10/12/2020 - podunavlje.info\nNove automehaničke lestve za smederevske vatrogasce\nBEOGRAD/SMEDEREVO, 10. decembar 2020 – Danas je u Nastavnom centru Makiš u Beogradu obavljena primopredaji deset vatrogasno–spasilačkih autocisterni i pet automehaničkih lestvi koju je Ministarstvo unutrašnjih poslova nabavilo za potrebe Sektora za vanredne situacije. Autohidraulične lestve „Iveko“ biće isporučene Upravi za vanredne situacije u Beogradu i odeljenjima za vanredne situacije u Smederevu, Leskovcu, Sremskoj Mitrovici i Šapcu. Autocisterne istog proizvođača,…\nAutocisterne, Autohidraulične lestve, MUP Srbije, Sektorza vanredne situacije, vatrogasciLeave a comment\nPalanačka Skupština opštine usvojila rebalans – budžet manji za 79 miliona\nSMEDEREVSKA PALANKA, 10. decembar 2020 – Danas je održana 20. sednica Skupštine opštine Smederevska Palanka, a pred odbornicima se našao obiman dnevni red ov 39 tačaka. Najvažnija je svakako bila ona o rebalansu opštinskog budžeta; većinom od 37 glasova usvojeno je da planirani budžet za 2020. godinu bude umanjen za 79 miliona, tako da sada iznosi 1.264.803.874 dinara Osim ove,…\nboravišna taksa, Rebalans budžeta, Skupština opštine Smederevska Palanka, Ustanova Kulturni centarLeave a comment\n9. decembar 2020 – Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja je raspisalo javni poziv za dodelu Svetosavske nagrade za 2020. godinu. Nagrada se dodelјuje za izuzetne rezultate u oblasti obrazovanja i vaspitanja, unapređenje obrazovno-vaspitne prakse i razvoj naučnih i umetničkih dostignuća u oblasti obrazovanja i vaspitanja u Republici Srbiji, a poziv je otvoren do 24. decembra. Pravo da budu predloženi…\nJavni poziv, Ministarstvo prosvete nauke i tehnološkog razvoja, Svetosavska nagradaLeave a comment\nZZJZ: U Podunavskom okrugu 205 novoinficiranih, u Smederevu 97\nSMEDEREVO/POŽAREVAC, 10. decembar 2020 – Po današnjem izveštaju Zavoda za javno zdravlje u Požarevcu, prema do sada pristiglim rezultatima, u Podunavskom okrugu je registrovano 205 novih slučaja infekcije virusom COVID-19; ponovo ih je najviše u Smederevu 97, u Velikoj Plani 60 i u Smederevskoj Palanci 48. Do sada je, po evidenciji ZZJZ u Požarevcu, u Smederevu evidentirano 3.047 slučajeva infekcije,…\n10. decembar 2020 – Danas je Međunarodni dan ljudskih prava. U Republici Srbiji ljudska prava zagarantovana su Ustavom, opšteprihvaćenim pravilima međunarodnog prava, ratifikovanim međunarodnim ugovorima i zakonima. U Istraživanju „Ljudska prava u očima građana i građanki Srbije“, koje je sprovedeno po drugi put u saradnji sa Timom Ujedinjenih nacija za ljudska prava u Srbiji i Ipsos Strategic Marketingom tokom novembra…\n10. decembar, Međunarodni dan ljudskih pravaLeave a comment\n02/12/2021, 5:27 pm


Organska ulica poziva ljubitelje zdrave hrane - POLJOPRIVREDNIK specijalizovani list za selo\nDatum kreiranja ponedeljak, 10 septembar 2018 11:43\nVojvođanski klaster organske poljoprivrede 15. i 16. septembra organizuje manifestaciju "Organska ulica Grada Novog Sada". Okupljanje organskih proizvođača, potrošača i ljubitelja zdrave hrane održaće se na Ribljoj pijaci u Novom Sadu u periodu od 8 do 13 sati.\nJedan od ciljeva ovog skupa je promocija organske hrane i Organske ulice koja već četiri godine postoji na ovoj popularnoj novosadskoj pijaci. Ovu ulicu, na kojoj proizvođači organske hrane imaju stalna prodajna mesta, otvorila je JKP "Tržnica" pod sloganom "Dobro za prirodu dobro za nas".\nNamenjena je potrošačima, našim sugrađanima, svima onima koji vole prirodu i brinu o njoj.\nManifestacija će trajati dva dana tokom kojih će posetioci imati priliku da degustiraju sezonsko organsko voće, a Vojvođanski klaster organske poljoprivrede će prezentovati brošuru o organskoj proizvodnji. Potrošači će moći da dobiju besplatan primerak ovog izdanja i na taj način se bolje upoznaju s organskom poljoprivredom.


Sedam dana praznika poljoprivrede na Sajmu u NS\nTanjug 11. maja 2022. 13:50\nBEOGRAD – Poljoprivredni sajam u Novom Sadu, 89. po redu, posle pandemije vraća se u redovan prolećni termin i biće održan od 21. do 27. maja.\nTokom sedam dana praznika poljoprivrede predstaviće se 1.100 izlagača, što je 75 posto rekorda iz 2019. godine, rečeno je danas prilikom predstavljanja ove manifestacije u Beogradu.\nNajavljeno je učešće izlagača iz 18 zemalja, od kojih i jedne afričke – Maroka.\nBrojni su prateći programi, kao i nagradne igre za posetioce u kojima su glavne nagrade dva traktora.\nGeneralni Direktor Novosadskog sajma Sloboodan Cvetković ocenio je da je važno da se konačno izlazi iz režima korone i sajam ponovo postaje mesto na kojem se stiče prednost.\nUz niz tradicionalnih događaja koje prate sajam poljoprivrede on je kao novinu najavio retrospektiva razvoja poljoprivrede u Vojvodini – izložbu u jednoj od hala.\nCena ulaznice je prošlogodišnjih 600 dinara, a 25. maja tokom Porodičnog dana na jednu ulaznicu ulazi cela porodica.\n„Očekujemo sedam dana praznika poljoprivrede na 89. Međunarodnog poljoprivrednom sajmu“, poručio je on.\nPosle 12 godina zemlja partner poljoprivrednog sajma je Mađarska, a ambasador te države u Beogradu Atila Pinter danas je istakao da su ponosni na rezultate u poljoprivredi koje će predstaviti na poljoprivrednom sajmu.\nNaglasio je važnost Srbije kao rastućeg ekonomskog i političkog partnera, i najavio dolazak visoke političke delegacije na otvaranje sajma.\nNa sajmu će se predstaviti 44 preduzeća iz Mađarske, a zemlja partner predstaviće se kroz najrazličitije oblast poljoprivrede, od projektovanja i izgradenje, preko distribucije mašine i hrane, opreme za merenje, i lab opreme, a biće i B2B razgovora.\nPinter je najavio da je tema sajamskog Dana Mađarske koji je 23. maja digitalizacija poljoprivrede, naveo je da će manifestacija biti prilika i za promociju kulture i nasleđa Mađarske, što će se dogoditi i gostovanjem kečkemet siti baleta u novosadskom pozorištu.\nDržavni sekretar ministarstva poljoprivrede Velimir Stanojević istakao je značaj nacionalne izložba stoke sa izložbom genetskih potencijala, čiji su pokritelj, a na kojoj ove godine neće biti svinja zbog opasnosti od afričke kuge.\nKruna tog događaja je 26. maja, uz defile najboljih grla i dodelu nagrada, a kao posebnu vrednost on je istakao prisustvo autohtonih rasa.\n„Važno je da kao zemlja možemo da promovišemo proizvode sa dodatom vrednošću. Da promovišemo i mere i subvencije koje mi kao min pružamo za stočarstvo, ali i za proizvode sa dodatom vrednošsću“, rekao je on.\nOcenio je da je Srbija sa preko milion košnica, preko 30.000 domaćinstava koji pčelare, i više medova zaštićenog porekla postala ozbiljna pčelarska zemlja, te će i to biti predstavljeno tokom sajma.\nMinistarstvo će organizovati IPARD dan, kao i skup posveće IPA projektima, a učestvuje i u danu voćara i vinogradara.\nBanka Poštanska štedionica (BPŠ) je banka partner poljoprivrednog sajma a član Izvršnog odbora Aleksandar Čortan rekao je da su stabilna i sigurna državna banka čiji je osnovni zadatak da podrži državu i društvo i pruži klijentima maksimalnu uslugu.\n„Potreba klijenata je na prvom mestu. Želimo da vlasnici poljoprivrednih gazdinstava, prepuste brigu o finansijama nama, a da se oni bave onim što najbolje umeju – poljoprivredom. U turbulentna vremena BPŠ je podrška svima, a posebno poljoprivrednim proizvođačima“, rekao je on.\nNaglasio je da će na sajmu biti prisutni i sa mobilnom ekspoziturom čime pokazuju da jednako kvalitetnu slugu mogu da pruže svuda i na svakom mestu.\nGeneralni sponzor sajma je Globos osiguranje čiji je predsednik Izvršnog odbora Siniša Prakljačić istakao je ponos što je ovo ovo srpsko osiguravajuće društvo uz najveći srpski sajam, i sajamsku manifestaciju u regiji.\nOn je najavio učešće i Britiš motorsa, većinskog vlasnika Globosa, koji će sajmu predstaviti vozila rendžrover čiji je inače zastupnik.\nU promociji sajma poljoprivrede učestovali su i predstavnici zlatnog sponzora manifestacije Al Dahre, te kompanija Agropanonka, Kite koje poklanjaju traktore posetiocima i MBV koja za nagradni fond obezbeđuje priključne mašine.\nKako se moglo čuti posebnih sajamskih popusta za nabavku mehanizacije neće biti, nego se u susret kupcima izlazi zadržavanjem cena na nivou februara i marta, odnosno obezbeđivanja dovoljno poljotehnike i kratkih rokova isporuke.


IACBG | Podsetnik: GRE priprema od 17. septembra 2019.\nPodsetnik: GRE priprema od 17. septembra 2019.\n14 Sep 15:48\nGrupna priprema za GRE u Centru počinje u utorak, 17. septembra 2019. i traje osam nedelja. Tokom tog perioda kandidatima za polaganje testa biće omogućena nastava, vežbanje, simulacije i podrška za savladavanje testa potrebnog za prijem na master i doktorske studije u Americi.\nPriprema se odvija utorkom i četvrtkom od 18:30 i ukupna cena iznosi 48,000 dinara. Simulacije i ostali materijal uključen je u cenu priprema. Polaganje se mora posebno prijaviti i platiti na zvaničnoj stranici ispita - www.gre.org.\nViše detalja o pripremi dostupno je na ovoj lokaciji. Za sva pitanja o pripremi, kao i o studiranju u Americi i na drugim lokacijama u svetu pošaljite nam e-mail ili nas nazovite tokom radnog vremena.


Vlasi: Rama ponovio poznatu stvar\nKonferencija za novinare premijera Albanije i Srbije u Beogradu preplavila je kosovske portale.\n„Rama u Beogradu – dron, drugi deo“, „Rama u Beogradu potresao Vučića i Srbiju – nezavisnost Kosova je nepovratna“,Što pre priznate Kosovo, to ćemo pre napred“, „Vučić nije pružio ruku Rami, nervozno mu pokazao vrata“ neki su od naslova u medijima na albanskom jeziku na Kosovu. U onim na srpskom, pak, stoji “Vučić: Ne dam nikome da nas vređa u Beogradu”, “Nisam očekivao provokaciju od Rame”, “Moja je obaveza da ne dozvolim ponižavanje Srbije”.\nA kako na portalima, tako i na društvenim mrežama kruži video sa konferencije, kada dva premijera govore o Kosovu.\nAlbanski premijer, Edi Rama, izjavio je u Beogradu da je nezavisnost Kosova nepovratna realnost koju je priznalo više od 100 država sveta, te je poručio svome homologu, Aleksandru Vučiću, da neće smatrati provokacijom njegov stav po pitanju Kosova, kada bude posetio Tiranu.\nAzem Vllasi, kosovski analitičar i dobar poznavalac srpsko-albanskih odnosa, u izjavi za RSE navodi da bi poseta premijera Albanije Srbiji trebala da označi pozitivan zaokret obe zemlje ka evropskim integracijama, u medjusobnim odnosima, ali i da utiče na relaksiranje odnosa izmedju Srbije i Kosova.\n„Nakon otopljenja odnosa izmedju svih evropskih država, bile one članice EU ili ne, jedino su ostali odnosi izmedju Albanije i Srbije u nekakvom toplo-hladnom odnosu. Sigurno je da će poseta imati rezultate o nekim dogovorima dalje saradnje, slobodnom kretanju ljudi, ali time Albanija i Srbija demonstriraju spremnost da normalizuje medjusobne odnose kao druge evropske države“.\nVllasi međutim dodaje da se u odnosima Albanije i Srbije neminovno povlači za sobom i pitanje Kosova, Albanaca na Kosovu, i onih u Preševskoj dolini.\n„Edi Rama je ponovio ono što je poznato, i kao definitivna činjenica da je Kosovo država. Srbija i Vučić moraju dalje, verbalno, zbog svoje javnosti da kaže da tu činjenicu ne priznaju, ali to su, u ovakvim odnosima, skoro neizbežne deklaracije za javnost“, kaže Vllasi.\nVllasi je komentarisao i činjenicu nemogućnosti javnosti u Srbiji da prilikom zajedničkog obraćanja dva premijera medijima razumeju albanskog premijera, zbog nedostatka prevoda u direktnom prenosu na RTS-u.\n„Moja je procena da je Srbija tu posetu premijera Albanije prihvatila prilično mrzovoljno, ali zbog obzira prema Briselu, odnosno prema EU, tako da u Srbiji i domaćinu Vučiću inače nije mnogo stalo da sve bude okej, da svako u Srbiji razume šta kaže premijer Rama. Vučiću je bilo stalo da kaže ono što on ima da kaže, da to srpska javnost shvati. Tako da su to promišljeni propusti od strane Srbije, da javnost u Srbiji ne razume ono što Rama kaže. Ti gafovi nisu slučajni propust, već deo protokola i scenarija dočeka Edi Rame, imajući u obzir da je Srbija odradila jedan posao zbog Brisela, a ne što je sa zadovoljstvom dočekala premijera Albanije“, zaključuje Vllasi.\nPolitički analitičar i profesor Ismail Hasani kaže da današnji događaj u Beogradu ne pokazuje dobre znakove u relaksaciji odnosa Albanije i Srbije. On navodi da su, bez obzira što će pojedinci na to gledati kao na incident, skandal dva premijera, koreni takvih prepucavanja “mnogo dublji nego što se mogu percipirati.” Kako stvari trenutno stoje, dodaje on, teško se može ostvariti u kratkom vremenskom periodu sve ono o čemu su se premijeri regiona u Berlinu složili.\n„Ja mislim da su i jedni i drugi zaboravili da se prepucavanjima, skandalima, ne može otvoriti put ka Evropi. Ja ne isključujem pravo svakog premijera da zastupi nacionalne interese svoje države, međutim, ono što se prethodno dogovorilo u Berlinu, nije duh onoga što se desilo u Beogradu. Tako da ubuduće, ne samo Albanija i Srbija, već i druge države na Balkanu trebaju da promene balkanski diskurs, ukoliko su one stvarno spremene da se kreću prema Evropi“, poručio je Hasani.


Ekonomski savetnik američke ambasade u Sremskoj Mitrovici - Ozon Media\nSremska Mitrovica – U Gradskoj kući predstavnici lokalne samouprave održali su konferenciju za medije, povodom posete Davida Krzywda, ekonomskog savetnika u ambasadi SAD.\nSavetnik u američkoj ambasadi Krzywda, Sremsku Mitrovicu je posetio radi upoznavanja sa dosadašnjim radom lokalne samouprave i prema njegovim rečima želeo je da otkrije tajnu uspeha našeg grada koji je privukao dva velika investitora iz SAD a to su Iton Elektrik i Kuper standard.\nIstičući snažne ekonomske i kulturne veze između Sremske Mitrovice i SAD, Davida Krzywda je rekao da se raduje daljoj saradnji sa predstavnicima lokalne samouprave.\nLokalna samouprava na primeru Kuper standarda koji ovih dana završava građevinske radove, pokazala je da za vrlo kratko vreme investitori na teritoriji Grada Sremska Mitrovica, mogu dođi do građevinske dozvole. Firma Kuper je za samo 12 dana pribavila dokumentaciju.\nGradonačelnik Sremske Mitrovice Branislav Nedimović je za Radio Ozon rekao da je suština svih radnji i truda, da se privuče što veći broj investitora kako bi se smanjio broj nezaposlenih građana a isto tako je najavio dolazak norveške kompanije koja bi mogla biti sledeći potencijalni investitor u Sremskoj Mitrovici.\nKoliko su nam cene logične


„Šire rusku propagandu“: Letonija zabranila sedam kanala medijske grupe RT - Sputnjik Srbija\n15:37 30.06.2020 Preuzmite kraći link\nKako se navodi, reč je o TV kanalima RT, RT HD, RT Arabic, RT Spanish, RT Documentary HD, RT Documentary, RT TV.\nSaglasno izveštaju specijalne službe Letonije, zabranjeni kanali su „najuticajniji kanali ruske propagande u zapadnim zemljama“.\nKako pišu ruski mediji, letonski savet je doneo takvu odluku, „realizujući antiruske sankcije koje je utvrdilo Veće EU“.\nU jesen 2019. godine Letonija je zabranila emitovanje devet ruskih kanala na svojoj teritoriji. Kako su tada saopštile vlasti zemlje, odluka nije povezana sa zabranom pristupa alternativnim izvorima informacija, nego sa sankcijama koje je EU uvela protiv vlasnika medijske kuće.\nRusija je takav korak ocenila kao grubo kršenje međunarodnog prava u delu koji se odnosi na slobodu izražavanja i pristupa informacijama.


Ministarka Čomić danas posetila Prokuplje - Regionpress\nMinistarka Čomić danas posetila Prokuplje\n17 novembra, 2021 RegionPress\t0 Comments\tGordana Comic, Milan Arandjelovic, Prokuplje, Zlatan Miljkovic\nMinistarka je istakla značaj saradnje države i civilnog sektora, koji bi putem lokalnih akcionih planova obezbedili bilji život osetljivih kategorija i manjina na nacionalnom i globalnom nivou.\nFoto: grad Prokuplje, Ministarka Čomić i gradonačelnik Prokuplja\nKako je naglasila ministarka Čomić ovo je drugi krug posete Prokuplju u okviru obilaska regiona, okruga i lokalnih samouprava po Srbiji, koji ima za cilj upaoznavanje sa postignutim ali i sa problematikom i načinom pomoći. Takođe je istakla da u nekim sredinama postoje potrebe ali nema odgovarajuće strukture za izradu projekata kojima bi se apliciralo za sredstva Evropske unije, a sve u cilju poboljšanja uslova života marginalizovanih i osetljivih grupa stanovništva na lokalu.\n„Pre samo šest meseci bili smo u Prokuplju i predstavili plan rada ministarstva i sada smo došli da podnesemo izveštaj, da li je taj plan ostvaren ili ne, i da nastavimo da radimo“, kazala je ministarka Čomić.\nOna je iznela podatak da je u izveštaju Evropske komisije njihov rad pohvaljen i to kroz rečenicu da je Srbija napredovala u vladavini prava i dodala da to nije samo rezultat rada Vlade, predsednika Srbije i ministarstava nego prevashodno lokalnih samouprava i ljudi koji na lokalnom nivou rade na tom pitanju.\n„Znači uradili smo ono što smo zacrtali i sada moramo da razgovaramo o daljem razvoju i o zajedničkim naporima na usvajanju strategije ljudskih prava“, kazala je ministarka Čomić i istakla odličnu saradnju i društveni dijalog u Prokuplju kao dobar primer saradnje u društvenom interesu.\n„Tim povodom ministarka Slavica Đukić Dejanović me kontaktirala i mi ćemo već sutra imati sastanak i nadam se Opštini Žitorađi rešiti taj problem odnosno obezbediti im stručnu pomoć u tom pogledu“, istakao je Miljković.\n← Opština Kuršumlija utvrdila nove cene za porez na nepokretnosti\nPresretnuti i uhapšeni šverceri droge kod Kuršumlije →\nNagradni likovni konkurs EU za srednjoškolce iz Srbije\n4 novembra, 2021 RegionPress\t0\nOdbornik Ristić: Nije mi dozvoljeno da upoznam ministra Vulina sa pravom situacijom u Kuršumliji


Koncert u Univerzitetskoj galeriji, Matijas Arter i Vladimir Blagojević\nPozivamo Vas da propratite prvi koncert koji Umetnički savet Univerzitetske galerije organizuje u ovoj koncertnoj sezoni: Matijas Arter, oboa/engleski rog/lupofon Vladimir Blagojević, harmonika 13. februar 2018. godine (utorak) u 19 časova u Univerzitetskoj galeriji (Ulica slobode b.b. Kragujevac).\nPeti koncert sezone "Convivium Musicum 17/18" - ICstrings\nUz iskrene želje da Vam Nova Godina bude što lepša i uspešnija, pozivamo Vas na sledeći koncert koji organizuje Udruženje građana "CONVIVIUM MUSICUM".\nUmetnički savet Univerzitetske galerije Vas poziva na BOŽIĆNI KONCERT UNIVERZITETA U KRAGUJEVCU u Univerzitetskoj galeriji 9. januar 2018. godine (utorak) u 18 časova Na tradicionalnom Božićnom koncertu nastupiće profesori i najbolji studenti Filološko-umetničkog fakulteta Univerziteta u Kragujevcu.\nKoncert pijaniste Nemanje Egerića u Univerzitetskoj galeriji\nU utorak, 26. decembra 2017. godine u 19 časova, na poslednjem koncertu u ovoj kalendarskoj godini u Univerzitetskoj galeriji u Kragujevcu, nastupiće pijanista, Nemanja Egerić Na programu će se naći dela Baha, Berga i Betovena.\nČetvrti koncert sezone „Convivium Musicum 17/18“ - LP Duo\nBilo bi nam zadovoljstvo da, ukoliko ste u mogućnosti, prisustvujete i medijski ispratite i podržite četvrti koncert sezone "Convivium Musicum 17/18", koji će se održati u sredu, 20. decembra u Svečanoj sali Prve kragujevačke gimnazije. Nastupa ansambl LP Duo, početak je od 20 časova, a ulaz je slobodan. Manifestaciju organizuje Udruženje građana "Convivium Musicum".\nDečiji koncert folklora u sali PMF-a\nU četvrtak, 14. decembra, Sala PMF-a, od 19 časova nastupiće Dečiji koncert folklora.\nKoncert dr Uroša Dojčinovića "Tragom srpskih struna" u Univerzitetskoj galeriji\nU četvrtak, 30. novembra 2017. godine, u 19 časova u Univerzitetskoj galeriji u Kragujevcu, biće održan koncert „Tragom srpskih struna“ povodom obeležavanja 175 godina od nastanka prve srpske škole za gitaru, na kome će nastupiti čuveni srpski gitarista dr Uroš Dojčinović.\nII koncert na OKTOH-u 2017.\nNa drugom koncertu 43. oktobarskih muzičkih svečanosti – OKTOH-u, kragujevačkoj publici predstaviće se duo Rajković-Krasnokutski, u utorak 17. oktobra 2017.g. u 20 sati u Svečanoj sali Prve kragujevačke gimnazije.


Benčić: Đoković je jedini stao za nas, a oni su ga nokautirali – Borba\nTakođe, Novak je dospio na metu kritičara zato što je jedan od malog broja učesnika Australijan opena koji su, umjesto u „mjehur“ u Melburnu poslati u Adelejd.\n„Što se tiče grupe u Adelejdu, to razumijem. Oni su najbolji, oni najviše doprinose našem sportu“, rekla je Benčićeva i dodala:\n„Kreg Tajli (direktor Australijan opena) je rekao da su oni zaslužili da budu u povlašćenoj poziciji. Nemam problem sa tim, ali hajde onda da prestanemo da pričamo o tome da (kao sport) težimo ka jednakom tretmanu“.\nBrojni igrači su izrazili nezadovoljstvo zbog toga što svima nisu isti uslovi, a upravo je srpski teniser pokušao da se protiv toga bori – i to na nekoliko načina, suprotno od onoga što bi njemu najviše odgovaralo.\nAustralijan open počinje u ponedeljak 8. februara, a nedelju dana prije toga igra se ATP kup.


Zvanično pokrenuti pregovori o Bregzitu | Ekonomist\nStalni predstavnik Velike Britanije u Evropskoj uniji Tim Barou uručio je predsjedniku Evropskog savjeta Donaldu Tusku pismo u kojem obavještava Brisel o namjeri Britanije da napusti EU.\nIstorijski dan i za Britaniju i za Evropsku uniju. Jedna od najmoćnijih članica izlazi iz Unije posle 44 godine članstva, što je rezultat referenduma u junu prošle godine kada je većina građana Velike Britanije odlučila da zemlja izađe iz bloka.\nStalni predstavnik Tim Barou je lično predao pismo premijerke Tereze Mej na šest strana predsjedniku Evropskog savjeta u Briselu, čime je i zvanično pokrenut član 50 Lisabonskog ugovora, i početak dvogodišnjeg procesa pregovora do izlaska Britanije iz EU, što bi trebalo da bude gotovo do 2019. godine.\nU isto vrijeme kada je predato pismo, Mejova je obavijestila poslanike Britanskog parlamenta da je pokrenut član 50 i da Britanija napušta Evropsku uniju.\n„Danas na snagu stupa demokratska odluka naroda Ujedinjenog Kraljevstva da izađe iz Evropske unije“, rekla je Mej, prenosi AP.\n„Ovo je istorijski trenutak u kojem nema povratka nazad“, navela je Mejova i pozvala Britance da ostanu jedinstveni kako bi se osigurali najbolji mogući dogovor za svoju zemlju.\nBritanija će, kako je dodala, ostati posvećen partner Evrope.\nPredstavljajući pismo, predsjednik Savjeta Evrope Donald Tusk izjavio je na konferenciji za novinare da nema razloga da se pretvaramo da je ovo srećan dan.\nOznake Bregzit Donald Tusk početak pregovora Tim Barou Treza Mej


Putin osudio napad na Siriju: Agresija na suverenu zemlju - Moja Hercegovina\nPočetna / Putin osudio napad na Siriju: Agresija na suverenu zemlju\nPutin osudio napad na Siriju: Agresija na suverenu zemlju\n7. Aprila 2017. 9:32\nPredsjednik Rusije Vladimir Putin osudio je američki napad na Siriju i dodao da je to agresija na jednu suverenu državu i kršenje međunarodnog prava, saopštio je Kremlj.\nDmitrij Peskov, portparol ruskog predsjednika, rekao je da Putin smatra da je napad pokušaj da se skrene pažnja međunarodne zajednice s velikog broja civilnih žrtava u operaciji međunarodne koalicije predvođene SAD-om u Iraku, prenjela je ruska agencija Tass.\nAmeričkim napadom na Siriju vjerovatno je okončana saradnja Rusije i SAD u Siriji, izjavio je jutros jedan visoki ruski zvaničnik.\nPredsedavajući Komiteta za inostrane poslove Gornjeg doma ruskog parlamenta Konstantin Kosačev naveo je na Fejsbuku da je saradnja okončana, dodajući da se “nije čak ni rodila”.\nKosačev je ocijenio da je to “šteta”, sugerišući da je Pentagon izvršio pritisak na predsednika Donalda Trampa.\nKako je naveo, dok ruske krstareće rakete “gađaju teroriste, američke rakete gađaju snage sirijske vlade koje predvode borbu protiv terorista”.\nSAD su rano jutros po naređenju predsjednika Trampa izvele vazdušni napad na Siriju baražom krstarećih raketa, kao odgovor na napad hemijskim oružjem na civile u toj zemlji.\nIzrael zadovoljan – “poruka i za Teheran i Pjongjang”\nKabinet izraelskog premijera Benjamina Netnjahua izdao je rano jutros saopštenje u kome se pohvaljuju udari SAD na Siriju, uz ocjenu da je Donald Tramp time poslao snažnu poruku da se upotreba i širenje nuklearnog oružja neće tolerisati.\nU saopštenju se dodaje da se Izrael nada da će se Trampova snažna poruka protiv Asadovog režima čuti, ne samo u Damasku, već, takođe, u Teheranu i Pjongangu, prenijeli su izraelski mediji.\nIzraelski ambasador u UN je kasnije ponovio da su SAD poslale “značajnu poruku” regionu i šire napadom na sirijsku vojnu bazu, javlja agencija Asošijeted pres.\nDanon je za izraelski TV Kanal 10 rekao da je “to bila moralna odluka koja je isporučila trostruku poruku”.\nSirijcima je poručeno da prestanu da koriste hemijsko oružje, a upozoreni su i Iran i Severna Koreja. Kako je rekao izraelski ambasador, takođe je saopšteno međunarodnoj zajednici da “ako UN nisu sposobne da djeluju u ovakvim situacijama”, da će oni “predvoditi”.\nIzraelska vojska je saopštila da je bila obavještena prije udara.\nSaudijska Arabija pohvalila napad\nSaudijska Arabija je pohvalila, kako je navedeno, “hrabru odluku” američkog predsjednika Donalda Trampa, da izvede raketni napad na Siriju, kao odgovor na napad hemijskim oružjem u toj zemlji.\nU saopštenju koje je prenijela državna novinska agencija, za napad hemijskim oružjem okrivljena je vlada sirijskog predsednika Bašara Asada. Saudijsko Ministarstvo spoljnih poslova je navelo da je Trampov raketni napad pravi odgovor na “zločine tog režima prema svom narodu u svjetlu neuspjeha međunarodne zajednice da to zaustavi”.\nSaudijska Arabija je dugogodišnji protivnik Bašara al Asada i podržavava pobunjenike koji se bore protiv njega.\nOznakedonald tramp napad SAD sirija vladimir putin


Osnovan Savez za imovinu i urbanizam u NALED-u\nČlanovi NALED-a konstituisali su Savez za imovinu i urbanizam kao podršku unapređenju regulative i sprovođenju reformi u ovim oblastima.\nPorez na prenos apsolutnih prava po zakonu je u obavezi da plati prodavac, ali je u 99% slučajeva kupac taj koji zaista izmiruje poresku obavezu prema državi u visini od 2,5% vrednosti nekretnine. Izmenama Zakona o porezima na imovinu trebalo bi potvrditi da je obveznik ono lice koje u praksi zapravo i plaća ovaj porez, a to je kupac.\nImovina i urbanizam su oblasti u kojima je trenutno najintenzivniji rad na kreiranju regulatornog okvira. Predstoje nam izmene zakona o planiranju i izgradnji, stečaju, izvršenju i obezbeđenju i usaglašavanje sektorskih propisa koji se naslanjaju na novi Zakon o postupku upisa u katastar nepokretnosti i vodova. Neophodno je i da unapredimo procedure eksproprijacije, urbane i ruralne komasacije, konverzije, restitucije i ozakonjenja objekata kako nerešeni imovinski odnosi ne bi ometali realizaciju investicija i razvoj privrede – istakla je Jasmina Radovanović, savetnica za saradnju s privredom u NALED-u i koordinatorka Saveza.


Grenelova podrška na Tviteru Vučiću višestruko važna - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Politika » Grenelova podrška na Tviteru Vučiću višestruko važna\nBliskost srpskih zvaničnika zasad je nemoguća sa ljudima iz Bajdenove administracije\nGrenelova podrška na Tviteru Vučiću višestruko važna\nAleksandra Popović20.08.2021. 18:07\nAleksandar Vučić je izjavom tokom posete Bajinoj Bašti da jedva čeka da mu Tviter ukine nalog kao što je ovaj informativna džin kompanija već učinila Donaldu Trampu, izazvao značajnu pažnju američkih medija. Većina njih prenela je Vučićevu izjavu na osnovu izveštanja agencije Asošijeted pres i označavajući Vučića kao autokratskog lidera na čelu Srbije. Na jednu od tih objava reagovao je i bivši Trampov izaslanik za Balkan i na određeno vreme bivši šef svih obaveštajnih američkih službi Ričard Grenel.\nGrenel je Vučiću iskazao podršku kroz Tviter objavu takođe, ali nazivajući ga svetskim, a ne autokratskim liderom. Njegova javna podrška predsedniku Srbije značajna je kako zbog mogućeg dolaska nove američke administracije sa kojom Vučić neće imati tako dobre odnose, prema navodima iz diplomatskih krugova, tako i u vođenju predstojeće izborne kampanje, sa čime bivši diplomata SAD ima iskustva.\nPovodom nove politike Tvitera da označi medije u Srbiji koji sarađuju sa Vladom i Vučićeve negativne rekacije na to, Grenel je na tviteru napisao da je to „Licemerje Tvitera u punom ‘sjaju’ – i svetskim liderima je dosta. Tviter gubi uticaj“. Uz to je tagovao predsednika Srbije Aleksandra Vučića.\nNedavno se već postavilo pitanje o uticaju Grenela na politiku na Balkanu kada je boravio u poseti Srbiji i Albaniji, fotografisao se u noćnom provodu sa ovdašnjim političarima i govorio pohvalno o incijativi „Otvoreni Balkan“.\nZa koga i u čijem interesu Grenel sada radi – nije jasno – jer on više nije zvaničnik američke administracije a nepoznato je da li i kakav angažman ima u privatnom sektoru.\nOdgovor na ovo možda se krije u spekulacijama o dolasku novih ljudi u tim američke administracije predsednika Džozefa Bajdena koji će se baviti Zapadnim Balkanom, a sa kojima Vučić nema tako dobre odnose kao sa Grenelom, smatraju naši izvori iz diplomatskih krugova.\n„Vučić se drži saradnje koju je ostvario sa Grenelom i računa na njegovu podršku jer takvu vrstu odnosa ne može da ostvari sa Bajdenovim ljudima. Ukoliko dođe do smena u administraciji SAD za Balkan o kojima se spekuliše, zahtevaće se ozbiljnija posvećenost sprski vlasti dijalogu sa Prištinom“, navode naši diplomatski izvori.\nPomenute smene odnose se na mogući dolazak Gabrijela Eskobara, karijernog diplomate, na mesto Metjua Palmera, aktuelnog specijalnog izaslanika SAD za Balkan, što bi moglo da se desi već u septembru, o čemu je Danas pisao na osnovu nezvaničnih saznanja. Osim njega, očekuje se imenovanje Karen Donfrid za pomoćnicu državnog sekretara za Evropu i Evroaziju a upitna je pozicija Moli Montogmeri, trenutno zadužene za Istočnu Evropu.\nU slučaju da Eskobar preuzme zaduženja koja se odnose na dijalog Beograda i Prištine, a kako za njega slovi da je dobar poznavalac prilika na Balkanu ali i „objektivan i nepristrasan“, Beograd neće imati „protekcije“ u odnosima sa SAD i dijalogu sa Kosovom, kako navode naši izvori.\n„Zato Vučiću treba neko na njegovoj strani. Makar i ne bio zvanično deo vlasti SAD, Vučiću treba neko ko je dobro upućen u dešavanja u Vašingtonu a i u Prištini, a to je Grenel“, ukazuju naši sagovornici.\nSa druge strane, politikolog Mladen Mrdalj podseća da su Grenel „i ostali trampovci“ odavno „kivni“ na Tviter zbog politike prema Trampu, ali da Grenel i dalje ima poslovne interese na Balkanu o kojima svedoči i njegova nedavna poseta Srbiji i Albaniji, te je zbog toga ovaka podrška Grenela Vučiću „logičan“ potez.\n– Osim toga, verovatno Vučić računa da bi Tramp ili neko na njegovoj liniji mogao da se vrati na čelo SAD, pa održava kontakt sa Grenelom kao dugoročnu investiciju. Poslednja stvar je to što Grenel i drugi bliski Trampovi saradnici, poput Breda Parskejla, imaju veliko iskustvo u radu na izbornim kampanjama, a jedna takva upravo sledi u Srbiji. Vučić tako spaja lepo i korisno za sebe. Iako Grenel više nije zvaničnik, on poznaje Vašington i može posavetovati Vučića, a u sve to i ne znači da opet neće biti u vrhu američke vlasti – kaže Mrdalj.\nAleksandar VučićBajdenova administracijaDijalog Beograda i Prištineodnosi SAD i SrbijeRičard Grenelsrpsko-americki odnosiBeogradVašington


SAD o učešću Rusije u dijalogu: Dobrodošao je svako ko će pomoći Srbiji i Kosovu - Serbian Albanian Friendship\nHome/Dialogue/SAD o učešću Rusije u dijalogu: Dobrodošao je svako ko će pomoći Srbiji i Kosovu\nSAD o učešću Rusije u dijalogu: Dobrodošao je svako ko će pomoći Srbiji i Kosovu\nPOLITIKA | 11.05.2020 23:25 > 11.05 23:25\nPortparol specijalnog izaslanika američkog predsednika za pregovore Srbije i Kosova Ričarda Grenela izjavio je povodom mogućnosti uključivanja Rusije u dijalog Beograda i Prištine da je dobrodošao svako ko će pomoći stabilnosti i miru.\n“Svako je dobrodošao da doprinese idejama koje će pomoći stabilnosti, miru i prosperitetu Srbije i Kosova”, rekao je Grenelov portparol Dik Kastin za Radio Slobodna Evropa (RSE).\nRSE je pitao Kastina da li SAD smatraju da u Savetu bezbednosti UN treba da bude usvojena nova rezolucija o Kosovu i da li ima prostora za uključivanje Rusije u pregovore Beograda i Prištine.\nAmbasador Rusije u Srbiji Aleksandar Bocan-Harčenko izjavio je za subotnje izdanje lista Politika da definitivno rešenje za Kosovo treba da bude utvrdjeno u Savetu bezbednosti UN i to donošenjem nove rezolucije koja bi zamenila Rezoluciju 1244 iz 1999. godine.\nO mogućnosti da se Rusija zvanično uključi u pregovore o Kosovu, Bocan-Harčenko je rekao da je za to “potreban pre svega poziv Beograda”.


Sep 26, 2018 Oracle, Oracle Cloud, Oracle Hyperion\nKancelarija za informacione tehnologije i elektronsku upravu Vlade Republike Srbije i kompanija Oracle, posredstvom sertifikovanih partnera, potpisali su državni ugovor o nabavci hardvera i licenci koji će državnoj upravi omogućiti objedinjavanje, centralizaciju i konsolidaciju baza podataka i softverskih proizvoda na kojima se zasnivaju neke od najbitnijih evidencija u Srbiji – registar građana, ličnih karti, adresnih podataka, sistem za objedinjavanje i razmenu podataka unutar državnih organa i mnogih drugih. Centralizacija najbitnijih državnih IT sistema je omogućena zahvaljujući najsavremenijem IT sistemu – Državnom Oracle Cloud sistemu, koji predstavlja modernu i sigurnu platformu za razvoj državne uprave kao efikasnog servisa građana i privrede.\nSrbija je zahvaljujući tome postala prva zemlja u centralo-istočnoj Evropi, a druga u Evropi posle Velike Britanije koja je uspostavila Državnu Oracle Cloud infrastrukturu.\nPrvim Državnim ugovorom sa kompanijom Oracle obezbeđene su najbolje cene za sve državne organe koji koriste ovo IT rešenje, u odnosu na ranije pojedinačne nabavke, čime su načinjene značajne uštede u budžetu. Naime, ovim ugovorom država će ostvariti uštedu od oko 2 miliona evra kroz centralizovanu nabavku hardvera, licenci i usluga, a uvođenjem Državnog Oracle Cloud centra i njegovom eksploatacijom u narednom periodu ostvariće se dodatna korist kroz smanjenje troškova održavanja, upravljanja i migracije podataka.\nNeke od primena Državnog Oracle Cloud sistema je uspostavljanje centralnog informacionog sistema 145 lokalnih poreskih administracija, optimizacija i reforma IT sistema uprava u sastavu Ministarstva finansija – Uprave za trezor, Poreske uprave, Uprave za sprečavanje pranja novca i Centralnog registra obaveznog socijalnog osiguranje, kao i reforma upisa u katastar nepokretnosti i katastar podzemnih vodova kroz uvođenje eKatastra.\n„Kreiranje Državnog Oracle Cloud -a omogućava potpunu privatnost podataka građana, jer ni jedan podatak ne može izaći van Državnog data centra Kancelarije za IT i eUpravu. Država je ovom investicijom dobila sistem kojim može lakše da upravlja, a koji garantuje sigurnost. Centralizacijom su, takođe, napravljene uštede u budžetu koje iznose oko 2 miliona evra za korišćenje IT infrastrukture – hardvera, licenci i usluga“, izjavio je Doc. dr Mihailo Jovanović, direktor Kancelarije za IT i eUpravu.\n„Uveliko je poznato da su domaći IT stručnjaci veoma cenjeni širom sveta te smatramo da je ovim konkretnim postupcima Vlada Republike Srbije pokazala jasnu inicijativu i ostvarila konkretne korake ka digitalizaciji i standardizaciji sistema državne uprave. Izborom najnovijih, svetski priznatih tehnologija, Kancelarija za IT i eUpravu zauzeće lidersko mesto u regionu, mesto koje mu uveliko pripada, i omogućiti našim IT stručnjacima da rade na najmodernijim sistemima čime će država dugoročno omogućiti bolje uslove svim svojim građanima i ujedno smanjiti odliv stručnjaka“, ovom prilikom je izjavio Vladimir Knežević, generalni direktor kompanije Oracle Srbija Crna Gora d.o.o.


IZVJEŠTAJ O RADU GRADONAČELNIKA ZA 2017. GODINU: Kapitalna ulaganja preko 7 miliona KM\nSkupština grada Trebinja usvojila je danas na 16. redovnoj sjednici izvještaj o radu gradonačelnika grada Trebinja i gradske uprave za prošlu godinu.\nKako je pojasnio gradonačelnik Luka Petrović, Plan kapitalnih ulaganja u 2017. godini povećan je sa 6 miliona i 80 hiljada na 7 miliona i 4 hiljade maraka, što znači su ulaganja veća za 35 procenata, čime se kroz plan kapitalnih ulaganja planiraju uraditi svi važniji poslovi koji su na čekanju godinama u našem gradu.\n„Važno je napomenuti da je prisutna pozitivna klima i dobri odnosi sa Vladom Republike Srpske, koji su doprinijeli realizaciji mnogih programa. Tu moramo dodati i donatorska sredstva Vlade Srbije. Projekti koje finansira Srbija su od opšteg značaja za razvoj cijele regije“, naglasio je gradonačelnik Petrović.\nIzvještaj gradonačelnika i osam odjeljenja gradske uprave sublimiran je na 30 stranica i odnosi se na socijalni program – podršku porodici i mladim, ženama, nezaposlenim, boračkim kategorijama, uspješnim studentina … ukupno njih 28, koje je grad Trebinje napravio u 2017. godini.\n„Drugi kolosjek su investicioni projekti i programi koje mi radimo. Ukupno je aktivno njih 40. Neki su realizovani, a neki se prenose u naredne godine. Što je veoma važno, svi oni su prepoznati u gradu i ono što nas motiviše je ljubav prema Trebinju. Želimo da uradimo što više, pa realizaciju mnogih projekata radimo prije procedura, kako bi Trebinje napravili ljepšom sredinom i za domaće i goste“, kazao je on.\nSkupština je usvojila i informaciju o osnovnim pokazateljima finansijskog poslovanja privrede grada Trebinja u prošloj godini, te donijela odluku o izdavanju u zakup poslovnih zgrada, poslovnih prostora i garaža u svojini grada Trebinja.\nUsvojena je i odluka o usvajanju Strategije razvoja socijalne zaštite u gradu Trebinju u periodu od 2018. do 2023. godine i rješenje o imenovanju i ovlašćenju odborika Skupštine grada Trebinja za zaključivanje brakova.\nBez rasprave usvojen je izvještaj o radu Boračke organizacije za prošlu godinu, odluku o zaštiti domaćih životinja i kućnih ljubimaca na teritoriji grada Trebinja, kao i odluka o davanju saglasnosti JP „Protivgradna preventiva RS“.


Predsednik Joe Biden učestvuje u brifingu za medije pred predstojeću sezonu uragana na Atantiku, u sjedištu FEMA, 24. maja 2021.\nUoči, kako se predviđa, natprosječne sezone uragana u Atlantskom bazenu, američka vlada udvostručuje sredstva za pripremu zajednica za takve oluje ili druge ekstremne vremenske događaje.\n"Moramo biti spremni kada se dogodi katastrofa", rekao je predsjednik Biden prilikom posjete sjedištu Federalne agencije za upravljanje vanrednim situacijama (FEMA) u ponedjeljak popodne.\n"Današnji brifing je kritičan podsjetnik da nemamo ni trenutak za gubljenje u pripremama za 2021. godinu", rekao je predsednik u FEMA-i, neposredno prije nego što je upoznat sa prognozama za ovogodišnju sezonu uragana.\nBiden se takođe osvrnuo na rizike od požara u Kaliforniji i drugim zapadnim državama.\n"Ovdje sam danas da bih jasno stavio do znanja da ne želim ništa manje od spremnosti za sve ove izazove", rekao je predsjednik.\nNacionalna uprava za okeane i atmosferu predviđa 60 odsto šanse za natprosječnu sezonu atlantskih oluja sa šest do 10 vjerovatnih uragana.\nProšla godina bila je rekordna sezona uragana u Sjedinjenim Državama sa 30 oluja koje su dobile imena, od kojih je pet stiglo do američkog kopna u državi Luizijana.\nObale Luizijane i Floride posebno su osjetljive na porast nivoa mora, čak i bez jakih oluja.\n"Svakako, veći dio Južne Floride bez daljih akcija - i veći dio Luizijane oko područja Nju Orleansa - mogao bi biti pod vodom i još češće regularno potapan. To će dovesti u opasnost mnogo života i infrastrukture", rekla je Šeri Gudman, viša saradnica u Polarnom institutu Vilson Centra i Programu za zaštitu životne sredine i bezbjednost.\nSve u svemu, prema vladinim zvaničnicima, 22 odvojene vremenske i klimatske katastrofe prouzrokovale su štetu od skoro 100 milijardi dolara.\n"FEMA će 2021. godine obezbijediti milijardu dolara za program izgradnje otporne infrastrukture i zajednica (BRIC), čiji će dio biti usmjeren na ugrožene zajednice", navodi se u saopštenju Bijele kuće kojim se najavljuje finansiranje.\nRanije tokom dana, Bijela kuća je takođe najavila da će američka svemirska agencija NASA prikupiti sofisticiranije klimatske podatke kao dio novog koncepta misije za opservatoriju Zemlje.\n"NASA-in sistem opservacije Zemlje biće nova konstrukcija naprednih svemirskih sistema za posmatranje Zemlje, pružajući svetu do sada neviđeno razumijevanje kritičnih interakcija između Zemljine atmosfere, kopna, okeana i ledenih procesa. Ovi procesi određuju kako će se promjenljiva klima odvijati na regionalnom i lokalnom nivou, na kratkoj i dugoročnoj vremenskoj skali", navodi se u saopštenju Bijele kuće.\nBiden je prošle nedjelje naložio saveznim agencijama da identifikuju i objelodane opasnosti od klimatskih promjena. Uredbom se takođe zahtijeva od onih koji imaju ugovore sa federalnom vladom da identifikuju sopstvene rizike koji su u vezi sa klimatskim promjenama.\n"Zaista moramo biti sposobniji da upravljamo klimom kao multiplikatornom prijetnjom", dodala je Gudman, koja je takođe viša strateškinja Centra za klimu i bezbjednost. Dosadašnje akcije Bidenove administracije nazvala je "vrlo sveobuhvatnim i naprednim nizom napora".


Vujošević zadovoljan sastankom u Vladi - Sportske.net\nVujošević zadovoljan sastankom u Vladi\nPredsednik JSD Partizan i trener košarkaškog kluba crno-belih izrazio nadu da će državni organi ispuniti ono što je obećano na današnjem sastanku u Vladi Srbije.\nPodsetimo, na sastanku sa premijerom Ivicom Dačićem i potpredsednikom Vlade Srbije Aleksandrom Vučićem bile su i delegacije Crvene zvezde i Partizana, a posle sastanka, predstavnik crno-belih Duško Vujošević je bio zadovoljan onim što je dogovoreno.\n''Na molbu i zahtev Sportskog društva Partizan, koji je upućen regularnim pisanim putem, naša delegacija je bila u Vladi Srbije na sastanku sa prvim potpredsednikom Vlade Aleksandrom Vučićem, a sastanku je prisustvovao i premijer Ivica Dačić. Ako se obećanja koja smo dobili ispune, možemo reći da je to onakva pomoć države kakvu očekujemo u teškim vremenima za nas i državu“, izjavio je Vujošević.\nNajveći problem koji muči KK Partizan jeste blokada računa od kraja prošle sezone, pa ostaje da se vidi da li će apeli crno-belih da im se omogući povoljniji reprogram poreskih dugovanja uskoro biti uslišeni.\n„Zahvalni smo kako je sastanak organizovan i kako je protekao. Ako se realizuju data obećanja, smatraćemo da je država u meri koliko je moguće u ovako teškoj situaciji pomogla JSD Partizan na adekvatan način“, zaključio je Vujošević.


KLASTERI - bitan faktor ekonomskog razoja\n• KLASTERI - bitan faktor ekonomskog razoja\nUdruživanje pojedinaca koje za svrhu ima ostvarivanje zajedničkog interesa nije nepoznat koncept u istoriji čovečanstva. Zavisno od nivoa ekonomskog razvoja lokalne zajednice i društvene strukture u celini udruživanje je u prošlosti funkcionisalo sa promenljivim uspehom. Ubrzani ekonomski razvoj svuda u svetu je pojačao potrebu preduzeća za udruživanjem mnogo pre nego što je pojam klastera ušao u ekonomsku literaturu (u poslednjoj deceniji dvadesetog veka).\nPod pojmom klastera podrazumeva se skup geografski koncentrisanih poslovnih subjekata srodnih ili različitih delatnosti i sa njima povezanih organizacija podrške (obrazovnih i naučno-istraživačkih institucija, organizacija koje garantuju kritičnu masu znanja, tehnologija, resursa i sl.). Članove klastera povezuju zajednički interesi i potrebe na području nabavke, prodaje, specijalizovanih usluga, radne snage, tehnologije, protoka informacija, kreiranje dijaloga po pitanju uticaja na donošenja propisa i td.\nFormiranje i razvoj klastera je organizovani napor da se kroz saradnju i konkurentski odnos članova ostvari veća konkurentnost preduzeća u jednom području, čime se ostvaruje jačanje regionalnog identiteta i građenje nacionalnog i internacionalnog ugleda. Proces razvoja klastera je dugotrajan društveno-ekonomski proces, koji je od strane Ministarstva za ekonomiju i regionalni razvoj, Ministarstva trgovine i usluga, SIEPA i drugih zainteresovanih institucija prepoznat kao vrlo bitan faktor razvoja našeg društva, pa je u skladu sa tim pripremljen i sprovodi se višegodišnji Program za razvoj klastera. Jedan od mehanizama podrške razvoju klastera su bespovratna podsticajna sredstva koje Ministarstvo za ekonomiju i regionalni razvoj daje za investiranje u razvoj konkurentnosti i inovativnosti, eko-inovacije, turizam i sl.\nTipični primeri klastera u Srbiji su Automobilski klaster Srbije, Srpski softverski klaster, Klaster BIPOM-Balkansko-crnomorska Industrija poljoprivredni mašina, Šumadijaki cvet- klaster proizvođača cveća, Agencija za drvo - klaster drvoprerađivača Srbije, Galenit- klaster za organizovano sakupljanje i reciklažu istrošenih baterija i akumulatora, Građevinski klaster Dunđer-Niš, Klaster proizvođača obuće opštine Knjaževac, Fond Kraljevski odmor – turistički klaster opštine Kraljevo, Istar 21 – udruženje za unapređenje saradnje i razvoj turizma u Podunavlju, Embedded.rs -klaster za integrisane elektronske sisteme, Asocijacija za razvoj poslovnog, M.I.C.E. i manifestacionog turizma, Klaster medicinskog turizma, Turistički klaster Srem, Prvi klaster plastike i ambalaže-JATO, Fond Eko krug – klaster za preuzimanje, pakovanje, preradu i trajno zbrinjavanje elektronskog, industrijskog i opasnog otpada, Netwood – klaster proizvođača nameštaja, Klaster MEMOS -udruženje za unapređenje konkurentnosti metalskih proizvođača, Alko klaster južne Srbije – klaster proizvođača grožđa,voća, vina i rakije sa područja Jablaničkog i Pčinjskog okruga, Pekos- klaster pekarske proizvodnje.\nCilj ovog priloga je da se u našem regionu probudi interesovanje za koncept razvoja putem udruživanja u klastere, a Agencija za mala i srednja preduzeća i registrovana poljoprivredna domaćinstva u Jagodini stoji na raspolaganju svim zaintersovanim subjektima za obezbeđivanje detaljnijih informacija o ovoj temi.


Donacija ultrazvučnog aparata čajetinskom domu zdravlja - Užice Oglasna Tabla\nDanas je dom zdravlja u Čajetini dobio novi ultrazvučni aparat. Reč je o donaciji opštine koja za ovakve vidove pomoći svojoj zdravstvenoj ustanovi svake godine iz budžeta izdvaja između 4 i 5 miliona dinara, sa ciljem da se stanovništvu opštine obezbedi što kvalitetnija zdravstvena zaštita.\n„Moram da naglasim da to i nije naša obaveza, ali je naša obaveza da pomažemo lokalnom stanovništvu, jer Ministarstvo zdravlja bi trebalo više da se bavi ovim stvarima, to je njihov posao – da obrate pažnju na kvalitet i nivo zdravstvene usluge a pogotovu u manjim sredinama, oko 15 000 stanovnika, gde se permanentno u poslednjih desetak godina gase seoske ambulante i teško funkcionišu domovi zdravlja. Zlatibor je specifična sredina zato što u jednom danu se možda uveća i 3 puta broj stanovnika“; rekao je predsednik opštine Čajetina, Milan Stamatović.\nZahvaljujući se donatoru u ime kolektiva i svoje lično ime, direktorka doma zdravlja , Mirjana Đurović je rekla da će ovaj ultrazvučni aparat koristiti kako građanima opštine, tako i svima koji u njoj borave tokom sezona. Cilj države i opštine trebalo bi da se poklapa sa ciljem lekara, a to je što adekvatnija zdravstvena zaštita građana.\nŠto se tiče ultrazvučnog aparata koji je bio do sada u funkciji, on je repariran i služiće za preglede hitnih slučajeva kao i preglede nepokretnih ili slabije pokretnih pacijenata, pa je iz tog razloga smešten u prizemlje .\nU planu nadležnih doma zdravlja je i edukacija zaposlenih za druge vrste ultrazvučnih pregleda kao što su: kolor dopler krvnih sudova vrata i donjih ekstremiteta, ultrazvuk dojke i slično. Međutim, za ovu vrstu obaveze takođe je potrebno izdvojiti novac, ali i vreme koje zaposlenima u ovoj ustanovi, zbog specifičnosti sredine u kojoj rade a u kojoj je u sezoni broj pacijenata daleko veći od predviđenog , sve češće nedostaje. Sa svoje straane, Opština će se, kako kažu, i dalje truditi da pruži svaku vrstu pomoći.


POKRET ZA SLOBODU - Predlog za uključenje asocijacija radnika i malih akcionara u praćenje napretka Srbije na putu ka članstvu u Evropskoj uniji\nPredlog za uključenje asocijacija radnika i malih akcionara u praćenje napretka Srbije na putu ka članstvu u Evropskoj uniji\nŠefu delegacije Evropske unije u Srbiji, gospodinu Vinsentu Dežeru\nSpecijalnom izaslaniku Evropskog parlamenta za Balkan, gospodinu Jelku Kacinu\nPredmet: predlog za uključenje asocijacija radnika i malih akcionara u praćenje napretka Srbije na putu ka članstvu u Evropskoj uniji\nČlanom 17 Rezolucije o procesu evropske integracije Srbije broj B7 - 0000/2012, Evropski parlament je pozvao vlasti u Srbiji da provere kontraverzne slučajeve privatizacije dvadeset četiri kompanije za koje Evropska komisija smatra da postoje ozbiljne sumnje u pogledu nezakonitosti, i pritom posebno istakao pet pojedinačnih slučajeva: „Sartid“, „Jugoremediju“, „Mobtel“, „C-market“ i ATP „Vojvodinu“. Ispunjenje ovog zahteva Evropskog parlamenta zaista je od presudne važnosti za demokratizaciju Srbije. Niz grubih nezakonitosti u privatizaciji i prodaji „Sartida“, „Mobtela“ i „C-marketa“ svedoči o razornim razmerama političke korupcije u Srbiji, to jest o nemoći čak i tako uticajnih aktera kao što su nemački i italijanski poverioci u stečaju „Sartida“, ili slovenačka kompanija „Merkator“ u privatizaciji „C-marketa“, da zaštite svoja prava u postupcima pred korumpiranim vlastima u Srbiji; s druge strane, u slučaju „Mobtela“ i „C-marketa“ videli smo da i domaći tajkuni, poput Bogoljuba Karića i Slobodana Radulovića, koji su svoje pozicije stekli u vreme Miloševićevog režima i učvrstili ih nakon 2000. godine, nemaju nikakve šanse da se zaštite od samovolje izvršne vlasti ukoliko se sa njom sukobe. Štaviše, u slučaju „Sartida“ i „C-marketa“ pokazalo se da su sve državne institucije u Srbiji, bilo da su pod formalnom kontrolom izvršne vlasti ili ne, zapravo produžena ruka vladajućih političkih struktura. Naime, u stečaju „Sartida“, korupcionaški dogovor između ministra privrede Aleksandra Vlahovića i američke kompanije „US Steel“ realizovalo je pravosuđe, dok su tajni kartelski sporazum o prodaji akcija „C-marketa“, čuveni Memorandum o razumevanju, zaključili Miroslav Mišković, Milan Beko, Slobodan Radulović i Danko Đunić na inicijativu premijera Vojislava Koštunice, a izvršilac je bila Komisija za hartije od vrednosti, nezavisno telo koje imenuje i kontroliše Narodna skupština.\nU svakom od navedenih slučajeva takođe je posvedočeno zabrinjavajuće stanje medija u Srbiji: Prodaju „Sartida“ pratila je medijska kampanja koja je uveravala da se radi o gubitašu, zastarelom i nefunkcionalnom socijalističkom sistemu, te da je prema tome sreća da kompanija „US Steel“ uopšte želi da preuzme smederevsku železaru po bilo kojoj ceni. U stvarnosti, „Sartid“ je prodat u nezakonitom postupku po ceni višestruko nižoj od procenjene vrednosti, a obaveze prema prevarenim poveriocima plaćene su novcem građana Srbije. S druge strane, prodaju „C-marketa“ pratila je nacionalistička kampanja čiji je moto bio da ovaj trgovinski lanac treba da ostane u Srbiiji, uperena protiv slovenačkog „Merkatora“ i drugih inostranih ponuđača. Nekad s liberalnim, nekad s nacionalističkim primesama, medijsko izveštavanje o važnim privatizacijama u Srbiji je, uz retke izuzetke, najčešće bilo u skladu sa trenutnim interesima političkih i privrednih centara moći. Isto se, na žalost, može reći i za pretežni deo stručne javnosti i organizacija civilnog društva. Štaviše, bez ikakvog preterivanja može se izneti sledeća procena: da Savet za borbu protiv korupcije tokom proteklih deset godina nije detaljno istražio ove i brojne druge slučajeve i upoznao javnost sa svojim nalazima, vlast u Srbiji bi danas bez ozbiljnijih prepreka mogla obmanjivati građane da kršenja zakona u privatizaciji nije ni bilo, i da su zahtevi iz člana 17 Rezolucije Evropskog parlamenta nepravedni.\nPrivatizacije „Sartida“, „Mobtela“ i „C-marketa“ su bez sumnje zaslužile pažnju Evropske komisije zbog ekonomskog i strateškog značaja ovih preduzeća, kao i zato što se iz njih vidi da se sistemska korupcija u Srbiji generiše iz samih vrhova vlasti. Preostala dva slučaja, međutim, izdvajaju se iz sasvim drukčijih razloga. U privatizaciji zrenjaninske fabrike lekova „Jugoremedija“ i Autobuskog transportnog preduzeća „Vojvodina“, pored vlasti i tajkuna, kao bitni akteri javljaju se i oštećeni građani, koji se odlučno suprotstavljaju samovolji vlasti i bore se, kako pred institucijama tako i u javnosti, za poštovanje zakona i ugovora, i protiv uništavanja svojih preduzeća.\nAkcijski fond Republike Srbije je 2002. godine prodao svoj udeo od 42% akcija u „Jugoremediji“ makedonskom preduzeću „Jaka 80“, koje je u vlasništvu off-shore fonda sa Kipra i Jovice Stefanovića. Stefanović se u tom trenutku nalazio na Interpolovoj poternici zbog šverca cigareta tokom devedesetih godina. Ugovorom o prodaji akcija, Akcijski fond je omogućio „Jaki 80“ da preko dokapitalizacija postane većinski vlasnik „Jugoremedije“, bez saglasnosti ostalih akcionara, čime su prekršeni srpski propisi o akcionarskim društvima. Pritom, Stefanović nije investirao u modernizaciju proizvodnje, kako je bilo predviđeno ugovorom, već je dokapitalizaciju izvršio ulaganjem sirovina iz svoje makedonske fabrike, i to sirovina koje „Jugoremediji“ nisu ni bile potrebne. Zbog toga su radnici i mali akcionari „Jugoremedije“ pokrenuli sudski postupak za poništenje nezakonite dokapitalizacije, ali i otpočeli javne proteste sa zahtevom da država raskine ugovor o prodaji akcija. Stefanović je reagovao tako što je avgusta 2004. godine njegova privatna vojska silom izbacila nekoliko stotina akcionara iz fabrike, a zatim je nezakonito otpustio sa posla radnike koji su učestvovali u štrajku. Prilikom izbacivanja akcionara iz fabrike, Stefanovićevim gorilama asistirala je jedinica Žandarmerije, poslata iz Beograda po nalogu ministra unutrašnjih poslova Dragana Jočića. Drugim rečima, dok se pred sudom vodio spor oko dokapitalizacije između malih akcionara i Jovice Stefanovića, Vlada je brutalnom policijskom akcijom presudila da fabrika pripada Stefanoviću, i time jasno pokazala da u Srbiji postoje dve vrste vlasnika: oni koji uživaju zaštitu vlasti čak i kad krše zakon, i oni koji ne mogu da zaštite čak ni ona prava koja su im garantovana zakonom. Tokom naredne dve ipo godine, radnici i mali akcionari „Jugoremedije“ istrajnom borbom za svoju fabriku impresionirali su i domaću i svetsku javnost. Početkom 2007. godine srpski sudovi su pravosnažno presudili u korist malih akcionara i oni su 1. marta 2007. godine imenovali sopstvenu fabričku upravu. Do današnjeg dana, "Jugoremedija" predstavlja najvažniju pobedu građana nad sistemskom korupcijom u Srbiji.\nJovica Stefanović ne samo da nije investirao u modernizaciju „Jugoremedije“, već ju je zadužio do ivice stečaja i doveo do prekida proizvodnje. Poreska uprava je godinama tolerisala njegovo nenamirivanje obaveza prema državi, tako da je dug do 1. marta 2007. godine narastao na sto miliona dinara. Međutim, nakon uspostavljanja nove uprave, tadašnji ministar finansija Mlađan Dinkić naložio je Jugoremediji da odmah isplati sav nagomilani dug, jer će je u protivnom oterati u stečaj. Ipak zahvaljujući naporima radnika i akcionara, „Jugoremedija“ je u kratkom roku ponovo uspostavila proizvodnju, vratila sve Stefanovićeve dugove i u naredne dve godine investirala preko deset miliona evra u modernizaciju fabrike radi usklađivanja proizvodnje sa evropskim GMP standardima. Zbog značaja „Jugoremedije“ kao simbola građanske pobede nad korupcijom u Srbiji, uprava fabrike je od kraja 2009. godine, nakon završetka investicije, ponovo pod konstantnim pritiskom srpske izvršne vlasti. Naime, nakon dvogodišnjeg zatišja, u trenutku kad su sva finansijska ulaganja u građevinske radove bila okončana, a pre no što je „Jugoremediji“ odobren GMP sertifikat, odnosno pre no što je ulaganje moglo da se realizuje kroz povećanje vrednosti akcija, Ministarstvo ekonomije počelo je da vrši pritisak na upravu fabrike da se akcije što pre ponovo prodaju. Predstavnici malih akcionara „Jugoremedije“ nisu pristali na puštanje akcija u prodaju pre no što se okonča višemesečni postupak odobrenja GMP sertifikata. Ubrzo potom, počev od 18. juna 2010. godine, uprava, akcionari i zaposleni u „Jugoremediji“ postaju predmet konstantne policijske istrage pokrenute na osnovu anonimnih prijava o navodnim zloupotrebama prilikom rekonstrukcije fabrike. Protiv istaknutih nosilaca poslovnih aktivnosti u „Jugoremediji“ do današnjeg dana neprestano se vode i otvaraju nove istrage, koje ne dovode do bilo kakvog otkrića, ali zato stvaraju veoma negativan publicitet i nepoverenje kod banaka i poslovnih partnera „Jugoremedije“. Istovremeno, Republički fond za zdravstveno osiguranje smanjenjem cene „Jugoremedijinih“ lekova finansijski iscrpljuje fabriku, tako da ona više nije u stanju da otplaćuje kredit koji je podigla kod državnih fondova i poslovnih banaka za investiranje u modernizaciju.\nDok je u „Jugoremediji“ izvršna vlast svim sredstvima štitila kupca koji nije ispunio ugovornu obavezu da investira u modernizaciju fabrike, u slučaju ATP „Vojvodine“ iako je kupac Ilija Dević uložio 30 miliona evra u izgradnju nove autobuske stanice, Agencija za privatizaciju mu je raskinula ugovor i oduzela i preduzeće i investiciju. Kao i mali akcionari „Jugoremedije“, kupac ATP „Vojvodine“ spada u kategoriju vlasnika koji u Srbiji ne mogu da ostvare prava koja im po zakonu pripadaju, jer ne uživaju zaštitu vlasti. Nakon što je Ilija Dević investirao u izgradnju nove autobuske stanice počela je sistemska hajka protiv njega, čiji su najvažniji akteri Grad Novi Sad i Agencija za privatizaciju. Iako je relevantnim aktima Grada bilo predviđeno preseljenje autobuske stanice, novosadske vlasti su nakon izgradnje objekta izmenile planska dokumenta grada i onemogućile puštanje nove stanice u rad. Ovakvo nasilje nad investitorom može se objasniti samo na dva načina – ili velikom neodgovornošću, ili velikom korupcijom. Onemogućen da ostvari prihod iz realizovane investicije, Dević se vrlo brzo našao u situaciji da ne može da otplati rate za kupovinu ATP „Vojvodine“, zbog čega mu je Agencija za privatizaciju raskinula ugovor i oduzela preduzeće, ne uvažavajući probleme u kojima se investitor našao zbog nezakonitih postupaka Grada Novog Sada. Pritom posebno napominjemo da je Agencija prilikom odlučivanja o raskidu ugovora sa Devićem potpuno ignorisala činjenicu da je kupac izvršio ugovornu obavezu investiranja u preduzeće. Ova okolnost je veoma važna ako znamo da je ugovorna obaveza investiranja najčešći predmet sporova i kontroverzi. Neznatan je broj kupaca u privatizaciji koji su u potpunosti izvršili tu obavezu na način predviđen ugovorom, a Agencija im je najčešće izlazila u susret odobravanjem dodatnih rokova, izmenama ugovora, pa i prihvatanjem lažnih investicija (kao u slučaju „Jugoremedije“), što važi i za druge ugovorne obaveze (isplata kupoprodajne cene, obaveze prema zaposlenima...). U slučaju Ilije Devića, međutim, Agencija je ostala potpuno gluva za objektivne probleme sa kojima se kupac suočio, odnosno za činjenicu da je zbog bahatog i korumpiranog držanja Grada Novog Sada bio onemogućen da posluje. Sinhronizacija u postupcima Grada Novog Sada i Agencije za privatizaciju jednostavno bode oči.\nPosebno zabrinjavajući aspekt slučaja ATP „Vojvodina“ ogleda se u činjenici da je kupac u vreme raskida privatizacionog ugovora uživao punu podršku zaposlenih u preduzeću, što je Agencija takođe ignorisala. Naša organizacija je proteklih godina pratila veliki broj štrajkova i protesta radnika i malih akcionara privatizovanih preduzeća koji su, vođeni interesom da zaštite svoja radna mesta i imovinu, zahtevali poštovanje zakona i ugovora u privatizaciji. Većina ovih preduzeća je u međuvremenu propala, jer su vlasti ignorisale argumente radnika i malih akcionara, ili ih uvažavale prekasno. Navešćemo dva karakteristična primera.\n- Preduzeće za proizvodnju elektromotora, generatora i transformatora „Sever“ iz Subotice privatizovano je 2004. godine metodom javnog tendera. Ovaj metod, u kom ponuđena cena nije jedini faktor prilikom odlučivanja o najboljoj ponudi, već se podjednako vrednuje i kvalitet investicionog i socijalnog programa, predviđen je za prodaju preduzeća od posebnog značaja, u kojima je izbor adekvatnog vlasnika važniji od privatizacionog prihoda državnog budžeta. Međutim, u postupku javnog tendera, „Sever“ je prodat poznatom austrijskom špekulantu Mirku Kovaču. Uprkos višegodišnjoj borbi radnika za poštovanje zakona i ugovora, uprkos njihovim brojnim obraćanjima Agenciji za privatizaciju i upozorenjima da kupac gasi delatnost preduzeća i rasprodaje njegovu imovinu, Agencija je tolerisala kršenje ugovora. Iz velikog broja slučajeva u kojima je došlo do konflikta interesa finansijskih špekulanata, orijentisanih isključivo na profit, i javnog interesa za očuvanje proizvodnje i radnih mesta, „Sever“ se naročito izdvaja ne samo zbog toga što je Agencija ignorisanjem gašenja osnovne delatnosti prekršila zakon i ugovor, već i po tome što su zaposleni u ovom preduzeću godinama preduzimali brojne aktivnosti kako bi zaštitili proizvodnju i svoja radna mesta, odnosno kako bi primorali Agenciju da se pridržava zakona. Ispostavilo se da u uslovima sistemske korupcije njihova upornost, doslednost, kompetentnost i verodostojnost njihovih argumenata jednostavno nemaju nikakvog efekta. Nakon što je Kovačeva matična firma u Austriji otišla pod stečaj, „Sever“ je prinuđen da se bori za ponovno uspostavljanje proizvodnje. Radnici koji su se godinama suprotstavljali propasti danas su nezaposleni.\n- Radnici i mali akcionari preduzeća za proizvodnju elektroproizvoda „RS Partners PES” iz Surdulice (nekadašnji “Zastava PES”) nakon višemesečne borbe uspeli su da dokažu da je kupac, ruski “RS UNITED PARTNERS GROUP”, potpuno obustavio proizvodnju, čime je prekršio Zakon o privatizaciji, koji ga obavezuje na održavanje osnovne delatnosti preduzeća. Ispostavilo se, naime, da je “RS UNITED PARTNERS GROUP” kupio nekadašnju “Zastavu PES” samo zbog toga što ovo preduzeće u svom vlasništvu ima ugostiteljske objkekte na Vlasinskom jezeru, i da ga osnovna delatnost preduzeća uopšte ne zanima. Agencija je tri godine odobravala kupcu dodatne rokove da uspostavi proizvodnju u preduzeću, ali je novembra 2010. godine ipak bila primorana da raskine ugovor. Ono što je usledilo, presedan je čak i u srpskoj privatizacionoj praksi. Na direktan pritisak ambasadora Ruske federacije u Srbiji Aleksandra Konuzina (što je javno priznao predsednik opštine Surdulica Novica Tončev), Ministarstvo ekonomije i regionalnog razvoja poništilo je odluku Agencije o raskidu ugovora i vratilo “ RS UNITED PARTNERS GROUP” u preduzeće, sa novim ugovorom i novim rokom za uspostavljanje proizvodnje, koji se odlaže do dana današnjeg. Agencija je takođe novim ugovorom omogućila kupcu smanjenje broja zaposlenih, što u praksi zapravo znači obračun sa radnicima koji su bili aktivni u štrajku i protestu protiv nezakonite privatizacije. Iako „RS Partners PES” po ekonomskom značaju ne može da se meri sa „Sartidom“, ili NIS-om, u političkoj ravni radi se o najdrastičnijem od svih javnosti poznatih slučajeva u kojima su političke intrige suspendovale zakon i javni interes. Naime, dok je kršenje zakona u privatizaciji „Sartida“ i NIS-a prošlo uz prećutnu saglasnost radnika tih preduzeća, koji su se ponadali da će i sami imati koristi od korupcionaških dogovora vlasti i stranih kompanija, u privatizaciji „RS Partners PES” radnici i mali akcionari odlučno su se suprotstavili bezakonju, i za to bili surovo kažnjeni.\nU vreme kada je Agencija odlučivala o raskidu ugovora o privatizaciji ATP “Vojvodine”, radnici ovog preduzeća okupili su se ispred Vlade Srbije kako bi dali svoju podršku investitoru. Kao i u slučaju “RS Partners PES”, vlasti su potpuno ignorisale stavove i interese zaposlenih i malih akcionara, bilo da podržavaju investitora, ili da su protiv njega. Nakon raskida ugovora, Dević je ušao u oštru javnu borbu kako bi zaštitio svoja prava - ali, kao i u slučaju “Jugoremedije”, otvoreno suprotstavljanje sistemskoj korupciji samo je uvećalo pritiske policije i tužilaštva.\nMere koje Evropska unija sada preduzima kako bi se suzbila sistemska korupcija veoma su važna podrška naporima građana Srbije da se zaštite od samovolje političke vlasti i privrednih monopola. Međutim, da bi se ostvarile zajedničke težnje građana Srbije i Evropske unije, neophodno je da među njima postoji kvalitetna komunikacija, za koju postoje bar dve ozbiljne prepreke. Najveća prepreka je, naravno, vlast u Srbiji, jer je ona primarni generator problema čijem rešenju težimo. Drugu veliku prepreku čine ovdašnji mediji.\nJuna prošle godine, srpski mediji preneli su informaciju da je Evropska unija od vlasti u Srbiji zatražila preispitivanje više od dvadeset spornih privatizacija, među kojima su i „Jugoremedija“, „Srbolek“, „Zastava elektro“ i druga preduzeća čiji su radnici i mali akcionari svojim antikorupcijskim naporima proteklih godina postali svojevrsni simbol građanskog otpora samovolji vlasti. Dnevni list „Blic“ je objavio da se na ovom spisku nalazi i više preduzeća koja, samostalno ili u savezu sa drugim tajkunima, kontroliše Milan Beko (između ostalih Luka „Beograd“, „C market“ i „Novosti“). Iako su predstavnici vlasti u Srbiji potvrdili tu informaciju, preduzeće Luka „Beograd“ i Milan Beko poveli su medijsku kampanju kako bi u javnosti stvorili sumnju u to da zahtev iz Brisela uopšte postoji. Milan Beko je u dnevnom listu „Politika“ od 1. jula 2011. čak opisao kako je lično otišao „pravo u Evropsku komisiju“ da proveri tačnost te informacije. „Ne želim da spominjem ko je od evropskih zvaničnika prisustvovao sastanku, ali oni su se samo pogledali i rekli: ’Ko će od nas dvojice da mu kaže’. Zatim su istakli kako ne zahtevaju preispitivanje i reviziju privatizacija u Srbiji, niti ih interesuju pojedinačni slučajevi“. Sam podatak da se ovaj ozloglašeni saradnik Slobodana Miloševića i beskrupulozni monopolista, čovek čije je višedecenijsko delovanje u politici i privredi potpuna suprotnost svemu što javnost u Srbiji percipira kao evropsko, sastaje sa predstavnicima Evropske komisije, u atmosferi koja, kako je opisano, deluje veoma srdačno, ozbiljan je udarac ionako krhkom poverenju građana u mogućnost da procesi evropskih integracija dovedu do slabljenja sistemske korupcije u Srbiji. Ipak, predstavnici EU u Beogradu nisu reagovali na insinuaciju da je Milan Beko u njihovim prostorijama rado viđen gost, a srpska javnost ostala je u nedoumici postoji li zaista interesovanje Evropske unije za pojedinačne slučajeve sistemske korupcije. Ova nedoumica razrešena je tek marta ove godine, usvajanjem Rezolucije o procesu evropske integracije Srbije.\nVlast u Srbiji je ovih devet meseci zabune iskoristila da zataška tragove korupcije na koje je ukazao Brisel. O tome najbolje svedoči slučaj beogradske fabrike lekova „Srbolek“. Najveći akcionar tog preduzeća je 2005. godine postao Jovica Stefanović, isti onaj kontroverzni biznismen koji je do 2007. godine nezakonito upravljao „Jugoremedijom“. Sindikat i mali akcionari „Srboleka“ godinama su nastojali da spreče pljačku preduzeća koju je sprovodio Stefanović. Istorijat njihove borbe podjednako je dinamičan i impresivan kao i napori drugih navedenih grupa radnika i malih akcionara. Novembra 2010. godine izgledalo je da je i njihova požrtvovanost, kao i u slučaju „Jugoremedije“, urodila plodom, jer je, na osnovu krivičnih prijava i dokaza koje mali akcionari „Srboleka“ podnose još od 2008. godine, Stefanović uhapšen pod sumnjom da je oštetio „Srbolek“ za više od 5 miliona evra. Nakon hapšenja, mali akcionari su izabrali novu upravu i suočili se sa blokiranim računom, obustavljenom proizvodnjom i ogromnim dugovima, kao i sa činjenicom da „Srbolek“ manje duguje drugima nego što njemu ukupno duguju udružene firme Jovice Stefanovića. Ipak su nekako uspeli da pokrenu proizvodnju i otpočnu vraćanje dugova. U junu prošle godine, kada je Evropska unija prvi put pokazala interesovanje za kršenje zakona u privatizaciji „Srboleka“, još uvek je postojala šansa da se to preduzeće oporavi od pogubnih posledica višegodišnje pljačke. Međutim, istovremeno dok je u medijima stvarana konfuzija da li pismo iz Brisela uopšte postoji, nova uprava „Srboleka“ izgubila je bitku s dugovima koje su nasledili od Stefanovića i preduzeće je novembra 2011. godine bankrotiralo. Ipak, zaposleni i mali akcionari nastavljaju borbu da se nepravda ispravi i da „Srbolek“ ponovo proradi, u čemu im interesovanje Evropske unije može biti od presudne pomoći, kao i drugim građanima oštećenim u privatizaciji navedenih preduzeća. Svi ovi primeri jasno govore da u Srbiji postoje značajni demokratski potencijali, i da se ti potencijali ne nalaze u političkoj vlasti i među tajkunima, već u građanskim otporima samovolji vlasti i monopolima u privredi.\nIpak, osim dnevnog lista „Danas“, nijedno značajnije javno glasilo u Srbiji nije dalo adekvatan publicitet stavu Evropskog parlamenta o korupciji u privatizaciji, koji je jasno izražen u članu 17. Rezolucije o procesu evropske integracije Srbije broj B7 - 0000/2012.\nSigurni da i sami uviđate da bi neposredna i institucionalizovana komunikacija institucija EU sa radnicima, vlasnicima i malim akcionarima oštećenim u spornim privatizacijama bila od velike koristi za napredak Srbije u evropskim integracijama, predlažemo da se, kao predstavnici civilnog društva, u praćenje napretka Srbije uključe i višegodišnji akteri antikorupcijskih borbi u privatizaciji „Jugoremedije“, „Srboleka“, ATP „Vojvodine“, „Severa“, „Zastave elektro“, „RS Partners PES“ i drugih. Naša organizacija godinama prati i podržava borbe za prava radnika i malih akcionara u privatizaciji, tako da vam stojimo na raspolaganju za posredovanje u kontaktu sa konkretnim grupama, udruženjima i sindikatima.


Sent Etijen prekinuo tromesečni post - Sportske.net\nSent Etijen prekinuo tromesečni post\n"Zeleni" su konačno trijumfovali u prvenstvu i prekinuli crnu seriju od deset utakmica u nizu bez pobede.\nKup Francuske: "Žirondinci" crveneli pa ispali, Marsej se mučio, rutina "Kanarinaca" i "Zelenih", bruka AmjenaMonako se mučio sa niželigašem, Jovetić strelac, het-trik ArgentincaElmander okačio kopačke o klinZaboravljeni Francuz se vraća u zavičaj i igraće sa dva SrbinaLiga 1 - Prelepo Mbapeovo rođendansko veče!\nIspostavilo se da je pobeda nad Nimom u kupu prošlog vikenda je bila najava boljih dana za Sent Etijen.\nNa stadionu "Žofri Gušar" je u 20. kolu francuskog šampionata pao Tuluz, rezultat je bio 2:0.\nRobert Berić je iz penala u poslednjem minutu prvog dela igre doveo Sent Etijen u vođstvo, a trijumf je overio rezervista Dius posle dobro razvijenog kontranapada pet minuta pre kraja meča.\n"Zeleni" su trijumfovali u Ligi 1 posle puna tri meseca posta. Poslednji put su osetili slast pobede 14. oktobra protiv Meca (3:1). Od tada do danas su neretko bili vreća za udaranje, najveći rival Lion ih je "petardirao" kao gost, u Lilu, Bordou i Marselju su primili po tri komada, Monako je odigrao "poker" na "Gušaru"...\nSent Etijen je sa ova tri boda napravio skok sa 17. na 14. mesto na tabeli, dok Tuluz, kome je ovo treći poraz u nizu, ostaje prvi ispod crte posle 20. odigranih kola.


Grci primaju rezervacije, naše agencije oprezne | 013 info\nTanjug\tSub, 20/02/2021 - 12:14\nAgencije koje su, ipak, istakle ponudu za ovo leto, navele su cene apartmana sa popustom od 10 do 15 odsto koje se kreću od 16 evra po osobi do 65 evra, u zavisnosti od, destinacije, kvaliteta smeštaja i vrste prevoza.\n"Neke agencije rade predrezervacije za Grčku uz simbolično naplaćivanje obezbeđenja od 1.000 dinara do 3.000 dinara, s tim da će taj novac biti vraćen ukoliko ne bude moguće da se putovanje realizuje. U ovom trenutku ipak nema masovnih rezervacija, jer još uvek ne znamo uslove putovanja u Grčku", rekao je Tajnugu direktor udruženja YUTA Aleksandar Seničić.\nDodao je da je YUTA u stalnom konatku sa komorom vlasnika privatnog smeštaja u Grčkoj kako bi se od tamošnjih vlasti do kraja marta isposlovali uslovi putovanja naših turista.\nVlasnici apartmana i hotela u Grčkoj, narocito na severu te zemlje počeli su da primaju predrezervacije za narednu turističku sezonu bez naplaćivanja avansa, u očekivanju da Vlada Grčke donese odluku o uslovima ulaska turista u zemlju, izjavila je za Tanjug vlasnica turističke agencije "Nikana Travel" u Grčkoj Ana Nikolić.\n"Za sada postoje samo najave grčkog ministra turizma i premijera Micotakisa da će sezone biti, i da neće biti ograničenja za ulazak turista. Zvaničnici su do sada više puta ponovili da vakcina neće biti uslov za ulazak u Grčku, ali će biti oklakšica. Međutim, nema još konktretnih informacija o tome pod kojim uslovima će moći da se uđe u zemlju", dodala je Nikolićeva.\n"Što se tiče Srbije i Severne Makedonije, nema nikakvih informacija, niti se to pominje. Zato smo u neizvesnosti i ne znamo šta da očekujemo", reklaje Nikolićeva.\n"Cene su uglavnom na nivou prošlogodišnjih ili desetak procenata niže i očekujemo da će, ukoliko bude ograničenja za ulazak turista, one dalje padati", smatra vlasnica turističke agencije "Nikana travel".\n"Kada smo objavili informaciju da se može rezervisati bez depozita, počela je navala srpskih turista. Zatrpani smo imejlovima. Ljudi se javljaju svakodnevno i dobijaju smeštaj, dobijaju vaučer o pedrezervaciji koja važi samo do otvaranja granice. Ako se to dogodi, moraće da uplate avans", precizirala je Nikolićeva.\n"Ovi iz solunske i olimpijske regije, sa Halkidikija i Tasosa u tim apelima objašnjavaju vlastima da bez turista iz Srbije neće biti sezone i da bukvalno ne mogu da prežive bez njih. Toga je bilo i prošle godine, ali bez efekta. Nadam se da vlada neće dozvoliti da propadne još jedna sezona", rekla je Nikolićeva.


Otvorena letnja sezona na Kopaoniku - WANNABE MAGAZINE\nNakon što su još jednom oboreni svi rekordi u posećenosti i trajanju skijaške sezone, Kopaonik je spreman da goste u velikom broju privuče i tokom letnjih meseci. Poslednjih godina je ova destinacija dobila sve letnje sadržaje i ponudu koji su svojstveni najrazvijenijim planinskim centrima, pa stoga sa razlogom beleži uzlazni trend u posećenosti, a prošlog leta i rekordni broj gostiju i korisćenja letnjih zabavnih sadržaja.\n“Ove godine je buking za letnju sezonu počeo dosta ranije nego inače, što je siguran znak da idemo u dobrom smeru. Tržište prepoznaje benefite i sadržaje koje smo uveli u letnju ponudu i zaista verujem da će Kopaonik tek pokazati svoj puni potencijal kada je reč o letnjoj sezoni. Prošle godine imali smo najbolju sezonu od osnivanja turustičkog centra pa sam veliki optimista po pitanju ove i očekujemo još bolje rezultate”, izjavio je Nikola Avram, direktor MK Mountain Resorta.\n“Prvi put ovog leta radimo svakog dana i upravo zbog velikog interesovanja, sezonu smo pustili dosta ranije nego prethodnih godina. U ovom planinskom centru u toku je izgradnja avantura parka, koji će tokom leta biti namenjen i deci i odraslima, sa brojnim zanimljivim preprekama koje predstavljaju pravu adrenalinsku atrakciju. Pored ovoga, gradi se i teretana na otvorenom, kao i parterno uređenje centra”, rekao je Dejan Ćika direktor JP Skijališta Srbije.


Počinje „Kratka forma“ – Kulturni centar\nMeđunarodni festival kratkog filma “Kratka Forma”, 2. po redu, održaće se u Gornjem Milanovcu od 26. do 29. septembra. Na festivalu će biti predstavljena 144 filma koja potpisuju autori iz 38 zemlja sveta.\nU čast Mije Aleksića i 90 godina od njegovog rođenje, festival će, u četvrtak 26. septembra od 19 sati u Domu kulture, otvoriti kratkometražni film „Muva“, Branka Ćelovića iz 1950. godine.\nProgram Festivala podeljen je u četiri celine: kratki film (83 filma), mini film (12), mikro (10) i filmsko stvaralaštvo dece i omladine (39 filmova). Filmovi su ocenjeni su kao dela visokog umetničkog i profesionalnog dometa, a odabrala ih je Selekciona komisija festivala: Miroslav Bata Petrović, reditelj i filmski autor, Dejan Petrović, reditelj, Miodrag Miša Novaković, dramaturg, Dejan Acović, Nebojša Gojković i Boban Stefanović, predstavnici Kulturnog centra – organizatora „Kratke forme“.\nNajveći broj filmova je iz Srbije, Španije, Francuske, Nemačke, Poljske, Rusije, Hrvatske, Belgije, Portugala, … a ima i ostvarenje iz Brazila, Argentine, Kine, Filipina, Malezije, Kirgizije, Litvanije, Indije i Izraela …\nNajbolje filmove, nakon projekcija, na javnom žiriranju proglasiće međunarodni žiri u sastavu:Vera Scmiddt (Nemačka), Narcisa Darijević Marković (Srbija) i Dragomir Zupanc (Srbija). Javno žiriranje biće organizovano u nedelju, 29. septembra od 11 sati u Modernoj galeriji.\nPrema propozicijama “Kratke forme“ žiri dodeljuje po tri nagrade u rangu prve nagrade za mikro, mini i kratki film, dok će najbolje autore u kategoriji filmsko stvaralaštvo dece i omladine odrediti poseban međunarodni žiri, takođe na javnom žiriranju.\nProglašenje pobednika uz projekcije nagrađenih filmova je u nedelju 29. septembra od 19 sati.\nFestival “Kratka forma“ je pokrenut 2011. kao bijenalna manifestacija koja se naizmenično smenjuje sa „Međunarodnim bijenalom umetnosti minijature”. Pokrovitelj obe manifestacije je Opština Gornji Milanovac, a organizator Kulturni centar Gornjeg Milanovca.\nSpecifičnost festival je javno žiriranje, pred publikom koja takođe, može da učestvuje u analizama filmova i polemici sa članovima žirija. Ipak, konačne odluke, posle javne diskusije, donosi tročlani međunarodni žiri.\nOpširnije informacije o izabranim filmovima i programu mogu se videti na web-sajtu Festivala: kratkaforma.kcgm.org.rs\nNagrade i priznanja 5. festivala pozorišnog stvaralaštva učenika\nSrpska periodika u izbeglištvu 1916-1918.


DIREKTIVE EVROPSKE UNIJE U OBLASTI JAVNIH NABAVKI I JAVNO-PRIVATNOG PARTNERSTVA\nDirektive Evropskog parlamenta i Saveta 2014/23/EU o dodeli ugovora o koncesiji i 2014/24/EU o javnoj nabavci definišu jasna i nedvosmislena pravila za dodelu ugovora o koncesijama na nivou Evropske unije. Uz to, razumevanje instituta javne nabavke, kao instrumenta kojim se osigurava najefikasnije korišćenje javnih sredstava dovodi do unapređenja i povećanja delotvornosti javne potrošnje. Bez obzira na različite pristupe prema javno-privatnom partnerstvu koje pojedine države članice odaberu, pošto na nivou Evropske unije ne postoji posebna pravna regulativa koja bi direktno regulisala realizaciju projekata javno-privatnog partnerstva u njima, direktive i smernice Evropske unije usmeravaju, preporučuju i podstiču razvoj zakonodavstava država članica u svrhu boljeg uređenja područja javno-privatnog partnerstva. Dodatno, pravna tekovina Evropske unije relevantna za područje javno-privatnog partnerstva obuhvata bitna poglavlja evropskog prava: pravo preduzetništva i slobodu pružanja usluga, slobodu kretanja kapitala, javne nabavke, pravo privrednih društava, pravo intelektualne svojine, pravo konkurencije, finansijske usluge, finansijski nadzor. Primarni cilj ovog rada je da se kroz analizu direktiva ali i srpskih propisa objasni u kojoj meri su isti harmonizovani sa komunitarnim pravom Evropske unije u navedenim oblastima.\nPERIODIKA Administracija i javne politike 2/2019 2/2019 УДК 340.137(4-672EU):[658.71+334.723 29-46\nLink ka izdanju časopisa Administracija i javne politike - 2/2019


“Kraj svetskog poretka kakvog poznajemo” – Čivijaš Radio Šabac\n“Kraj svetskog poretka kakvog poznajemo”\nAmerički CNN je u najnovijoj analizi ocenio da je ovo zbunjujuće vreme za Amerikance kada je u pitanju spoljna politika njihove zemlje, jer dok vlada s jedne strane objašnjava zašto je vreme za povlacenje iz Avganistana, s druge strane pruža uveravanja kako je vreme da se stane uz Ukrajinu.\n“Era Amerike kao supersile je na testu širom sveta”, navodi se u analizi CNN-a.\n“Sve ove situacije se godinama stvaraju, ali se postavlja pitanje kakvu će ulogu SAD igrati u budućnosti”, ocenjeno je u analizi.\nNavodi se i da sukob oko Ukrajine sada sugeriše da protivnici SAD “osećaju slabost”.\n“Uprkos Bajdenovim uveravanjima da se ”Amerika vratila”, haotično povlačenje iz Avganistana prošle godine pokrenulo je pitanja o nadležnostima i posvećenosti SAD”, piše CNN-ov analitičar Stiven Kolinson.\nIpak, Fiona Hil, viši saradnik na Institutu Brukings i bivši stručnjak za Rusiju u Beloj kući, iznosi ubedljiv argument u “Njujork tajmsu” da ona tačno zna šta Putin traži, barem u pogledu Ukrajine.\n“Putin želi da deložira Sjedinjene Države iz Evrope”, tvrdi Hil.\nЧланак “Kraj svetskog poretka kakvog poznajemo” се појављује прво на Vesti online.


MKG: Neophodni razgovori Beograda i Prištine\nMeđunarodne snage na Kosovu\nMeđunarodna krizna grupa pozvala je Srbiju i Kosovo da odmah počnu razgovore čiji je cilj postizanje sveobuhvatnog kompromisa.\nU novom izvještaju, ta međunarodna organizacija navodi da nakon mišljenja Međunarodnog suda pravde o proglašenju nezavisnosti Kosova, Beograd i Priština imaju šansu da prevaziđu razlike, uspostave bilateralne odnose i odblokiraju puteve ka široj integraciji u Evropsku uniju. “Konačno, nema alternative sveobuhvatnom bilateralnom sporazumu ukoliko bilo koja od zemalja želi da ostvari svoju evropsku institucionalnu budućnost”, navodi Međunarodna krizna grupa.\nDirektor za Balkan Marko Prelec u saopštenju navodi da, ukoliko se ne iskoritsti ta šansa, postoji rizik od zamrzavanja konflikta na nekoliko godina, tokom kojih bi spor bio iskorišten za podsticanje nacionalističkih stavova i odvraćanje kritika korupcije i neuspjeha vlade. “Ukoliko Srbija želi sadržajan napredak, mora da tretira Kosovo kao ravnopravno, a Priština bi trebalo pažljivo da razmotri šta Beograd ima da ponudi,” istakao je Prelec.\nIako je do sada 69 država priznalo Kosovo, Srbija i dalje naglašava da neće priznati jednostrano proglašenu nezavinost, ističe se u izvještaju i dodaje da se Priština nada da će savjetodavna odluka suda pravde u Hagu olakšati nova priznanja, ili barem uspostavljanje diplomatskih odnosa. Teško je međutim je očekivati da će Kosovo priznati one članice EU koje to do sada nisu učinile, ili stalne članice Savjeta bezbjednosti UN kao što su Rusija i Kina, smatra Međunarodna krizna grupa.\nU izvještaju se takođe navodi da bi Evropska unija i ostale članice međunarodne zajednice, među kojima i Sjedinjene Države, trebalo da pomognu u postizanju što potpunijeg dogovora i da prepuste stranama da odluče koliko daleko i u kom pravcu mogu da idu kako bi postigli cilj priznavanja.\n“Najkontrovezniji ishod pregovora mogla bi da bude zamjena teritorija na sjeveru Kosova, na kojima živi srpska populacija, za dio Preševske doline u Srbiji, gdje je većinsko albansko stanovništvo”, ističe Međunarodna krizna grupa ocjenjujući da mnogi u međunarodnoj zajednici ne bi bili zadovoljni tom opcijom, ali da se ne bi trebalo protiviti sporazumnoj razmjeni teritorija ravnopravnih strana u kontektsu obostranog priznanja i rješavanja svih drugih glavnih spornih pitanja.\nTa organizacija smatra da bi Srbija, kao neophodni minimum, trebalo da obeća da će sarađivati sa Kosovom u obezbjeđivanju vladavine prava na sjeveru, da uspostavi dobrosusjedske odnose, sarađujući u pogledu niza tehničkih pitanja kako bi se poboljšao svakodnevni život građana, te da prestane da blokira učešće Kosova u regionalnim institucijama.


Sigma.Ljudski Resursi – Sigma Solutions\nFormiranje i vođenje tima/timske uloge\nZa lidere je jedan od najčešćih izazova kako da vode tim koji će biti produktivan, efikasan, inovativan i koji će ostvarivati postavljene ciljeve. Lideri koji znaju koje su to faze u formiranju tima, šta je njihova uloga u svakoj fazi, kako da vode tim iz jedne u drugu fazu i kako da radne zadatke rasporede prema ulogama koje članovi njihovog tima imaju, uspješnije prevazilaze pomenute izazove.\nKonstruktivno i asertivno komunciranje\nInterna komunikacija jedan je od najvažnijih faktora koji utiče na zadovoljstvo zaposlenih što značajno utiče na uspjeh poslovanja, produktivnost, inovativnost, te otvara širom vrata uspješnom poslovanju i kreiranju dobrog imidža. Kvalitetna interna komunikacija pridonosi stvaranju atmosfere u kojoj su ljudi voljni da rade, jača moral i motivaciju, pomaže organizaciji da uči. Zaposleni su važan izvor informacija i ideja.\nUloga povratne informacije u poslovanju\nMalo šta razlikuje uspješnu kompaniju, od prosječne ili neuspješne, kao kultura u kojoj se njeguje otvorena i direktna komunikacija. Da bi se to postiglo potrebno je znati na koji način da se uputi kritika zaposlenima, a da se oni pri tome ne demotivišu. Koliko često treba da se daju negativne, a koliko često pozitivne povratne informacije, kako stvoriti klimu u kojoj se njeguje upućivanje i prihvatanje povratnih informacija?\nZaposleni koji nisu motivisani imaju manju produktivnost, slabije ostvaruju radne ciljeve, često kvare atmosferu u timu, razmišljaju da napuste tim ili čak kompaniju. Nije uvek lako motivisati zaposlenog, ali kada znamo šta je ono što njega konkretno motiviše i kontinuirano radimo na održavanju njegove motivacije, kao rezultat imamo zadovoljnog zaposlenog koji ostvaruje željene rezultate.\nKonflikti koji se ne rješavaju izazovni su, ne samo za zaposlene koji su u konfliktu, već i za njihove najbliže kolege, ostale članove tima i lidere. Oni mogu ozbiljno da naruše timsko funkcionisanje, produktivnost i ostvarivanje ciljeva. Upravljanje konfliktima je lakše kada znamo vrste konflikata, različite stilove konflikata i kako da članovima tima pomognemo da izađu iz konfliktne situacije.\nSavremeno poslovanje zahtijeva brze promjene i prilagođavanje tim promjenama što zaposlenima može da bude veoma stresno. Izvori stresa su različiti, a njihovo prepoznavanje, individualno doživljavanje, te posljedice koje imaju ključni su elementi u boljem upravljanju stresom.\nUspješan lider zna kako konstruktivno da komunicira i uputi povratnu informaciju članovima tima, kako da motiviše sebe i svakog člana pojedinačno, zna na koji način da rasporedi radne zadatke, kako da primenjuje različite stilove rukovođenja, upravlja timovima na daljinu, upravlja konfliktima, vremenom i stresom.


Pokrajina onemogućena da podnese amandmane\nBeta\t 9. decembra 2015. 16:50\nPokrajinski sekretarijat za finansije optužio je Vladu Srbije da je predlogom Skupštini Srbije da se zakon o budžetu donese po hitnom postupku želela da onemogući Skupštinu Vojvodine da podnese amandmane i da tako i zvanično iskaže neslaganje zbog nepoštovanja Ustavom utvrdjenog minimalnog obima budžeta Vojvodine.\nPokrajinski sekretarijat za finansije je u saopštenju za javnost ocenio da je to još jedan dokaz da se za javne finansije Srbije kaže da su “tajne javne finansije”.\nTaj sekretarijat je podsetio da je Predlog zakona o budžetu Srbije za 2016. godinu Vlada usvojila 2. decembra 2015. godine i uputila Skupštini tek 4. decembra, u petak, kada je i objavljen na sajtu parlamenta i to u popodnevnim časovima.\n“Hitan postupak donošenja Zakona o budžetu Srbije za 2016. godinu ima za posledicu umanjenje demokratskog potencijala parlamenta, isključivanje šire javnosti, kao i nemogućnost Skupština Vojvodine blagovremeno podnese amandmane”, piše u saopštenju.\nDodaje se da je krajnji rok za podnošenje amandmana bio utorak 8. decembar, u 13 časova, za kada je zakazana sednica skupštine.\nDa bi Skupšina Vojvodine uložila amandmane na Predlog zakona o budžetu Srbije, trebalo je u roku kraćem od 96 časova da pokrajinska administracija pripremi amandmane, da ih usvoji Pokrajinska vlada, da ih potom dostavi Skupštini Vojvodine, a skupština pokrajinskim poslanicima u skladu sa Poslovnikom, da poslanici razmotre i usvoje predložene amandmane i da ih Skupština Vojvodine podnese predsedniku Skupštine Srbije.


Elica AUDREY JAZZ/F/50 ostrvski aspirator cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nElica AUDREY JAZZ/F/50 ostrvski aspirator cene\nTrenutno nemamo slike za Elica AUDREY JAZZ/F/50 ostrvski\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Elica AUDREY JAZZ/F/50 ostrvski aspirator po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Elica aspirator AUDREY JAZZ/F/50 ostrvski na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Aspiratori cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Elica Aspiratori, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Elica AUDREY JAZZ/F/50 ostrvski aspirator sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Elica AUDREY JAZZ/F/50 ostrvski aspirator. Pre kupovine, podatke za Elica aspirator AUDREY JAZZ/F/50 ostrvski proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Regulator dp-a i protoka\n4012 FIX VS-TS\nZa klasične sisteme regulacije diferencijalnog pritisak i protoka HERZ u svom proizvodnom programu ima širok izbor različitih tipova regulatora dp-a raspona regulacije od 5kPa do 150 kPa, kao i partner regulacionih ventila sa širokim izborom dimenzija (od DN15 do DN200) i protočnosti (od kvs=0,52 do kvs= 676,33) kako navojne tako i prirubničke izvedbe. (Slika 1.)\nKako moderne HVAC instalacije zahtevaju optimizaciju kako u smislu potrebnog prostora ugradnje tako i brzine ugradnje i balansiranja instalacije nametnuo se zahtev za proizvodnjom jednog ventila koji bi u sebi sadržao sve potrebne elemente za regulaciju sistema sa promenjivim protokom i promenjivim diferencijalnim pritiskom npr. u sistemima dvocevnog toplovodnog grejanja.\nHerz je u tom smislu proizveo novi ventil koji u svojoj konstrukciji ima elemente koji omogućavaju pritisno nezavisnu funkciju (regulaciju protoka), regulaciju diferencijalnog pritiska u krugu regulisanja, zonsku kontrolu i zaustavnu funkciju. Time se praktično sa jednim ventilom postiže efekat delovanja dva klasična regulaciona ventila- za regulaciju protoka i diferencijalnog pritiska i još dodatno dva ventila- zaustavnog i zonskog (uz korišćenje odgovarajućeg aktuatora). Na taj način jednim ventilom zamenjujemo četiri ventila!\nPraksa je pokazala da najveću primenu ovaj tip ventila ima kod zahteva za dinamičkom regulacijom dvocevnih sistema grejanja gde se u stanskim ormarićima umesto dva ventila sada može ugraditi jedan ventil a da pri tome ništa ne gubimo na funkciji dinamičke regulacije. Takođe dobijamo mogućnost da korišćenjem odgovarajućeg aktuatora i referentnog sobnog termostata dobijemo i zonsku regulaciju. Benefiti su veliki- ušteda prostora, cena, brzina ugradnje, jednostavnije balansiranje….\nSlika 1. Način ugradnje\nSlika 2. Konstrukcija\nSlika 3. Skala i ključ za podešavanje procenta otvorenosti ventila\n1. Telo ventila\n2. Kućište membrane ventila- regulatora dp-a\n3. Vreteno regulatora protoka\n5. Zaptivka- O ring\n6. Opruga regulatora dp-a\n7. Skala za podešavanje i zaštitna kapica\nU zavisnosti od protoka i projektovanog diferencijalnog pritiska koji je potrebno održavati u krugu regulacije određuje se stepen otvorenosti ventila koji se podešava na skali specijalnim ključem (Slika 3.) Na ventilu je potrebno obezbediti minimalni potrebni pad pritiska kako bi ventil mogao da funkcioniše i on se može proveriti merenjem na integrisanim mernim ventilima.\nZa vise infomacija mozete pogledati sledecu brosuru:


Potpisan sporazum “Digitalna Albanija i digitalno Kosovo”; BIDD: Srbija nema digitalnu diplomatiju | KoSSev\nPotpisan sporazum “Digitalna Albanija i digitalno Kosovo”; BIDD: Srbija nema digitalnu diplomatiju\nNedelja 20. decembar 2015, 00:01\nMinistarstvo spoljnih poslova Kosova nastavlja sa naporima na razvoju svoje digitalne diplomatije i naglašava da su već priznati kao četvrta najbolja digitalna diplomatija na svetu. Sa Kosova, takođe, nastavljaju jačanje veza sa Albanijom. Ove nedelje, u Prištini je potpisan Memorandum o saradnji za sprovođenje projekta “Projekat za digitalnu diplomatiju – Digitalna Albanija i digitalno Kosovo”, zajedno sa Ministarstvom spoljnih poslova Republike Albanije, Britanskim savetom i ambasadom Kraljevine Norveške u Tirani i Prištini, koja upravo finansira ovaj projekat sa 300 000 evra. Akcenat u projektu je usmeren ka mladim Albancima od kojih se očekuje da promovišu "svoje zemlje", saopštilo je ministarstvo iz Prištine.\nNajnoviji projekat kosovskog ministarstva spoljnih poslova ima za cilj da podrži napore Albanije i Kosova u "međunarodnom priznavanju", da "promovišu njihov imidž u digitalnim diplomatijama", te da se "angažuju mladi kao faktor doprinosa u jačanju imidža svojih zemalja".\nBIDD: Srbija nema digitalnu diplomatiju, pioniri u kampanji sprečavanja prijema Kosova u UNESCO\nNa ovu vest reagovala je Beogradska inicijativa za digitalnu i javnu diplomatiju - BIDD, koja je, prenoseći vest iz Prištine, navela i da je potrebno da Srbija odgovori, ali i da u Srbiji ne postoji digitalna i javna diplomatija.\n"Na ovaj projekat Srbija treba adekvatno i konačno da odgovori svojom, trenutno nepostojećom digitalnom i javnom diplomatijom. Ignorisanjem digitalne i javne diplomatije, bez obzira na formalne razloge, političari koji vode Srbiju samo će otežati promociju vrednosti i principa Srbije među narodima i institucijama drugih zemalja," navodi BIDD.\nIz ove inicijative podsećaju da su za "povoljnu odluku" o neprihvatanju članstva Kosova u UNESCO zaslužni, pored ostalih srpski volonteri - neplaćene digitalne diplomate Srbije, koji su izvršili pritisak na međunarodnu javnost i institucije akcijom na društvenim mrežama.\n"Svi učesnici kampanje #NoKosovoUnesco, postali su digitalne diplomate Srbije," navode iz Beogradske inicijative za digitalnu diplomatiju, naglašavajući i da je "neočekivano" podstrek za akciju stigao i od srpskog predsednika.\nOni su podsetili i na aktivnu digitalnu diplomatiju igumana manastira Visoki Dečani, oca Save Janjića, tvrdeći da je njegov rad "srpskoj javnosti malo poznat", kao i na rad studentske kancelarije u Kosovskoj Mitrovici i njihovu peticiju GOOGLE-u da se na njegovim mapama nazivi mesta na Kosovu i Metohiji objavljuju na srpskom a ne na albanskom jeziku.\nMemorandum su potpisali zamenik kosovskog ministra spoljnih poslova, Petrit Selimi, njegov kolega iz Albanije, Haljilj Huseni, ambasador Kraljevine Norveške u Tirani i Prištini, Jan Bratu i direktorka Britanskog saveta na Kosovu, Arjeta Emra.\nSeljimi je nakon potpisivanja sporazuma rekao da je to jedan od ambicioznijih projekata u oblasti digitalne diplomatije.\n"Vlade Norveške i Britanije dosledno su podržavale napore Kosova u ovoj oblasti, napore koji su postavili sami građani i inovativna omladina Kosova u prvom planu kao aktivne diplomate," rekao je Seljimi.\nOn je naglasio da su nacrt Strategije o digitalnoj diplomatiji Kosova i napori MIP-a Kosova priznati kao četvrta po redu najbolja digitalna diplomatija na svetu (nakon SAD-a, Ujedinjenog Kraljevstva i Izraela), a prema prestižnom turskom časopisu u oblasti javne i digitalne diplomatije, “Yeni Diplomasi”.\nZamenik ministra spoljnih poslova Albanije, Halil Huseni je prilikom potpisivanja naveo da će se ovim projektom obuhvatiti još veći broj mladih iz Albanije i sa Kosova, sa potencijalima da promovišu "svoje zemlje". Memorandum će promovisati mrežu “digitalnih diplomata” i pomoći u sprovođenju javne i kulturne diplomatije.\nAmbasador Kraljevine Norveške u Tirani i Prištini, Jan Bratu - zemlje koja finansira digitalnu diplomatiju Kosova i Albanije - ovoga puta sa 300000 evra, naglasio je da su upravo mladi ti koji mogu da "ruše barijere koje političari i ambasadori ne mogu da prevaziđu". A direktorka Britanskog saveta na Kosovu, Arjeta Emra, istakla je da su upravo građani Kosova "najbolje diplomate u zemlji".\nIako spada u najmlađa ministarstva spoljnih poslova, kosovska diplomatija je veteran u internacionalizaciji kosovskog pitanja kao državotvornog, a koje je još 1996. godine jasno postavljeno kao jedno od prioritetnih međunarodnih pitanja, pre svega za zapadne zemlje, na čelu sa SAD-om, Nemačkom i Velikom Britanijom. Ove zemlje su i danas ostale najvažniji partneri Kosovu u podršci za lobiranje novih priznanja Kosova kao samostalne države. Kosovo danas ima 22 diplomatske misije i 14 konzulata, mahom u ključnim i razvijenim zemljama Zapada, kao i u regionu. Posebnu pažnju poklanja digitalnoj diplomatiji koja je za srpsku javnost "postala vidljiva" tek u finišu snažnog lobiranja za prijem Kosova u UNESCO. Ipak, Kosovu su 10. novembra nedostajala tri glasa od potrebnih 95 da bi postalo članica najvažnije svetske organizacije za nauku, tehnnologiju i kulturno nasleđe, uprkos ranijoj preporuci Izvršnog saveta da "UNESCO prizna Republiku Kosovo". Više o aktivnostima digitalne diplomatije Kosova možete pratiti na našoj posebnoj tematskoj stranici "Lobiranje kosovske diplomatije".


Tradicionalni Ričaj festival narednog vikenda u Novom Bečeju – RNC Heritage\nNaslovna Tradicionalni Ričaj festival narednog vikenda u Novom Bečeju\nOvogodišnji festival narodnog stvaralaštva ,,Ričaj’’ održaće se u periodu od 8.11- 10.11.2019. Festival je posvećen očuvanju tradicije i narodnog stvaralaštva ovog regiona i svake godine okuplja sve više učesnika. Ove godine cilj je na što bilji način predstaviti prirodne i kulturne vrednosti Novog Bečeja kao i regiona u duhu negovanja narodnih običaja i tradicije.\nTako je prvi dan festivala posvećen narodnim bajkama i pripovetkama i otvaranju izložbe ručnih radova i vezova. Drugi dan je posvećen upoznavanju starih zanata kroz radionice i učenju zaboravljenih igara nakon čega će usledeti multikulturalna gala revija narodnih plesova. Za treći dan je predviđeno upoznavanje kulturno-istorijskih dobara Novog Bečeja i to muzeja ,,Glavaševa kuća’’ i srednjevekovne crkve Arače.\nDetaljnije informacije o programu možete pogledati OVDE.


– Želimo da kao Grad promovišemo domaću proizvodnju bicikala, a ujedno i da pomognemo da ljudi sve više kupuju bicikle. Zato smo i predložili izmene Zakona o bezbednosti saobraćaja i tražili da biciklisti mogu da koriste žute trake u određenim delovima dana kada nije špic. Isto tako tražili smo da se uvede pojam biciklističko-pešačke ulice, a to su ulice gde je brzina saobraćaja ograničena na deset kilometara na sat i gde prednost imaju pešaci i biciklisti. Pored toga, ove godine radimo skoro 45 kilometara novih pešačkih staza – naglasio je Vesić.\nOn je najavio i to da će biti raspisan tender za javno-privatno partnerstvo za javne bicikle, kao i to da će biti 150 stanica za 1.500 javnih bicikla.