom trenutku kako bi se postigao najveći efekat.\n"Dakle, nijedna mjera sama za sebe ne znači puno ako to nije cijelovit set mjera koji moraju svi organi vlasti preduzeti koji učestvuju u donošenju takvih odluka. Znamo kako se donose takve odluke kada je u pitanju ono što je vezano za PDV i znamo da postoji UO UIO BiH, čije mišljenje je ključno za donošenje takvih odluka, on je čak i predlagač, to nije Savjet ministara ni ministar finansija. To je prijedlog zvaničnog organa koji to čini, a to je UO UIO BiH", kaže Majkićeva.\nIstiče da se na nivou entiteta mora naći cjelovit sistem mjera, što se u Republici Srpskoj već čini, i da bi onda institucije na nivou BiH morale uraditi ono što je u dijelu njihove nadležnosti.\n"Kako će to ići, hoće li, i šta će se preduzeti, na nama je. Uglavnom, izlazak predsjedavajućeg Predstavničkog doma BiH sa takvom inicijativom vidi se da to nije inicijativa svih. Pojedinačna inicijativa ništa ne znači ako ona nije u skladu sa zakonom", kazala je Majkićeva.\nBorislav Borenović (PDP), poslanik u Predstavničkom domu BiH, za "Nezavisne" ističe da je to potpuno izvodljiv i prihvatljiv prijedlog.\n"Mi kao stranka već godinama insistiramo da se prolongira plaćanje PDV-a sa 10. na kraj mjeseca i imamo uvjeravanja već godinama da je to moguće uraditi i da to uopšte neće imati nikakve štetne posljedice po budžete različitih nivoa vlasti, a da će svakako pomoći privredi da ima više sredstava za obrtna sredstva nego što je imala do sada", kazao je Borenović.\nNa pitanje da li isto misle njegove kolege iz SDS-a, Borenović je rekao da govori u ime PDP-a, ali da je to prihvatljivo rješenje i za njih.\nSaša Magazinović (SDP BiH) kaže za "Nezavisne" da je taj prijedlog dao prije tri godine i da je imao podršku 30.000 privrednika, te da je tada predsjedavajući Vijeća ministara BiH bio Denis Zvizdić.\nParlamentarna skupština BiH Denis Zvizdić PDV\nSuđenje Draganu Vikiću, okončano izvođenje dokaza Tužilaštva\nKurspahić: UDT treba odvojiti od VSTS\nPet miliona evra granta za smanjenje posljedica virusa korona u BiH\nPosmrtni ostaci jedne osobe pronađeni u Travniku\nVlada RS: Potrebno uvođenje novog sistema fisklizacije