Konačno: Bitan "update" Borinih pozorišnih dana | Slobodna reč\nKulturaBorini pozorišni daniAktuelno\nKonačno: Bitan “update” Borinih pozorišnih dana\nNovi vizuelni identitet festivala vranjskog teatra; Foto: Grad Vranje\nVRANJE – Nagrada publike koja se predstavama i do sada dodeljivala na Borinim pozorišnim danima, od ove godine nosiće ime osnivača festivala i velikana pozorišne umetnosti u Vranju, Radislava Radivojevića, saopšteno je iz Pozorišta Bora Stanković tokom najave ovogodišnjeg, 41. po redu festivala, koji će imati novi koncept i vizuelni identitet.\nNa današnjoj konferenciji za novinare najavljen je sam program Borinih pozorišnih dana koji će se pod sloganom Od Sofke do Nejre održati od 21. do 28. oktobra. Već je predstavljena selekcija predstava, za koju je bio zadužen Slobodan Savić.\nOd osam predstava koje će se odigrati na festivalu, šest će biti u takmičarskoj selekciji.\nVan konkurencije su premijera vranjskog teatra Okamenjeno more i Placebo Narodnog pozorišta Priština, koja će biti izvedena poslednje večeri festivala, u čast nagrađenih.\n“Rukovodstvo ima cilj da uz novi koncept i novi vizuelni identitet, glavni i prateći program, ovogodišnji festival predstavlja pravi primer decentralizacije u kulturi” – poručili su na konferenciji organizatori.\nPrema rečima gradonačelnika dr Slobodana Milenkovića, kvalitetu festivala doprinosi i nova zgrada “sa najsavremenijom tehnikom”, a namera je i da se ovogodišnjim Borinim pozorišnim danima obeleži i 125 godina od izvođenja prve pozorišne predstave u Vranju.\nKako je najavljeno, 21. oktobra, prvog dana festivala, biće obeležen i Dan pozorišta, kada če biti premijerno biti izvedena nova predstava vranjskog teatra, Okamenjeno more.\nPrema rečima umetničkog direktora Pozorišta Bora Stanković Bojana Jovanovića, ovogodišnji festival je “podignut na viši nivo”, u smislu postojanja stručnog žirija i jasno definisanih nagrada, koje će nositi ime Borisava Stankovića.\nPrethodni članakVranje dva dana bez novozaraženih, u Srbiji danas troje preminulih\nSledeći članakPrvi sastanak o izmeni zakona o medijima


Pandemija odložila završetak ambulante u Ugrinovcima\n21. novembra 2020. - 13:54\nIzgradnja novog doma zdravlja u Ugrinovcima trebalo bi da bude završena do kraja godine, jer je planiranu dinamiku radova usporila pandemija virusa korona.\nMajstori u ovom zemunskom naselju počeli su da rade u januaru. Tada je bilo predviđeno da izgradnja bude gotova u avgustu, ali je korona pomerila rok – prvo do početka decembra, a onda do kraja tekuće godine. Gradilište se nalazi u samom centru Ugrinovaca, iza pravoslavne crkve.\n„Ovaj projekat je od velikog značaja za građane Ugrinovaca i okolnih naselja. Zdravstvena stanica imaće skoro 1.600 kvadrata, sa službama za zdravstvenu zaštitu odraslih i dece, patronažnom službom, ginekologijom i laboratrijskom dijagnostikom“ – predsednik GO Zemun Gavrilo Kovačević.\nPrema njegovim rečima, nova ambulanta bila je neophodna, jer je nekadašnji objekat, star četiri decenije, bio neuslovan. Pored ulaza za odrasle pacijente biće otvorena i apoteka „Beograd“. Grad je za ovu investiciju izdvojio 200 miliona dinara.\nKada budu gotovi radovi na izgranji doma zdravlja, čelnici Zemuna počeće sa uređenjem parkovskih površina u Ugrinovcima, posle čega sledi postavljanje novih cevi na vodovodnoj i kanalizacionoj mreži.\nPrethodni tekstKrizni štab razmatra kada će đaci otići na zimski raspust\nSledeći tekstObaveštenje za vozače, radovi na autoputu E75


Istorijski čas za osnovce iz Istočne Ilidže na ''Malom Zejtinliku''\tIstaknuto\nPetak, 11 Maj 2018 12:28\nUčenici tri osnovne škole iz Istočne Ilidže posjetili su danas Vojničko groblje ''Mali Zejtinlik'' na Sokocu, gdje je održan istorijski čas. Organizator ove posjete bila je Opštinska boračka organizacija ''Ilidžanski borac'', u okviru manifestacije ''Dani odbrane Ilidže''.\nOsnovcima su se obratili Željko Lalić, predsjednik Regionalne boračke organizacije, Dragan Lalović, član Ilidžanskog Borca i Goran Šehovac, predsjednik Opštinske boračke organizacije ''Ilidžanski borac''.\n''Cilj ove posjete i istorijskog časa bio je da djeca nauče i ono što nema u udžbenicima. Prenijeli smo im da je srpsko vojničko spomen-groblje Mali Zejtinlik nastalo po završetku Otadžbinskog rata 1996. godine. Nakon potpisivanja Dejtonskog sporazuma, jedan dio teritorije Srpskog Sarajeva pripao je Federaciji BiH, nakon čega je došlo do masovnog egzodusa 150.000 Srba iz Ilidže, Vogošće, Grbavice, Dobrinje, Hadžića, Rajlovca, Ilijaša i drugih dijelova Srpskog Sarajeva. Tada je došlo do masovnog iskopavanja i prenošenja grobnica srpskih boraca, od čega je jedan dio bio organizovano prenesen na današnju lokaciju srpskog vojničkog spomen-groblja Mali Zejtinlik. Na Malom Zejtinliku sahranjeno je 953, od 3.800 poginulih boraca Sarajevsko-romanijskog korpusa Vojske Republike Srpske. Kompleks groblja je izgrađen po ugledu na srpsko vojničko groblje na Zejtinliku, po kojem je i dobilo naziv'', rekao je Goran Šehovac.\nNakon istorijskog časa, kojemje prisustvovalo oko 200 učenika, upriličen je odlazak u manastir Sokolica na Ravnoj Romaniji, posvećenom svetom velikomučeniku Georgiju.\nPosljednja izmjena Petak, 11 Maj 2018 12:42\nViše iz kategorije: « Proslavljena krsna slava SŠC ''Vasilije Ostroški'' Boriti se za očuvanje srpske tradicije i jezika »


SAJAM VINA U KULTURNOM CENTRU | ZR KLIK\nZrenjanin- Sa ciljem promovisanja vina Srednjeg Banata u petak, 10. februara, u Kulturnom centru Zrenjanina održaće se Sajam vina – javna degustacija vina za građanstvo i sve zainteresovane učesnike takmičenja u vremenskom periodu od 12 do 18 časova. U okviru događaja dodeliće se i priznanja najuspešnijim učesnicima manifestacije i pobednicima u više kategorija.\nUdruženjem vinogradara i vinara Srednjeg Banata i Kulturni centar Zrenjanina pozivaju sve građane da prisustvuju otvaranju Sajma vina i svečanoj dodeli priznanja.\nManifestacija „Najbolje vino Srednjeg Banata 2017.“ organizuje se uz podršku Grada Zrenjanina. Organizatori su udruženje „Klub vina“ iz Zrenjanina i Kulturni centar Zrenjanina u saradnji sa Udruženjem vinogradara i vinara Srednjeg Banata.


Naslovna / Fudbal / Svet / Slaviša Stojanović novi selektor Letonije!\n2019-03-01 16:31 > 16:31\nBivši trener Crvene zvezde, Slaviša Stojanović, novi je selektor Letonije.\nJedan od najomiljeniih trenera u novijoj istoriji Crvene zvezde, čovek koji je vratio titulu nacionalnog prvaka na beogradsku Marakanu nakon šest godina suše, Slaviša Stojaović našao je novo uhlebljenje.\nKao što se pisalo prethodnih sedmica, slovenački stručnjak će sesti na klupu reprezentacije Letonije, a kako piše na internet stranici tamošnjeg Saveza, ugovor je potpisan na tri godine. Prvi izazovi novom šefu stručnog štaba reprezentacije ove baltičke države dolaze već krajem tekućeg meseca kada su na programu utakmice kvalifikacija za EURO protiv Makedonije 21. i Poljske 23. marta.\nStojanović je veliki fudbalski "globtroter", a poslednja dva kluba koja je vodio su Riga i Levski. Što se tiče nacionalnih timova, do sada je bio šef struke samo u Sloveniji, dok je jedno vreme bio asistent Srečku Katanecu u reprezentaciji Ujedinjenih Arapskih Emirata.\nPrethodna Kinezi upoznali Mažića - Srbin nemilosrdan na debiju!


Dom naroda PSBiH o Prijedlogu zakona o štrajku - Privredna štampa\nDom naroda PSBiH o Prijedlogu zakona o štrajku\nDom naroda Parlamentarne skupštine BiH bi na sjednici zakazanoj za danas trebalo da razmatra Prijedlog zakona o štrajku zaposlenih u institucijama BiH, čiji je predlagač Vijeće ministara.\nPredloženim zakonom bi se ova oblast uskladila s ratificiranim međunarodnim konvencijama i međunarodnim pravom.\nKako je predviđeno, zaposleni ne mogu otpočeti štrajk prije utvrđivanja minimuma procesa rada, koji se utvrđuje odlukom Vijeća ministara BiH, uz konsultacije sa sindikatom, radi zaštite javnog i općeg interesa građana i sigurnosti.\nDelegati bi trebali razmatrati i Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kontroli kretanja oružja i vojne opreme, koji je predložilo Vijeće ministara BiH, a čiji je cilj poboljšanje zakonskih rješenja i njegove bolje provedbe u korist institucija i privrednika u oblasti namjenske industrije.\nPredviđeno je i razmatranje principa Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH kao i Prijedloga zakona o dopunama Zakona o odlikovanjima BiH, koje je predložilo Vijeće ministara.\nTrebao bi biti razmatran i zahtjev delegata Marija Karamatića da se Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o udruženjima i fondacijama BiH razmatra po hitnom postupku.\nNa dnevnom redu bi, između ostalog, trebalo da se nađe i Izvještaj o realizaciji Revidirane strategije BiH za provođenje Aneksa VII. Dejtonskog mirovnog sporazuma, koji je pripremilo Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice.\nDelegati bi trebali razmatrati i Specijalni izvještaj: “Pristupačnost radnih prostora zakonodavnih organa u BiH licima s invaliditetom“, čiji je podnosilac Institucija ombudsmena za ljudska prava BiH.\nCIPR: Nagrada za internu komunikaciju za Sberbank\nKvalitet internih komunikacija Sberbank prepoznat je od strane CIPR (Chartered Institute of Public Relations). Banka je nagrađena za "Najbolji angažman…\nFederalni ministar za promet i komunikacije Denis Lasić danas je, s predstavnicima tri reprezentativna sindikata, potpisao Kolektivni ugovor za područje…\nPredstavnici Privredne komore FBiH posjetili sajam FMB u Bad Salzuflenu i PK Bielefeld\nPredstavnici Privredne komore FBiH, direktor Sektora za industriju i usluge Almin Mališević i predsjednik Udruženja metalne i elektro industrije Kasim…


Ministarka Vidović: Sledeće godine povećanje plata i penzija - Novosti Plus\nMinistarka Vidović: Sledeće godine povećanje plata i penzija\n4 Novembra, 2021 Novosti Plus\t0 Comments\nMinistarka finansija Republike Srpske Zora Vidović najavila je da će u idućoj godini doći do povećanja plata i penzija u Srpskoj. Istakla je da su svi makroekonomski pokazatelji dosta povoljni i da će BDP na kraju ove godine imati rast iznad očekivanog.\nVidovićeva je rekla da je inflacija u septembru bila 2,6 odsto, te da je najniža u odnosu na sve zemlje u okruženju.\nVidovićeva je rekla da nisu tačne informacije objavljene u pojedinim medijima da će inflacija u Srpskoj u narednoj godini “pojesti” jednu do dvije plate, jer za tako nešto ne postoje relevantni pokazatelji.\nOna je navela da je BDP Republike Srpske rastao u prvom tromesečju ove godine 2,3 odsto, u drugom 10,2 odsto, a u trećem između pet i šest odsto.\nVidovićeva je istakla da je rast indirektnih poreza u Republici Srpskoj 19,7 odsto, a rast direktnih 11 odsto.\nOna je navela da Republika Srpska trenutno ima pokrivenost uvoza izvozom 79,9 odsto, što nije nije imala nikada od kada postoji.\n– Izvoz Republike Srpske je veći za 30 odsto, a uvoz za 22 odsto zaključno sa 30. septembrom ove godine – istakla je Vidovićeva na konferenciji za novinare nakon sjednice Vlade.\n← Viktor Orban u subotu u Banjaluci\nPoplave u Srpskoj: Vanredno u Palama, Trnovu i Istočnoj Ilidži →\nJEZERA NA MANJAČI SPREMNA ZA POSJETIOCE OD 1. JUNA\n20 Maja, 2020 20 Maja, 2020 Dragana Morača\t0\nJajce bi moglo da dobije luksuzan rizort na Plivskim jezerima – Prezentovan projekat vrijedan 75,9 mil EUR\n3 Februara, 2021 3 Februara, 2021 Kristina Prole\t0\nTrivić: Usvojena uputstva o ocjenjivanju učenika\n16 Aprila, 2020 Dragana Morača\t0


Prizor sa graničnog prelaza Jarinje na Kosovu u utorak ujutro (21. septembar). Policijske snage Kosova bile su u pripravnosti celu noć nakon protesta zbog odluke o reciprocitetu sa registarskim tablicama vozila registrovanih u Srbiji a koja ulaze na Kosovo.\n1 Ministarstvo unutrašnjih poslova Kosova u saradnji sa Policijom Kosova sprovodilo je u ponedeljak (20. septembar) akcije na graničnim prelazima na Kosovu koje se tiču realizacije Briselskog sporazuma između Prištine i Beograda o slobodi kretanja.\n2 Kosovski ministar policije Dželjlalj Svečlja (Xhelal Svecla) je ranije kazao da reč o rutinskim aktivnostima u cilju očuvanja javnog i ustavnog poretka.\n3 U opštinama na severu Kosova sa većinski srpskim stanovništvom do sada je bilo moguće voziti automobile registarskih tablica sa gradovima na Kosovu koje izdaje MUP Srbije, što je bilo u suprotnosti sa sporazumom iz Brisela.\n4 Poruka kod graničnog prelaza Jarinje.


Historijski revizionizam - Wikipedia\nHistorijski revizionizam je reinterpretacija ortodoksnih pogleda na dokaze, motive i proces odlučivanja koji obuhvataju pojedine historijske događaje. Revizionista pretpostavlja da interpretacija određenog historijskog događaja ili perioda, koju za ispravnu prihvata većina istraživača, treba da bude značajno izmenjena.\nVažnost historijskog revizionizma je sažeto opisao američki historičar James M. McPherson sledećim rečima:\n„Istorija je koninuiran dijalog između sadašnjosti i prošlosti. Interpretacije prošlosti se menjaju u odgovoru na nove dokaze, nova pitanja koja postavljaju dokazi, nove perspektive stečene prolaskom vremena. Ne postoji jedna, večna i nepromenljiva istina o događajima iz prošlosti i njihovom značenju. Revizionizam čini vitalnom i smislenom beskrajnu odiseju istoričara usmerenu ka razumevanju prošlosti.“\nRazlozi za reviziju historije[uredi - уреди | uredi kôd]\npristup novim podacima, najčešće u obliku državnih arhiva sa kojih je protekom vremena skinuta oznaka "državne tajne", a koji daju potpuno novu perspektivu, odnosno nova objašnjenja za određene događaje o kojima je postojalo uvriježeno mišljenje ili konsenzus;\npromjene političkih okolnosti koje su nalagale da se historija tumači na jedan, odnosno priječile da se tumači na drugi način, odnosno novi kulturni i politički trendovi sa kojima se dotadašnja historija ili njeno tumačenje trebaju "uskladiti"\nUpravo je politički kontekst, odnosno eksplicitni ili pretpostavljeni politički motiv za reviziju historije jedan od razloga zbog čega izraz "historijski revizionizam" često ima negativne konotacije. Tome je prilično doprinijela historiografija u drugoj polovici 20. vijeka, odnosno nastojanja pojedinih historičara da ne samo objasne, nego i opravdaju i rehabilitraju gubitničku stranu u drugom svjetskom ratu. Zbog toga se često izraz "historijski revizionizam" miješa sa "negacionizmom" ili poricanjem genocida, odnosno tvrdnjama da se neki "problematični" događaji koji se smatraju dijelom historije jednostavno nisu dogodili.\nEvropski građanski rat\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 06:07, 18 januar 2015.


Socijalne penzije su razvijen sistem već odavno u svetu. Oko 100 država već dugo za strarije građane izdvaja novac iz budžeta. Između ostalih, takav je slučaj u Nemačkoj, Holandiji i drugim razvijenim zemljama.\nKo i kako može da dobije socijalnu penziju u Srbiji ?\nOva vrsta državne pomoći obuhvatila bi penzionere čija su primanaja minimalna i kojima je pomoć najpotrebnija. To znači da je mogu dobiti jednako i muškarci i žene koji se nalaze na rubu siromaštva, odnosnio ne primaju "penziju zarađenu radom", nemaju nikakva primanja ni imovinu, i stariji su od 65 godina.\nDakle, najpre najavljivana kao garantovana ili socijalna penzija, kako kaže ministar Krkobabić, koji je zagovornik ove ideje, biće preimenovana u "specifičan sistem socijalnog davanja"\n"Ovo nije penzija u klasičnom smislu reči, te je pomeramo iz tog korpusa. Definišemo je kao jedan specifičan sistem socijalne pomoći" rekao je Krkobabić, prenosi Tanjug.\nOn je potrvdio da će ovakav vid davanja biti namenjen samo za one koji se nalaze na rubu siromaštva.\n"Država ima para za socijalnu penziju"\nEkonomisti su mišljenja da bi država odmah mogla da izdvoji novac za plaćanje ovakvog tipa. Kažu da bi budžet to mogao da izdrži i da je Srbija u ovim trenucima i više nego spremna za takav korak.\n"To za državu nije nikakav problem. Može da se ostvari iz prostog razloga jer nam je narastao budžet", rekao je za "Blic Biznis" ekonomista Aleksandar Stevanović.\nKoliko bi iznosila socijana penzija?\nPo najavama ministra Krkobabića penzija bi iznosila 12.000 dinara. Sa druge strane, ekonomisti smatraju da bi ona mogla da se povećava.\n"Vrlo verovatno da će rasti kako bude bio veći BDP", smatra ekonomista Aleksandar Stevanović.\nInače, većina penzionera u Srbiji danas ima manju penziju od 30.000 dinara, a oni koji nikada nisu radili žive na rubu siromaštva.\nSindikati penzeonera upozaravaju da ovakva pomoć ne bi imala smisla ako bude ispod 150 evra.\nŠta se rešava socijalnom penzijom?\nUkoliko socijalne penzije budu uvedene donekle će se rešiti egzistencijalno pitanje starijih, a prvenstveno žena, jer su one daleko ugroženija kategorija bez ikakvih prihoda.\n- Ovo je pokušaj rešavanja višedecenijskih problema loše privredne i radne regulacije, teškog pronalaženja posla i potrebe da se egzistencija obezbedi na alternativne načine - rekao je za Blic Biznis sociolog Aleksa Vukašinović. On je precizirao da imamo ljude bez dana radnog staža i zbog "rada na crno".\nSocijalne penzije bi minimalno rešile problem starijeg stanovništva, s obzirom na to da cene u Srbiji svakim danom skaču. Nedavno je poskupelo ulje, građevinski materijal, najavljuje se i povećanje cena kafe za 10 do 12 dinara. Ako je stotinak evra jedino primanje starijih, u poređenju sa minimalnnom potrošačkom korpom koja je u martu ove godine iznosila 38.446 dinara, skoro da nije moguće stvoriti elementarne uslove za život.\nSocijalne penzije u Severnoj Makedoniji do 100 evra mesečno\nSeverna Makedonija je već razvila sistem socijlanih penzija. Kako piše na sajtu makedonskog Ministarstva za rad i socijalnu politiku, od sporoveđnja socijalnih reformi više od 2000 ljudi je steklo pravo na ovakvu penziju.\nStariji od 65 godina koji nemaju drugi izvor prihoda primaju oko 100 evra mesečno ili 6.000 denara. Da bi ostvarili pravo na penziju oni moraju 15 godina da žive u toj državi i da ne poseduju vlastitu imovinu.\nPravo na socijalnu penziju uživaju i građani južne pokrajine. Na Kosovu i Metohiji stariji od 65 godina primaju oko stotinak evra mesečno. Privremene kosovske institucije su socijalnu penziju uvele posle 2000. godine, a uslov koji građani moraju da ispune je da imaju dokaz o posedovanju nekretnine na Kosovu.\nPrema poslednjim podacima u Srbiji je više od 200. 000 ljudi koji su stariji od 65 godina, a nemaju pravo na penziju jer ili nisu radili ili nisu uplaćivali doprinose. Prosečna penzija u Srbiji iznosi 30.870 dinara, a njena visina varira u odnosu na gradove u Srbiji.\nInače, u Srbiji stariji od 65 godina uglavnom primaju penziju po osnovu doprinosa za penzijsko i invalidsko osiguranje, koje im se tokom životnog veka skidalo automatski sa zarade.


Iz objavljenih dokumenata jasno se uočava da je poletno-sletna staza (PSS) na tivatskom aerodromu u lošem stanju i da su prisutna brojna oštećenja i pukotine. U Izvještaju sa pregleda iz oblasti fizičkih karakteristika na Aerodromu Tivat“koji je sačinila nadležna Agencija za civilno vazduhoplovstvo (ACV) u aprilu 2018. godine navodi se da asfaltni sloj piste izgubio svoju nosivost i da oštećenja na PSS predstavljaju opasnost za pucanje pneumatika i moguća izlijetanja vazduhoplova sa piste. Zbog toga je stručni tim Agencije za civilno vazduhoplovstvo dao preporuke da se hitno saniraju oštećenja i pukotine kolovozne konstrukcije. Do danas to nije urađeno.\nPSS (pista) nije jedini problem na Aerodromu Tivat. Agencija je osim za PSS utvrdila još nekoliko nepravilnosti od kojih je važno pomenuti i pitanje sigurnog kretanja i parkiranja vazduhoplova na platformi Aerodroma Tivat. Da je parkiranje na tivatskom aerodromu problem svjedoči i činjenica da su prošle godine oštećenja dva manja parkirana aviona koji nisu bili obezbijeđeni na adekvatan način.\nKo je kriv za loše stanje infrastrukture Aerodroma Crne Gore?\nAerodromi Crne Gore i Agencija za civilno vazduhoplovstvo duguju odgovore zbog čega su ovaj Izvještaj krili od očiju javnosti. Poslije dokumenata koji su se pojavili u javnost nema sumnje da se infrastruktura i objekti aerodroma nalaze u lošem stanju. Na aerodromu u Podgorici vaze sa cvijećem služe da se skuplja voda jer krov prokišnjava. Na tivatskom osim piste i većina infrastrukturnih objekata je u lošem stanju.\nMinistar saobraćaja Osman Nurković je na 54. sjednici skupštinskog Odbora za ekonomiju, finansije i budžet naveo da na Aerodromima Crne Gore radi 126 radnika više nego što je predviđeno važećim Aktom o sistematizaciji. To znači da su aerodromi izvor partijskog zapošljavanja i da su stavljeni u funkciju jedne partije.\nZbog lošeg stanja infrastrukture Aerodroma Crne Gore i osnovanje sumnje da je ugrožena bezbjednost vazdušnog saobraćaja GP URA je podnio krivičnu prijavu protiv izvršnog direktora Aerodroma Crne Gore – Danila Orlandića. Prijava je podnijeta zbog sumnje da je isti počinio krivična djela protiv bezbjednosti javnog saobraćaja kao i krivična djela protiv službene dužnosti.\nAerodromi Crne Gore su rentabilno preduzeće kojem ne trebaju koncesionari već odgovoran profesionalni menadžment koji će zamijeniti partijske kadrove. Aerodromi imaju mogućnost da sami podignu krediti i realizuju planirane investicije, a projekcije pokazuju da bi preduzeće moglo da vraća taj krediti bez problema posebno što se radi o monopolskom preduzeću u našoj zemlji koja je rastuća turistička destinacija.\nKrivična prijava podnijeta 25.04.2019\nPlaćene kazne potvrda pukotina na pisti\nOd Agencije za civilno vazduhoplovstvo dobili smo zvanične potvrde da su na Aerodromu Tivat konstatovali određene nepravilnost i oštećenja od kojih je jedna okarakterisana kao ozbiljna i naložena je njena hitna sanacija. Aerodromi Crne Gore više od godinu dana nisu uradili ništa da se otklone nepravilnosti i saniraju oštećenja i zbog toga im je Agencija izrekla čak 9 novčanih kazni u maksimalnom iznosu. Aerodromi su platili novčane kazne u iznosu od oko 40 000 EUR-a, ali oštećenja na pisti i dalje nisu sanirana.\nInformacija o izrečenim kaznama Agencije za Civilno Vazduhoplovstvo Aerodromima Crne Gore\nPredstavnici Agencije za civilno vazduhoplovstvo i Aerodroma Crne Gore rješavanju ovog problema pristupili su u skladu sa narodnom izrekom brigo moja pređi na drugoga. Agencija za civilno vazduhoplovstvo zadovoljila se izdavanjem novčanih kazni i slanjem dopisa i opomena predstavnicima Aerodroma Crne Gore.\nSa druge strane predstavnici Aerodroma Crne Gore razmjenjivali su međusobne dopise i optužbe ko je kriv. U jednom takvom dopisu direktor Aerodroma Tivat Radovan Marić sam navodi da ne želi ni da pomisli na moguće posljedice zbog lošeg stanja PSS, a posebno ističe da ne želi da bude saučesnik u opstrukciji sanacije PSS (piste) aerodroma Tivat.\nSvi ovi dokumenti koje smo objavili pokazuju da zvanične državne institucije i njihovi predstavnici na skandalozan način pokušavaju spinovanjem i zamjenom teza da obmanjuju domaću i međunarodnu javnost. Dokumenti pokazuju kako se zvanične institucije i predstavnici međusobno dopisuju i optužuju ko je kriv i šta treba preduzeti, a onda u javnost iznose frizirane informacije i podatke. Sramotno je i nedopustivo da se javnost obmanjuje netačnim informacijama. Zbog togaimamo paradoksalno situaciju, umjesto da se hvale podatkom da su oštećenja sanirana aerodromi se hvale podatkom da se oštećenja nisu proširila.\nJedino rješenje - temeljna rekonstrukcija\nNe želimo ni da pomislimo kakve bi bile posljedice za imidž Crne Gore kao turističke destinacije ukoliko bi bilo koji avion izletio sa piste (PSS). Ono što je još gore i strašnije od gubitka imidža jeste gubitak ljudskih života zbog nečije neodgovornosti i nemara. Temeljna rekonstrukcija i sanacija piste – poletno sletne staze (PSS) aerodroma Tivat mora biti jedan od prioriteta kako bi se spriječile potencijalno opasne posljedice i obezbijedila sigurnost avio saobraćaja.\nŽeljeznička nesrećna na Bioču i „Voz neprebola“ trebale su da budu opomena za državu i za ministarstvo saobraćaja, ali i za sve institucije i pojedince zadužene za bezbjednost saobraćaja. Crnoj Gori ne treba nakon Voza neprebola i avion neprebola. Ovo treba da bude crveni alarm za nadležne da je krajnje vrijeme da preduzmu konkretne korake u obnovi infrastrukture Aerodroma Crne Gore.\nOvo nije pitanje afera ili političkih prepucavanja. Ovo je pitanje bezbjednosti i sigurnosti avio saobraćaja u Crnoj Gori. Sigurnost i životi putnika i zaposlenih na našim aerodromima moraju nam svima biti prioritet.\nRiješenje Agencije za Civilno Vazduhoplovstvo da se otklone nedostaci 08.05.2018\nKljučni dio izvještaja\nGrađanski pokret URA,


Vučić i Stoltenberg: Neutralnost nije prepreka za bolju saradnju sa NATO - Jutarnji GLASnik\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić i generalni sekretar NATO Jens Stoltenberg ocenili su danas u Briselu da vojna neutralnost Srbije nije prepreka za bolju saradnju.\nNa zajedničkoj konferenciji za novinare s Vučićem posle sastanka Saveta NATO u Briselu, Stoltenberg je istakao da NATO poštuje vojnu neutralnost Srbije, a dodao je i da je Srbija ta koja odlučuje kakvu će saradnju imati s Rusijom.\nStoltenberg je izrazio zadovoljstvo saradnjom NATO i Srbije i naveo da ima više od 100 zajedničkih aktivnosti, što je ocenio kao „važno za Srbiju, u slučaju obuke srpskih oficira, pomoći u reformi odbrambenih i bezbednosnih institucija, kao i u suočavanju s izazovima kao što su eksplozivne naprave, u zajedničkim naučnim i projektima očuvanja mira“.\nOn je naglasio da kad je u pitanju srpsko-ruski humanitarni centar u Nišu, „Srbija o tome odlučuje“, a kako je rekao Srbija pomaže NATO-u, jer je odlučila da učestvuje u obuci iračkog vojnog medicinskog osoblja, što je važno za napore NATO u borbi protiv terorizma.\n„Mi smo danas imali iskrenu i otvorenu raspravu raznim situacijama, o prošlosti uključujući zbivanjima iz 1999“, dodao je čelnik Atlantskog saveza, istakavši da je „jedini način da se to prevaziđe da se otvoreno i iskreno o tome priča i prevaziđu događaji iz prošlosti i sarađuje u Partnerstvu za mir, što je dobro za Srbiju i za NATO“.\nStoltenberg je podvukao da „nema sumnje“ da NATO poštuje odluku Srbije da ostane vojno neutralna zemlja i dodao da je „Srbija je suverena, nezavisna“ i da snažno veruje u pravo svake zemlje da odabere svoj put.\n„Srbija je odlučila da da bude vojno neutralna zemlja i mi to apsolutno poštujemo“, rekao je Stoltenberg.\nNATO ima više partnera koji su vojno neutralni, dodao je Stoltenberg i naveo da njegova zemlja Norveška, članica NATO, ima susede Švedsku i Finsku koje su vojno neutralne, a sarađuju s Atlantskim savezom.\nVučić je naglasio da „Srbija ljubomorno čuva svoju vojnu neutralnost „, predočivši da „je itekako potrebna dobra saradnja s NATO“ i da bi narušavanje dobrih veza s Atlantskim savezom „bezrazložno ugrozilo Srbiju“.\nPredsednik Srbije je rekao da ni danas u razgovorima s visokim zvaničnicima NATO nije krio šta misli o NATO bombardovanju Srbije 1999, ali je podvukao da se mora gledati u budućnost.\nVučić je podvukao da je ta saradnja bitno važna za obuku srpskih oficira, sticanju naučnih znanja, uključivanje u mirovne operacije i ostanak Kfora na Kosovu radi garantovanja bezbednosti srpskog življa i istorijsko-verskih spomenika.\nOn je ocenio da bi narušavanje dobre saradnje s NATO bezrazložno ugrozilo Srbiju, ali je podvukao da u razgovorima s predstavnicima Atlantskog saveza „nikad nije krio šta misli o onome što se dešavalo 1999 „, kad je NATO bombardovao Srbiju.\nPredsednik Srbije je podvukao da se „ponekad mora gledati u budućnost“ i naveo da je sagovornicima u Briselu rekao da Beograd nije zainteresovan za članstvo u NATO.\nVučić je naveo da je u razgovorima s ambasadorima NATO bilo i neprijatnih tonova, ali je naglasio da je to nužno i da su razmotreni i situacija u regionu i odnosi Beograda s Prištinom i Bosnom.\nTagged ALEKSANDAR VUČIĆ, JENS STOLTENBERG, NATO


Evropski izveštaj: Srbija među zemljama sa padom stranih turista iznad 70 odsto - Biznis i Finansije\nHome\tVestiEkonomija\tEvropski izveštaj: Srbija među zemljama sa padom stranih turista iznad 70 odsto\nEvropski izveštaj: Srbija među zemljama sa padom stranih turista iznad 70 odsto\nNajveći pad stranih turista u Evropi zabeležen je na Kipru, u Crnoj Gori i Rumuniji, a potom u Turskoj. Slede Srbija i Portugal, sa padom međunarodnih dolazaka od po 74 odsto. U našem okruženju najbolje je prošla Hrvatska, a na nivou cele Evrope najbolje je plasirana Austrija. Evropa hitno mora da nađe zajedničko rešenje koje će suzbiti virus ali i spasiti turizam od dalje propasti, apeluje su u najnovijem izveštaju Evropske komisije za putovanja.\nEvropu je u prvih osam meseci ove godine posetilo 68 odsto manje međunarodnih turista nego u istom periodu lane. Zbog novog talasa pandemije i „zatvaranja“, procenjuje se da će u celoj 2020. godini broj međunarodnih turista biti manji za oko 60 odsto. Kada je reč o ukupnom broju putovanja, povratak na nivo pre pandemije ne očekuje se pre 2024. godine, ističe se novom izveštaju Evropske komisije za putovanja (ETC).\nU izveštaju pod nazivom „Evropski turizam 2020 – trendovi i izgledi”, napominje se i da novi talasi pandemije i „zaključavanja“, pad poverenja putnika i ekonomska recesija dodatno pogoršavaju izglede evropskog turizma za oporavak.\nNešto optimističnija su predviđanja o oporavku lokalnih putovanja unutar evropskih zemalja, za koja se prognozira da bi mogla da dostignu nivo iz 2019. u kraćem periodu, odnosno u 2022. ili najkasnije u 2023. godini.\nNajveći udar na Kipru, u Crnoj Gori i Rumuniji\nU izveštaju se upozorava i da su „udari“ pandemije korona virusa na turizam u Evropi „gotovo bez presedana i u obimu i u trajanju“, jer sve evropske destinacije imaju pad dolazaka turista iznad 50 odsto. Najteža situacija je na Kipru i u Crnoj Gori, budući da ove zemlje beleže pad turista od 85, odnosno 84 odsto, što se pripisuje njihovoj većoj zavisnost od stranih turista.\nSledi Rumunija, u kojoj su međunarodni turistički dolasci pali za 80 odsto, dok je relativno manji pad zabeležila Turska (77 odsto), ali uz napomenu da će se i turski turizam sporo oporavljati zbog velikog oslanjanja na turiste sa dalekih tržišta.\nPad u Srbiji jednak padu u Portugalu\nPad dolazaka stranih turista iznad 70 odsto ove godine su zabeležile još dve zemlje, Portugal i Srbija, s minusima od po 74 odsto. Lošiji učinak imaju i ostrvske države Island i Malta s minusima od po 71 odsto, što se objašnjava njihovim geografskim položajem i strogim merama na granicama.\nU našem okruženju, Hrvatska je najbolje kotirana prema broju dolazaka stranih turista u prvih devet meseci ove godine, sa padom od oko 50 odsto u poređenju s istim periodom prošle godine. Nešto bolje od Hrvatske su Danaska, Nemačka, Litvanija i Monako, dok je najmanji pad noćenja stranih turista od 30 odsto zabeležila Austrija.\nIpak, u izveštaju se napominje da bi ovakav uspeh austrijskog turizma trebalo uzeti s rezervom, imajući u vidu da je takav rezultat postignut pre svega zahvaljujući velikom prilivu stranih turista u zimskim mesecima pre proglašenja vanrednog stanja zbog pandemije.\nDolazak stranih turista prepolovljen ovog leta\nZa sada dostupni podaci do kraja septembra pokazuju i da je, uprkos letnjim „otvaranjima“ i manjem broju zaraženih, većina evropskih država ovog leta pretrpela masovni pad međunarodnih putovanja, koja su se na gotovo svim destinacijama više nego prepolovila.\nDodatno zabrinjava podatak da su turistička putovanja avionima u Evropi samo u avgustu pala za 73 odsto u odnosu na isti mesec prošle godine. To je, ipak, nešto bolji rezultat od podataka iz jula i juna, kada je taj pad iznosio 91, odnosno 94 odsto. Ali sa povećavanjem broja zarežnih i novim ograničenjima, ponovo se očekuje drastičan pad avio letova u narednim mesecima.\nPrivredni oporavak će u velikoj meri zavisiti od oporavka turizma\nZato je sada još važnije da se evropske države hitno dogovore oko zajedničkih rešenja koja bi omogućila da se virus suzbije i istovremeno pruži podrška turističkom oporavku, ističe se u izveštaju.\n„U tim naporime je posebno važno vratiti poverenje putnika i zaštititi milione poduzeća i radnih mesta koja su u opasnosti da se ugase. Treba imati u vidu da će ukupni privredni oporavak u Evropi zavisiti u velikoj meri od oporavka turističkog sektora, koji generiše blizu 10 odsto bruto društvenog proizvoda u EU, i obezbeđuje više od 22 miliona radnih mesta“, ističe se u izveštaju.\nU Evropskoj komisiji za putovanja ocenjuju da će vlade i centralne banke morati da obezbede nove pakete pomoći za turizam, ili da se pronađu neka druga rešenja u situaciji kada se zaraza ponovo povećava, a koja će omogućiti turizmu da preživi. U izveštaju se podseća i na procenu Evropske komisije da su potrebna ulaganja od preko 160 milijardi evra da bi se turizam vratio na nivo pre krize.\nĐukić: Ako nešto niste zaradili ne možete deliti ili troškariti bez posledica


PARIVODIĆ: Brend je preduslov za izlazak na svetsko tržište - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » PARIVODIĆ: Brend je preduslov za izlazak na svetsko tržište\nPARIVODIĆ: Brend je preduslov za izlazak na svetsko tržište\nMoglo bi se reći da je i Brend fer u protekle tri godine od kako se održava u Beogradu postao značajan srpski brend. Posebno je važna njegova edukativna komponenta, koja ove godine obuhvata brendiranje nacije, razvoj komercijalnih brendova i prezentaciju brendova u medijima. Pojam brenda uključuje pre svega poreklo proizvoda, što podrazumeva predvidljivost u pogledu kvaliteta proizvoda i usluge, a znači i određeni prestiž.\nMoglo bi se reći da je i Brend fer u protekle tri godine od kako se održava u Beogradu postao značajan srpski brend. Posebno je važna njegova edukativna komponenta, koja ove godine obuhvata brendiranje nacije, razvoj komercijalnih brendova i prezentaciju brendova u medijima. Pojam brenda uključuje pre svega poreklo proizvoda, što podrazumeva predvidljivost u pogledu kvaliteta proizvoda i usluge, a znači i određeni prestiž. Jačanje srpskih brendova je, stoga, imperativ ukoliko želimo da se kao uspešan izvoznik pozicioniramo na svetskom tržištu. Naš izvoz je lane porastao za 30 odsto u odnosu na 2005. godinu, a strane investicije su premašile 5,6 milijardi dolara – izjavio je otvarajući Internacionalni sajam brendova Brend fer 3 Milan Parivodić, ministar za ekonomske odnose sa inostranstvom.\nInternacionalni sajam brendova Brend fer 3, najveća manifestacija te vrste u regionu, koji je juče otvoren na Beogradskom sajmu, trajaće do 10. marta i kao i prethodnih godina, imaće nekoliko programskih celina. Tako je, recimo, Brend konferencija, namenjena stručnoj javnosti, dok će se na Brend prezentaciji predstaviti najpoznatiji inostrani i domaći brendovi, a kroz manifestaciju Brendovi uživo najširoj javnosti predstaviće se najpoznatije ličnosti iz našeg javnog života, kulture, umetnosti i sporta koje su zaslužile da ponesu epitet „srpski brend“.\nSrpski preduzetnik koji je za dve godine osvojio sedam stranih tržišta


Ministar Udovičić: "Stanković je pravi uzor deci i mladima" - Sportske.net\nMinistar Udovičić: "Stanković je pravi uzor deci i mladima"\nMinistar omladine i sporta Vanja Udovičić rekao je danas da je kapiten fudbalske reprezentacije Dejan Stanković pravi uzor mladima i ocenio da bi za njega moralo da bude mesta u srpskom fudbalu.\nReprezentacija Srbije igra večeras u Novom Sadu prijateljsku utakmicu protiv Japana u kojoj će se Stanković oprostiti od nacionalnog tima, a ujedno postati i rekorder po broju nastupa za reprezentaciju.\n"Stanković je legenda srpskog fudbala, čovek koji je napravio vrhunsku i časnu karijeru kakvu bi svaki sportista poželeo. Uvek je bio motor ekipe, i predstavljao Srbiju na najbolji mogući način. Srbija je ponosna što je čovek kao Dejan Stanković igrao za nas", rekao je Udovičić.\n"Takvi ljudi treba da budu primer svima, idoli deci i mladima, jer su svojom karijerom, na delu, pokazali i zastupali prave vrednosti kojima svi mladi treba da teže. Verujem i da će igrači danas imati još veći motiv za pobedu, kako bi se odužili Dejanu Stankoviću na svemu što je tokom svih ovih godina pružio u nacionalnom dresu", kazao je ministar.\nStanković je letos zvanično završio karijeru i rekao je da ne zna još koji su mu planovi.\n"Ubeđen sam da će srpski fudbal od sada računati na Stankovića u nekom drugom kapacitetu i da će on nastaviti da pomaže srpskom sportu. Za takve ljude treba i mora da bude mesta u srpskom fudbalu i sportu generalno", rekao je Udovičić.\nMinistar će u Novom Sadu bodriti Srbiju u meču protiv Japana.


Biografija – Miroljub Petrović\nMiroljub Petrović je rođen 22.02.1965. u Odžacima, Srbija. Završio je geologiju, smer paleontologija, na Univerzitetu u Beogradu i medicinu na International Institute for Original Medicine u Americi. Doktorirao je filozofiju sa pohvalama (cum laude) na Univerzitetu Aleksandar Joan Kuza u Jašiju, Rumunija, na temu povezivanja nauke i religije\nMiroljub Petrović je direktni potomak najvećeg srpskog junaka iz Crne Gore kučkog vojvode Radonje Petrovića, guvernera svih Brda, oca “egzarha trona srpskog” niškog arhimandrita Grigorija Drekalovića od Kastriotovića. Takođe, direktni je potomak najvećeg srpskog junaka 15. veka Đurađa Kastriota Skenderbega. Rodoslov Miroljuba Petrovića može se pogledati na sledecem linku.\nProgon od strane evolucionista. U proleće 2000. godine beogradska televizija “Palma” je emitovala serijal naučnih emisija sa Miroljubom Petrovićem pod nazivom “Čudesa stvaranja”. U tom serijalu Miroljub Petrović je izneo naučne činjenice koji potvrđuju biblijski izveštaj o Stvaranju sveta, i osporavaju Darvinovu hipotezu evolucije (serijal se može pogledati na linku ovde). U junu iste godine Nastavno veće smera za paleontologiju Rudarsko-geološkog fakulteta u Beogradu je pokrenulo inicijativu da se Miroljubu Petroviću onemogući sticanje zvanja magistra nauke zbog njegovog navodnog “negiranja naučnosti geoloških disciplina”, i negiranja “evolucionizma kao opšte prihvaćenog naučnog pogleda na tumačenje razvoja organskog sveta i Zemlje u celini”. Zapisnik sa ove sednice može se u celosti pročitati ovde.\nNaučno-nastavno veće Rudarsko-geološkog fakulteta nije imalo pravni mehanizam da spreči Miroljuba Petrovića da odbrani magistarski rad, koji je on u to vreme pripremio za odbranu, pa je donelo odluku da se “ponovo preispita naučna opravdanost magistarske teze” koju radi Miroljub Petrović. Dve godine ranije, isto naučno-nastavno veće je odobrilo Miroljubu Petroviću da radi magistarsku tezu pod nazivom “Donjo-jurske školjke Stare planine”, a sada je pokrenulo postupak da se “ponovo preispita naučna opravdanost te teze” i na taj način stvori mehanizam da se onemogući Miroljubu Petroviću da odbrani već pripremljen magistarski rad. Po zakonu, komisija je trebala u roku od 45 dana da preispita naučnu opravdanost magistarske teze, ali ona se nikada nije sastala i na taj način je Miroljubu Petroviću onemogućeno da odbrani magistarski rad. Miroljub Petrović je o ovome pismenim putem obavestio ministra prosvete Gašu Kneževića, ali nije dobio odgovor.\nMiroljub Petrović je završio geologiju prvi u generaciji sa prosekom ocena 8,06 i prilikom upisa na magistarske studije bio je primljen kao samofinasirajući student, pošto su studenti sa većim prosekom ocena, ali sa mnogo dužim vremenom studiranja, primljeni na magistarske studije na račun budžeta. Miroljub Petrović je tako platio kompletne magistarske studije. U razgovoru sa tadašnjim dekanom dr Đorđem Mihajlovićem rečeno mu je da “novac ne može da mu bude vraćen jer je potrošen na izvođenje nastave”, i da “fakultet ima način kako da se brani ako Miroljub Petrović podigne sudsku tužbu protiv fakulteta”. Na savet svog advokata, Miroljub Petrović je prekinuo komunikaciju sa Rudarsko-geološkim fakultetom i završio studije u inostranstvu.


NIKADA SE NE PERU: Ovo bi mogle da ti postanu omiljene farmerke! - Hej! magazin\ngarderoba koja se ne pere\nFashion & Beauty Mix\t November 11, 2016\t No Comments\nNIKADA SE NE PERU: Ovo bi mogle da ti postanu omiljene farmerke!\nDa li možeš da zamisliš da svoje omiljene farmerke nikada ne opereš, a da one ipak ne smrde i ne izgledaju prljavo? Ok, zvuči pomalo fantastično, ali ne i za američku kompaniju ODO koja je napravila baš ovakve farmerke.\nNjihova tajna je u materijalu koji je verovali ili ne, pamučan! Međutim, kroz ovaj pamuk su protkane srebrne niti koje onemogućavaju bakterijama sa naše kože da se talože na unutrašnjoj strani pantalona, a upravo su one zaslužne za neprijatne mirise koji nastaju ako ne peremo redovno obične farmerke. Takođe, ovaj materijal je premazan specijalnom supstancom koja omogućava da bilo koja tečnost, prosuta po njima, samo sklizne!\nKompanija ODO je napravila i majice od ovog materijala, a mi ćemo im biti duboko zahvalni ako uspemo da nabavimo bar po jednu majicu i farmerke, ali ne zbog nehigijene, već zbog toga što više ne moramo da brinemo ako nam kečap kapne dok slasno gutamo burger!\nPogledaj kako je ova garderoba nastala, kao i kako sve funkcioniše u stvarnosti!


Back PRIVREDA INSTITUCIJE Uz završetak Jesenjih sajamskih manifestacija na Novosadskom sajmu\nponedeljak, 01 oktobar 2012 10:56\nOvogodišnja smotra konjičkog sporta je bio pun pogodak i držao je pažnju posetilaca sajma počev od otvaranja koje je priredila grupa „Lipicanerska barokna raskoš“ iz Samobora u Hrvatskoj, u sredu 26. septembra u 17 časova, kada je svečano otvoren Treći međunarodni sajam konjarstva “HorseVille”. Na tzv. Trg propinjanja na Novosadskom sajmu nekoliko stotina gledalaca imalo je jedinstvenu priliku da uživa u čudesnom plesu i predstavi sa konjima, lipicanerima, a sve to začinjeno prigodnom, baroknom muzikom. Nešto slično, samo u drugačijem obliku, takmičenju zaprega, videli smo i na manježu sajma u programu koji je trajao do večernjih sati u nedelju, poslednjeg dana sajma, i bio vrlo posećen. Sajam lova je toga dana takođe bio dobro posećen, dok je Master hala poslednjeg dana sajma, 30. oktobra, bila poluprazna, jer su turistički radnici i ove godine učestvovali prema onoj narodnoj izreci “Svakog gosta tri dana dosta”, pa je četvrti, za mnoge bio suvišan.\nTek, sajmovi su bili, a na sajmovima LORIST, našoj najznačajnijoj priredbi iz oblasti lova, ribolova i sporta, a mnogi kažu i najvećoj u regionu, jer su uz pomenute oblasti privređivanja, 45. godinu za redom doveli i učesnike iz hortikulture i ekologije, a od prošle godine i šumarstva, predstavili su se trenutno najjači i najbolji proizvođači i distributeri, koji su izložili svoju najnoviju ponudu lovačkog oružja i municije, modne trendove u odevanju i obuvanju, ribolovačku opremu, razna pomagala i plovila i još svašta nešto. Sve to pratilo je niz stručnih predavanja i razgovora na aktuelne teme o unapređenju i očuvanju prirodnih resursa šuma i lovišta, aktuelnim temama iz oblasti hortikulture, ekologije i zaštite životne sredine, poslovnih dešavanja, uručivanja nagrada najboljima…\nU Master hali, rezervisanoj za turizam, turističke organizacije gradova prikazale su svoje aktivnosti i ponudu svojih krajeva, a turističke agencije nudile su aranžmane svih vrsta. Vrlo je važno da su učestvovale sve zemlje iz regiona, njih osam, kao i da je atmosfera bila izvrsna. Štimung su davali veseli Slovenci iz Dežele Celjske, regija partneri ovogodišnjeg, jubilarnog sajma turizma, koji su u nedelju popodne, među poslednjima napustili svoj štand. Opet je zapažen bio nastup novosadske TA “Magelan” Biljane Marčeta, sa projektom “Bogatstvo različitosti, na čijem štandu je uvek bilo neko zanimljivo dešavanje i najveća gužva, ali i Privredne komore Beograda, Specijalne bolnice “Merkur” iz Vrnjačke Banje, te Turističke organizacije Vojvodine. TONS je organizovao nekoliko zanimljivih stručnih skupova, a “Turistička prizma” Đorđa Mihajlovića vrlo posećen Work Shop i tradicionalnu dodelu nagrada pod istoimenim nazivom. Ipak, dva najveća turistička događaja na sajmu, bila su uručenje prestižne nagrade “Turistički cvet”, najvišeg priznanje u turizmu koje dedeljuje Turistička organizacija Srbije i Veče šampiona, na kojima je svoje viđenje najbolji objavljila stručna komisija, a Novosadski sajam uručio priznanja.\nA, da, umalo da zaboravim da je ovogodišnje sajamske manifestcije u Novom Sadu, obeležio i izlazak prva revija pod naslovom TOPSRBIJA-NAJBOLJE IZ SRBIJE, koju je za Vas priredila Agencija za izdavanje novina BERČEK&BERČEK (Elizabeta i Mihailo), uz pomoć našeg vrednog dizajnera i prijatelja Marka Dobranića i veliku profesionalnost Štamparije “Forum” iz Novog Sada.\nImalo bi tu još puno toga da se priča, ali, kako stara (fotoreporterska) poslovica kaže da “jedna slika vredi više nego hiljadu reči”, upućujemo Vas na galerije fotografija po danima i događajima, koje smo “uslikavali” svakodnevno i stizali da “pokrijemo” koliko god je to bilo moguće.\nObaveštavam sve zainteresovane, da slike iz Galerija koje slede mogu da skinu i na Fejsbuk stranici MIHAILOBERCEK/TOPSRBIJA besplatno, i da mogu da ih koriste za svoje potrebe.\nGalerija slika sa LORIST-a 2012.\nGalerija slika sa NS Sajma turizma 2012.\nGalerija slika sa HorseVillea 2012.\nVeče šampiona Novosadskog sajma 2012.


Enetel Solutions Open Data platforma sa podacima o Covid-19 – Enetel\nMediji < Open Data platforma sa podacima o Covid-19\nNedavna globalna epidemija novog koronavirusa (COVID-19) uvela je nove izazove u sveopšti način života, koji zahtevaju odmeren, praktičan pristup svih koji su uključeni. Jedna od najvažnijih mera koju svi možemo preduzeti je informisanje o tome kako se širi covid-19, koji su simptomi, koji grad ima najveću stopu zaraženih ljudi, itd. Sada više nego ikada, tehnologija i inteligentna rešenja se stavljaju na najbolji mogući način u funkciju spašavanja života ljudi i njihovih radnih mesta.\nShodno tome, Enetel Solutions je, zajedno sa Kancelarijom za informacione tehnologije i elektronsku upravu, kreirao platformu sa podacima u otvorenom formatu https://lnkd.in/dkfvefY, sa dostupnim statistikama o broju ljudi zaraženih COVID-19 na teritoriji Republike Srbije. Korišćenjem ovog moćnog alata za geo-referenciranu analizu možete svakodnevno pronaći informacije o ukupnom broju zaraženih, broju ljudi u samoizolaciji, kao i vizuelizaciju tih podataka po opštinama i gradovima od trenutka kada je u Srbiji i zvanično zabeležen prvi slučaj COVID-19. Vlada Srbije svakodnevno dodaje nove mere kao nacionalni odgovor na COVID-19, sa ažuriranim kategorijama ljudi koji se testiraju, koji su u izolaciji, koji se leče, koji su izlečeni itd. Svi, počev od državnih zvaničnika do javnih medija, koriste ovaj alat za geo-referenciranu analizu, kako bi ljude ispravno informisali.\nOhrabrujemo sve ljude da koriste ove informacije kako bi ostali bezbedni i zdravi!


Za razvojno-istraživačke projekte 6 miliona dinara - biznis24.rs\nZa razvojno-istraživačke projekte 6 miliona dinara\nUsavršavanje i sticanje novog znanja iz oblasti ekonomije, tehnologije i drugih stručnih oblasti, od izuzetnog je značaja za učesnike razvojnoistraživačkog projekta, a koji ne bi bio moguć bez finansijske podrške, kažu predstavnici visokoobrazovnih stručnih škola, koji su dobili sredstva na konkursu.\n“Mi planiramo da razvijemo jedan sistem koji bi pravili praktičnu inertaktivnu igračku, za predškolski uzrast za decu koje imaju neke problem u razvoju znači ometene u razvoju i to bi radilo na srpskom i na mađarskom jeziku”, kaže dr Zlatko Čović sa Visoke tehničlke škole strukovnih studija.\n“U ovom projektu mi ćemo pratiti interakciju koja postoji između medijske promocije i preduzetništva i kako se to odražava na ekonomski razvitak naše zemlje, odnosno kako to se odražava na privredni razvitak u Autonomnoj Pokrajini Vojvodine”, kaže dr Ivana Ikonić, iz Visoke škole strukovnih studija za menadžment i poslovne komunikacije.\n“Promovisanje 14 razvojno istraživačkih projekata upravo u ovom ambijentu visoke vaspitačke škole je zapravo posledica jednog višegodišnjeg rada ali ne samo nas u sekretarijatu nego i decenijskog rada visokih škola. Danas je važno da promovišemo kako to direktor Bojan Milošević kaže dualno obrazovanje,dakle ono obrazovanje koje je u bliskoj vezi sa privredom, sa vaspitanjem ali i sa interesima lokane samouprave”, napominje prof. dr Zoran Milošević , pokrajinski sekretar za visoko obrazovanje i naučnoistraživačku delatnost.\nKako Milošević ističe, prvenstveno je važno naglasiti da su profesori strukovne nastave i u prethodne četiri godine dokazali svoju posvećenost u radu.\n[embedded content] Za tih 14 ugovora koji su dodeljeni, pokrajinski sekretarijat izdvojio je iz budžeta 6 miliona dinara.\nDobili · drugih · ekonomije · finansijske · izuzetnog · kažu · koji · konkursu Mi · moguć · Novog · oblasti · planiramo · podrške · predstavnici · projekta · razvijemo · razvojnoistraživačkog · škola · Sredstva · sticanje · stručnih · tehnologije · učesnike · Usavršavanje · visokoobrazovnih · značaja · znanja\nPromenljivo oblačno i sveže, toplije od četvrtka\nKup sa navijačima na tribinama: Inđija preko Zvezde želi u istoriju\nNema gužvi na naplatnim stanicama\nKonkurs za osnovce “Rašin šešir” pun mašte\nMINISTAR POPOVIĆ: SRPSKI INŽENJERI P� ...\nNovi rok za dostavljanje finansijskog izveštaja je do 4. avgusta ...\nUhapšeni članovi hakerske grupe: Zaplenjena oprema u vrednosti o ...\nNikodijević položio venac na spomenik Ćirilu i Metodiju\nKikindske bombondžije obradovale sugrađane šarenim poslasticama\nZavršen onlajn konkurs Kulturnog centra u Zrenjaninu\nRast izvoza u zapadnobačkom okrugu


Pokret Dosta je bilo - Sputnjik Srbija\n04:19 11 April 2021\nOpozicija ujedinjena oko izbornih uslova, Saša Janković odustao\nPredstavnici opozicionih političkih stranka i pokreta u Srbiji potpisali su danas dokument o zajedničkim uslovima opozicije za sprovođenje slobodnih i poštenih izbora.\nPredsedništvo „Dosta je bilo“ podnelo kolektivnu ostavku\nPredsedništvo stranke „Dosta je bilo“ (DJB) podnelo je danas kolektivnu ostavku zbog lošeg rezultata na izborima za Skupštinu Grada Beograda.\nZašto deo elite poručuje Dverima: Dosta je bilo!\nIako nekoliko članova političkog saveta Dveri, uglednih univerzitetskih profesora, smatra da tu stranku i „Dosta je bilo“ dele značajne političke razlike, predsednik Dveri Boško Obradović tvrdi da su tačke spajanja ovih stranaka borba protiv kriminala i stavovi prema NATO-u i Kosovu i Metohiji. Zbog toga su i ušli u koaliciju pred izbore u Beogradu.\nDJB i Dveri zajedno izlaze na beogradske izbore\nPokreti „Dosta je bilo“ i Dveri nastupiće zajedno na beogradskim izborima koji su zakazani za 4. mart.\nLideri DOS-a samo smetaju opoziciji\nUlazim u trku da bismo podigli izlaznost jer to sprečava Vučića da pobedi u prvom krugu. Ukoliko se Jeremić ili Janković plasiraju u drugi krug, podržaću ih bez rezervi, kaže lider DJB Saša Radulović.\nNovogodišnji koncert DJB u Skupštini: „Pada Vlada“\nSkupština Srbije je završila jesenje zasedanje, a poslanička grupa pokreta Dosta je bilo završetak je obeležila izvođenjem čuvenog Bajaginog hita iz filma „Profesionalac“ uz gitaru.\nOdbornici i poslanici Pokreta „Dosta je bilo — Saša Radulović“ danas su u Novom Sadu potpisali obavezu da će u budućem radu poštovati određene principe.\nUspeh na izborima: Treba tu još ponešto, osim društvenih mreža\nSnagu društvenih mreža potvrdio je izborni rezultat pokreta Dosta je bilo, na čelu sa Sašom Radulovićem, ali one, po oceni analitičara, ipak u tome nisu bile presudne.\nKo je krao glasove, ko je brojao i kakva je uloga Ambasade SAD\nReagujući na najavu SNS-a da će tražiti ponovno brojanje glasova nakon nedeljnih izbora, Savez za bolju Srbiju optužuje naprednjake da vode kampanju „optuživanja opozicije za izborne neregularnosti“, Dosta je bilo tvrdi da je izbornu krađu pripremao lider SNS-a, dok Miroslav Parović za celu tu „ujdurmu“ optužuje američku Ambasadu u Beogradu.\nRadulović: Sramota Cesida i kiseli Vučić\nLider pokreta Dosta je bilo Saša Radulović rekao je da taj pokret sigurno prelazi cenzus, jer su osvojili između tri do pet puta više glasova na svim biračkim mestima i da sa SNS ni na kom nivou neće biti saradnje.\nSa SNS–om nećemo praviti koalicije ni na jednom nivou. Taj stav se neće promeniti. Bez pomenute potpune transparentnosti nigde nećemo ući u vlast, niti ćemo podržati bilo koju vlast, to je preduslov da bi došlo do saradnje, kaže za Sputnjik Saša Radulović, lider jednog od najmlađih pokreta na političkoj sceni Srbije „Dosta je bilo“.


Rad od kuće: Ako se povredite na putu od kreveta do stola odštetu plaća osiguranje\nPOČETNA VESTI Rad od kuće: Ako se povredite na putu od kreveta do stola...\nNemački sud doneo je presudu po kojoj je muškarac koji se okliznuo dok je hodao nekoliko metara od kreveta do kućne kancelarije može da zahteva osiguranje zbog nezgode na radnom mestu, budući da je tehnički putovao na posao.\nČovek je radio od kuće i bio je na putu do radnog stola jedan sprat ispod spavaće sobe, naveo je u odluci Federalni socijalni sud, koji nadgleda pitanja socijalnog osiguranja.\nDok je hodao spiralnim stepenicama koje spajaju sobe, neimenovani muškarac se okliznuo, pao i povredio leđa.\nSud je primetio da je zaposleni obično počinjao radni dan u kućnoj kancelariji odmah i bez doručka, ali nije objasnio zašto je to relevantno za slučaj.\nMeđutim, kasnije je rečeno da je zakonsko osiguranje od nezgode omogućeno samo za “prvo” putovanje na posao, sugerišući tako da bi “putovanje” na za doručak nakon što je neko već bio u kancelariji moglo biti odbijeno.\nOsiguranje poslodavca je odbilo da pokrije zahtev. Dok se dva niža suda nisu saglasila oko toga da li je kratko putovanje bilo putovanje na posao, viši savezni socijalni sud je rekao da je utvrdio da je “prvo jutarnje putovanje od kreveta do kućne kancelarije put na posao za šta je predviđeno osiguranje”.\nU presudi se navodi da je radnik “doživeo nesreću na poslu kada je ujutru pao na putu do svoje kućne kancelarije”.\nU mnogim zemljama, kompanije imaju obavezu da brinu o svojim zaposlenima, bez obzira na to gde rade.\n“Ako se osigurana delatnost obavlja u domaćinstvu osiguranog lica ili na drugoj lokaciji, osiguranje se obezbeđuje u istoj meri kao kada se delatnost obavlja u prostorijama kompanije”, naveo je Nemački savezni sud.\nNije jasno da li je muškarac radio od kuće zbog pandemije ili je to radio i ranije. U presudi se navodi da se zakon primenjuje na “radna mesta na daljinu”, koja su “kompjuterske radne stanice koje poslodavac trajno postavlja u privatnom posedu zaposlenih”.\nPRETHODNI ČLANAKPožarevljanka uzela preko 6 miliona\nSLEDEĆI ČLANAKDanas oblačno sa slabom kišom, od nedelje sneg\nPreduzetništvo, rad od kuće i veća efikasnost – da li postoji recept\nDevojčica ostala bez šake zbog petarde\nMinistarstvo za rad objavilo vodič za bezbedan i zdrav rad od kuće\nRad od kuće obavezna mera od utorka\nMuškarac sa povredom lobanje pronađen u Osipaonici\nOdsekli šake cirkularom zbog novca od osiguranja, završili u zatvoru\nNovi lekovi na listi RFZO\nUrlali po naselju Đura Jakšić, razbili staklo na zgradi nakon čega je mladić zadobio TEŠKE posekotine! /Foto, Video/\nPoskupela registracija vozila u Srbiji, pogledajte koliko više ćete plaćati\nPromene u zdravstvenom osiguranju – šest promena obuhvatiće novi zakon


Počeo novogodišnji program - Beograd - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Beograd » Počeo novogodišnji program\nKoncertom Bijelog dugmeta ispred Doma narodne skupštine, kome prisustvuje više od 10.000 ljudi, u Beogradu je večeras počeo trodnevni novogodišnji program.\nPo izuzetno hladnom vremenu „dugmići“ su koncert otvorili pesmom „Ne spavaj mala moja“, da bi nešto kasnije s oduševljenjem bila dočekana, kako je Goran Bregović najvio, pesma o državi koje više nema – „Jugoslavijo na noge“.\nPosle jednoiposatne svirke, okupljeni su nekoliko puta vraćali popularnu grupu da svira na bis.\nProgramom je predviđeno da u drugom delu večerašnjeg koncerta nastupi Aca Lukas.\nNa istom mestu sutra uveče će za doček Nove godine svirati Bajaga i instruktori i Plavi orkestar, dok će na Novom Beogradu, ispred tržnog centra „Merkator“, okupljene zabavljati Vlado Georgiev i Prljavi inspektor Blaža i kljunovi.


Opet se zakuvalo na Kipru — Turska poslala brodove - 14.02.2018, Sputnik Srbija\nOpet se zakuvalo na Kipru — Turska poslala brodove\nMoskva je zabrinuta situacijom u ekonomskoj zoni Kipra, gde su turski brodovi blokirali gasnu platformu, i poziva na uzdržanost od koraka koji bi mogli da... 14.02.2018, Sputnik Srbija\nevropa, vesti, svet, turska, kipar\n16:08 14.02.2018 (Osveženo: 16:24 14.02.2018)\n© AA/ İçişleri BakanlığıTurski brod u blizini ostrva Dodekanez\n© AA/ İçişleri Bakanlığı\nMoskva je zabrinuta situacijom u ekonomskoj zoni Kipra, gde su turski brodovi blokirali gasnu platformu, i poziva na uzdržanost od koraka koji bi mogli da dovedu do rasta napetosti na Kipru, izjavila je zvanična predstavnica Ministarstva inostranih poslova Rusije Marija Zaharova.\n„Kuvanje“ u Mediteranu: Turska šalje vojne brodove, Izrael se naoružava\n23 Jul 2017, 19:33\n„Sa zabrinutošću pratimo razvoj situacije u ekonomskoj zoni Republike Kipar“, navodi se na sajtu ruskog Ministarstva inostranih poslova.\nKako se navodi, u ovoj situaciji sve zainteresovane strane treba da se uzdrže od koraka koji će dovesti do eskalacije napetosti na istočnom Mediteranu i pogoršati postojeće nesuglasice.\nZaharova je izrazila nadu da će sve države dejstvovati u skladu sa normama međunarodnog prava i iskoristiti mirna sredstva za rešavanje nesuglasica.\n„Ovakvi incidenti još jednom dokazuju da u najskorije vreme treba da se reši kiparski problem u skladu sa normama Ujedinjenih nacija“, naglasila je Zaharova.\nOna je navela da pozicija Moskve ostaje nepromenjena — Rusija se zalaže za sveobuhvatno i pravedno rešavanje krize na ostrvu.\n„Mi ćemo podržati rešenje koje nađu sami Kiprani“, navodi se u komentaru Zaharove.\nTurski vojni brodovi od petka blokiraju gasnu platformu „Saipem 12000“ koja vrši bušenje u ekonomskoj zoni Kipra za italijansku naftnu kompaniju „Eni“.


Припадницима МО и ВС солидарна помоћ за рођење детета\nHomeDRUŠTVOPripadnicima MO i VS solidarna pomoć za rođenje deteta\nPripadnicima MO i VS solidarna pomoć za rođenje deteta\n17/11/2021Redakcija BALKAN TVDRUŠTVO, Vesti0\nPotpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar odbrane Nebojša Stefanović saopštio je danas da su 894 pripadnika Ministarstva odbrane i Vojske Srbije u ovoj godini dobila prinovu.\nStefanović je podsetio na to da je od početka godine pripadnicima Ministarstva odbrane i Vojske Srbije na ime solidarne pomoći za rođenje deteta isplaćeno približno 57 miliona dinara, odnosno ponaosob su dobili dodatni iznos u visini prosečne plate.\nOn je istakao da je ovo samo još jedan od načina da se poboljša životni standard naših pripadnika i njihovih porodica, dok je svakako najvažniji novo povećanje plata koje će uskoro dobiti, uz napomenu da je to već treće od početka godine.\nNaši vojnici obavljaju izuzetno zahtevan posao, koji podrazumeva puno odricanja i to najbolje znaju njihove porodice. Od njih se očekuje pomoć kada su naselja poplavljena, putevi zavejani, kada treba organizovati hitno improvizovanu kovid bolnicu i koji će uvek biti uz svoj narod, poručio je Stefanović.\nPrema njegovim rečima, bez snažne vojske koja garantuje sigurnost nema ni jake Srbije, a jedino takva može biti slobodna, nezavisna i ići putem daljeg razvoja i izgradnje kvalitetnijih uslova života za sve građane.\nUpravo zato moramo da pokažemo da cenimo sve što naši pripadnici rade za ovu zemlju i njen narod. Moramo da pokažemo da država brine o njima i njihovim porodicama i mi ćemo nastaviti da investiramo u njihovu opremu, naoružanje i bolje uslove rada, zaključio je on.\nUdovičić čestitao Međunarodni dan studenata\nU pripremi brojni bilateralni sporazumi sa Ruskom Federacijom


Vulin:Odnos Srbije prema migrantima poštovan u celom svetu - Studio B\nVulin:Odnos Srbije prema migrantima poštovan u celom svetu\nVulin:Odnos Srbije prema migrantima poštovan u celom svetu Studio B,Tanjug\nDruštvoDrustvo Pocetna 04. 10. 2016. 18:05:01\nOdnos Srbije prema migrantima poštovan je u celom svetu, poručio je ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Aleksandar Vulin posle razgovora s predstavnicima UNHCR-a u Ženevi\nVulin ističe da će Srbija i sledeće godine moći da računa na značajna budžetska sredstva od UNHCR-a. Istovremeno, grupa migranata protestovala je u Beogradu zbog mera Mađarske da azilante ne pušta slobodno na svoju teritoriju.\nPolicija zbog bezbednosti prati kolonu migranata\nPolicijski službenici prate kolonu migranata, koja se danas iz Beograda peške uputila ka granici, kako bi se sprečili eventualni incidenti i kako bi se osigurala njihova bezbednost, izjavio je posle podne vršilac dužnosti direktora policije Vladimir Rebić.\n„Srbije će kao i do sada biti dobar domaćin svim migrantima, ali nećemo dozvoliti da se remeti javni red i mir, blokiraju saobraćajnice i da se na bilo koji način onemogućavaju građani u obavljanju svakodnevnih aktivnosti. Kao što zakoni Srbije važe za naše građane, tako važe i za migrante i oni ih moraju poštovati“, naveo je Rebić u izjavi za javnost.\nMigranti krenuli peške ka mađarskoj granici\nGrupa migranata, koja je prepodne od autobuske stanice u Beogradu krenula ka mađarskoj granici, trenutno se kreće peške Batajničkim putem.\nKolona migranata, koju prati policija, kretala se preko Brankovog mosta, pored hotela Jugoslavija, ulicom Cara Dušana u Zemunu i Batajničkim putem.\nKako javlja reporter Tanjuga, u koloni je oko 200 migranata, mahom muškaraca, koji kažu da idu ka Horgošu kako bi prešli granicu.\n„Videćemo šta će se desiti kada dođemo do Horgoša“, rekao je Tanjugu jedan od migranata, koji je došao iz Avganistana, a u Srbiji, kaže, boravi već mesec dana.\nMigranti nose improvizovane transparente na kojima piše „Otvorite granice“, a prate ih četiri automobila policije.\nMigranti su jutros protestovali u centru Beograda, a protest je okončan međusobnom tučom i odlaskom jedne grupe ka mađarskoj granici.


Što se tiče srpskih privrednika koji imaju registrovane kompanije u ovim zemljama, ekonomski stručnjaci kažu da za njih neće biti previše izmena, samim tim što Srbija nije deo EU, ali da će se svakako i oni, posledično, suočiti sa detaljnijim proverama i oštrijim kontrolama poslovanja.\nLista, koja je napravljena 2017. godine, nakon otkrivanja široko rasprostranjenog sistema utaje i izbegavanja poreza koji koriste strane firme i bogati pojedinci kako bi smanjili svoje poreske obaveze, sada obuhvata 12 jurisdikcija. Postojeća lista od osam zemalja, praktično je dopunjena, a osim četiri "pridošlice" na njoj se nalaze Fidži, Oman, Samoa, Trinidad i Tobago, Vanuatu, te američke teritorije Američka Samoa, Guam i Američka devičanska ostrva.\nPrema podacima Narodne banke Srbije, najviše novca u prošloj godini, za prvih devet meseci, iz Srbije je transferisano u Hong Kong (787 miliona evra), zatim u Singapur (105,9 miliona evra), Britanska Devičanska Ostrva (13,7 miliona evra), te Belizee (7,4 miliona).\nMilioni evra istovremeno su transferisani i ka Panami, Lihtenštajnu, Maršalskim ostrvima, Dominikani, Libanu i Sejšelima.\nKiprani se vraćaju u Srbiju\nProfesor Ekonomskog fakulteta u Beogradu Ljubodrag Savić kaže za "Blic Biznis" da se egzotične destinacije, takozvani poreski rajevi, najčešće povezuju sa nekim nelegalnim transakcijama, pranjem novca ili protivzakonitim aktivnostima, ali da postoje i kompanije koje tamo regularno posluju.\n"One se odlučuju za sedište u navedenim zemljama zato što imaju brojne pogodnosti, poput manjih poreza ili nižih provizija prilikom transakcija. Zato su i mnoge poznate svetske firme poslovale preko nekih "poreskih rajeva", recimo Luksemburga, a mnogi bogati pojedinci odlučuju da porez plaćaju, na primer, u Monaku, i to je sasvim u skladu sa propisima", objašnjava naš sagovornik.\nOn smatra da će se i srpske firme registrovane u zemljama koje su na crnoj listi EU suočiti sa istim teškoćama kao njihove evropske kolege - manjkom poverenja i strožijim kontrolama.\nS druge strane, Milan Kovačević, konsultant za strana ulaganja, smatra da najnovije širenje liste poreskih oaza neće previše uticati na srpske privrednike koji posluju u ofšor zonama, jer Srbija nije potpisnik sporazuma sa EU - “iako se to od naše zemlje očekuje”.\n“U ofšor zonama se ne vode knjige, kompanije su dužne samo da dostave dokument da postoje. Ipak, neke od ovih teritorija menjaju svoju politiku, pa je tako Panama već uvela obavezu da firme koje se registruju tamo moraju da dostave i ime ovlašćenog lica, koje mogu kontaktirati u slučaju potrebe”, objašnjava sagovornik “Blic Biznisa”.\nOn dodaje da tu i dalje postoji trka između kompanija koje žele da posluju u poreskim rajevima, jer tako ostvaruju brojne pogodnosti, i država koje žele da uvedu poslovanje u regularne tokove.\n“Velika je razlika između takozvanih poreskih rajeva i ofšor kompanija, jer se i Malta i Kipar, na primer, tretiraju kao ofšor teritorije, koje imaju maksimalno liberalne uslove za poslovanje, ali kao članice EU nisu na pomenutoj listi. Kipar je poznat kao zemlja u kojoj posluje najviše srpskih privrednika, ali i tu se dešavaju promene, pa sam i lično imao u poslednje vreme dva klijenta kojima sam pomogao da vrate svoje firme u Srbiju”, ističe Kovačević.\nKomšije na "sivoj listi" EU\nMinistri EU dopunili su i takozvanu “sivu listu”, na kojoj se nalaze zemlje koje su obećale da će popraviti svoje poreske prakse kako bi izbegle crnu listu. Na sivoj listi nalaze se: Angvila, Australija, Bosna i Hercegovina, Bocvana, Esvatini (Svazilend), Jordan, Maldivi, Mongolija, Maroko, Namibija, Sveta Lucija, Tajland i Turska.\nFirme iznele više od milijardu evra\nPrema podacima NBS o platnom prometu sa inostranstvom, firme koje posluju u Srbiji iznele su za prvih osam meseci 2019. godine u ofšor zone čak 958,4 miliona evra. Poređenja radi, ovaj iznos za celu 2018. godinu iznosio je 930 miliona evra.


SoftBank izdaje debitne kartice sa ugrađenim blokčein novčanikom – Bankar.me\nDecember 3, 2019 AZIJA, BANKE, Članci, SVE VIJESTI, SVIJET Leave a comment\nPotrošači mogu koristiti integrisani blokčein novčanik i kao onlajn i oflajn skladište digitalne valute i u realnom vremenu provjeravati podatke povezane sa bilansom. Trenutno je kartica dostupna isključivo u Japanu, međutim, SoftBank ubuduće planira da uvede proizvod u jugoistočnoj Aziji, Južnoj Koreji, Sjedinjenim Državama i Dubaiju.\nPosljednjih mjeseci, SoftBank je aktivno učestvovao u blokčein projektima, uključujući brojne investicije. U novembru, SoftBank i drugi igrači u sektoru su učestvovali u krugu finansiranja serije B finteh startapa Opay, koji je prikupio 120 miliona dolara.\nKineska finteh kompanija OneConnect, podržana od SoftBank-a, podnijela je zahtjev za početnu javnu ponudu (IPO) kod američke Komisije za hartije od vrijednosti. Kompanija nastoji da prikupi 100 miliona dolara, sa željom da se izlista na Nasdaq globalnom tržištu ili njujorškoj berzi, ako to bude odobreno.\nU oktobru, SoftBank, blokčein platforma TBCASoft i IBM su najavili saradnju na usvajanju blokčein rješenje za plaćanje preko telekomunikacionih operatera. Partnerstvo ima za cilj da omogući operaterima da koriste blokčein kroz konzorcijum Carrier Blockchain Studi Group (CBSG) – koju su osnovali TBCASoft i SoftBank.\nPOJMOVIBitcoin Kriptovalute SoftBank softbank kriptovalute\nPrevious Arterija studiju međunarodna nagrada za enterijer Lounge bara i restorana Onogošt\nSljedeći Deset zemlja sa najvećim zlatnim rezervama na svijetu\nMask ponovo tvitovao, sa tržišta kriptovaluta izbrisano 365 milijardi dolara\nKako je nova kriptovaluta za par dana narasla na 45 milijardi dolara?


Nikolić prevoz izvršio dezinfekciji vozila i autobuskih stanica u Negotinu i Zaječaru - Glas Zaječara\nHome Društvo Nikolić prevoz izvršio dezinfekciji vozila i autobuskih stanica u Negotinu i Zaječaru\nNikolić prevoz izvršio dezinfekciji vozila i autobuskih stanica u Negotinu i Zaječaru\nFirma Nikolić prevoz u skladu sa novonastalom situacijom i pojavom Corona virusa, preduzela je odgovarajuće mere predostrožnosti, dezinfekciji vozila, autobuskih stanica u Negotinu i Zaječaru, servisa, soba za prenoćišta i restorana.\nDezinfekcija vozila i objekta\nPoštovani putnici, u skladu sa novonastalom situacijom i pojavom Corona virusa, preduzeli smo odgovarajuće mere predostrožnosti i pribegli dezinfekciji vozila, autobuskih stanica u Negotinu i Zaječaru, servisa,soba za prenoćišta i restorana. Sva vozila koja saobraćaju na međunarodnim linijama Kladovo-Wien, Kladovo-Bregenz, Negotin-Frankfurt-Dizeldorf, kao i u domaćem saobraćaju na liniji Negotin-Zaječar-Beograd i na prigradskim i gradskim linijama u Zaječaru i Negotinu, dezinfikovana su i očišćena. Putnicima predlažemo korišćenje graničnog prelaza Horgoš, a ujedno napominjemo da treba izbegavati granične prelaze preko Rumunije.\nGepostet von Nikolic Prevoz am Donnerstag, 12. März 2020\nSva vozila koja saobraćaju na međunarodnim linijama Kladovo-Wien, Kladovo-Bregenz, Negotin-Frankfurt-Dizeldorf, kao i u domaćem saobraćaju na liniji Negotin-Zaječar-Beograd i na prigradskim i gradskim linijama u Zaječaru i Negotinu, dezinfikovana su i očišćena.\n„Poštovani putnici, u skladu sa novonastalom situacijom i pojavom Corona virusa, preduzeli smo odgovarajuće mere predostrožnosti i pribegli dezinfekciji vozila, autobuskih stanica u Negotinu i Zaječaru, servisa,soba za prenoćišta i restorana. Sva vozila koja saobraćaju na međunarodnim linijama Kladovo-Wien, Kladovo-Bregenz, Negotin-Frankfurt-Dizeldorf, kao i u domaćem saobraćaju na liniji Negotin-Zaječar-Beograd i na prigradskim i gradskim linijama u Zaječaru i Negotinu, dezinfikovana su i očišćena“– poručuju iz Nikolić prevoza.\nGoran Nikolić vlasnik kompanije „Nikolić prevoz“ kazao je za Glas Zaječara da su sredstva za dezinfekciju nabavljena iz Nemačke, i ovo je samo mera predostrožnosti kao i dodatna sigurnost za sve koji putuju sa ovom kompanijom.\nIz ove kompanije putnicima predlažu korišćenje graničnog prelaza Horgoš, a ujedno napominju da treba izbegavati granične prelaze preko Rumunije.\nPrethodni tekstRukometašice Zaječara poražene u Boru u četvrtfinalu Kupa Srbije\nNaredni tekstSaobraćajna nezgoda u ulici Generala Gambete


Imate li stepenice, otvore, šetnice, peći ili kamine u vašoj kući koji su opasni za radoznala bebu? U ovom slučaju, vreme je da se brinete za ogradu za stepenice od djece!Zahvaljujući ovoj adaptaciji moguće je blokirati pristup djetetu na mjesta koja …\nOgrada je uvek bila ne samo element zaštite od kuće, već i deo njegovog dizajna. Danas se drugi kriterijum pojavio na vrhu, zbog čega se mnogi vlasnici privatnih kuća već dugo sumnjaju u izboru ograde iz prilično širokog spektra modela. Mnogi se mogu …\nU uslovima kada asortiman tržišta građevinskog materijala može zadovoljiti praktično svaku potrebu, kovane ograde koje su počele da se postavljaju kao luksuzni predmet. Skice kovanih ograda, individualno razvijene od strane dizajnera, omogućavaju …\nOgrada za vikendicu - dekorativni kamen, beton, metal i plastikaPonekad ograde za vikende mogu biti atraktivnije od same zgrade, a to na bilo koji način ne umanjuje ukupno dostojanstvo imanja. U svakom slučaju, nemoguće je to učiniti bez ograde, čak …\nIako neki građani veruju da je uticaj Zapada poguban, ipak, oni imaju puno toga da nauče i plastične ograde koje su nam donete iz SAD-a su primer toga. U našoj zemlji ovo je prilično novi materijal, ali zbog svojih zasluga, brzo postaje …\nPrednosti metalne ograde su očigledne. Jeftin je, izgrađen brzo, pouzdano štiti lokaciju od neovlašćenog ulaza i ne ometa cirkulaciju vazduha. Dakle, ograda lanac-link-a - najčešća opcija mačevanja prigradskih područja.Biljke u blizini ove ograde ne …\nOgraničavanje pristupa neovlašćenih lica privatnoj svojini ili objektima u kojima nije poželjno prisustvo ljudi je jedno od potreba svakodnevnog života. A ako vlasnici privatne svojine mogu biti ograničeni na stacionarnu ogradu, onda za javne …\nGrađevinski objekti su mesta povećane opasnosti. Da bi se ograničilo prodiranje neželjenih predmeta sa lokacije, kao i da se neovlašćenim osobama onemogućava ulazak u radno područje, mreža se koristi za prijem gradilišta.Pričaćemo o vrstama i svrsi …\nDrvena ograda daje - odlična opcija, kombinacija niske cene, jednostavnost ugradnje i prekrasan izgled.Ograda na dachi je neophodna iz nekoliko razloga. Tako označujete granice vaše parcele, štiteći dvorište od vjetrova i pratite oči. Pored toga, …\nLepota već dugi niz godinaDo sada je izgradnja ograda valovitog plafona optimalan omjer cijene i kvaliteta. Povoljan i kvalitetan materijal postaje sve popularniji za izgradnju ograde. Profesionalni list je pocinkovani lim sa polimernim premazom, …


Čadež: Ekonomski rast na Zapadnom Balkanu biće veći\nPredsednik Privredne komore Srbije Marko Čadež očekuje da će u ovoj godini ekonomski rast zemalja Zapadnog Balkana biti veći nego što su prognoze MMF-a i Svetske banke.\nČadež je u intervjuu za Novu M rekao da je trgovinski rat Amerike i Kine u mnogome uticao na slabiji ekonomski rast zemalja Evropske unije, a zbog toga su i prognoze rasta za region opreznije.\nSudbina ekonomija zemalja Evropske unije zavisiće od epiloga rivalstva Amerike i Kine. Na taj ekonomski rat, kaže Čadež, Evropa mora dati odgovor.\n- Potrebna nam je čini mi se odlučnija evropska strategija u odnosu na rivalstvo SAD i Kine kada je privreda u pitanju i to je ono što će nama pomoći - ukazao je on.\nOn je ocenio da usporavanje evropske privrede osećaju i zemlje regiona, ali da je teško prognozirati da li će oporavak brzo doći.\nNOVI PROGRAM ZA POČETNIKE U BIZNISU Saveti, obuke i ukupno 300 miliona dinara\n- Mi jesmo deo te evropske politike, bili član EU i ili ne, mi smo danas ekonomski član Evropske unije. Mi smo toliko povezani sa tržištem Evropske unije, jer smo mi po lancima dobavljačkim više Evropska unija nego što je Malta koja je članica. Dakle, mi zavisimo od tih politika - istakaop je predsednik PKS.\nOčekivano je i to, kako kaže, što međunarodne finansijske institucije zemljama regiona za ovu i narednu godinu prognoziraju nešto niže stope rasta. Upravo su zbog globalnog trgovinskog rata Amerike i Kine te prognoze bile oprezne.\n- Iako će biti nešto niže opet će biti mnogo veće u odnosu na neke najrazvijenije članice Evropske unije. Kada pogledamo u kom se momentu nalazimo i kako teče taj globalni trgovinski rat mi imamo još uvek dobru predikciju rasta - rekao je Ćadež.\nCrna Gora i Srbija tradicionalno, kaže Čadež, imaju dobru ekonomsku saradnju. U poslednje vreme sve je više novih investicija.\n- Pogotovo od strane investitora iz Srbije u sektor turizma u Crnoj Gori. Sve više ima nekih zajedničkih projekata, zajedničkih turističkih proizvoda pogotovo za turiste iz Kine - napominje Čadež.\nStatistika pokazuje da su upravo Crna Gora i Srbija jedna drugoj veoma važne u spoljno-trgovinskoj razmeni.\nNdegva: Izvori EKONOMSKOG RASTA su dvostruki izazov\nČadež i Kalavera potpisali projekat za konkurentniji region\nSastanak u Trstu: Platforma za lakšu trgovinu i više investicija u regionu\nBanka Poštanska štedionica: Korisnici da dođu po svoj novac\nIsplata socijalne pomoći i drugih prinadležnosti koja je najavljena za danas i sutra nije zaustavljena, a građani su bez razloga bili uznemireni glasinama koje su dobili u pojedinim poslovnicama Pošta Srbije, saopštila je Banka Poštanska štedionica.\nEvropska unija doniraće Srbiji 4,9 miliona evra, za potrebe nabavke medicinske opreme, kao pomoć u borbi protiv pandemije virusa korona.


Pesma naljutila kuvara u Skadarliji, a onda se dogodilo nešto što niko nije očekivao (VIDEO) | vesti-info.rs\nHomeNAJNOVIJEPesma naljutila kuvara u Skadarliji, a onda se dogodilo nešto što niko nije očekivao (VIDEO)\nPesma naljutila kuvara u Skadarliji, a onda se dogodilo nešto što niko nije očekivao (VIDEO)\nKuvara Marka Orelja, rodoljublje je koštalo posla u jednom skadarlijskom restoranu, sprečivši muzičare da sviraju pesmu iz doba nemačke okupacije.\nOn je pre tri dana dobio momentalni otkaz jer se pobunio što su muzičari u lokalu gostima iz Nemačke svirali pesmu „Lili Marlen“, pišu Večernje novosti. Orelju je zasmetala numera koju je otpevala Marlen Ditrih, jer ga je direktno asocirala na nemačku okupaciju Srbije. Poznato je da je ova pesma bila nezvanična himna nemačkih vojnika u Drugom svetskom ratu.\n– Dok sam pripremao hranu, čuo sam iz restoranskog dela kako odjekuju taktovi pesme koju su na usnama imali fašistički vojnici kada su počinili najveće zločine u istoriji čovečanstva – objašnjavao nam je u sredu Orelj svoje motive za prekid zabave.\nKako kaže, izašao je iz kuhinje i rekao muzičarima da odlože instrumente i prekinu sa svirkom.\n– Zatim sam pozvao menadžera restorana, a on se samo smejao na ono što sam rekao. Pitao sam ga da li je normalno da se ovakve pesme sviraju usred Beograda, na šta mi je on odgovorio da mogu da idem kući – priča Orelj.\n– Došli smo u situaciju da u svojoj zemlji, pred svakim ko dođe iz inostranstva, ponizno pognemo glavu. Pobunio sam se što se Nemcima svira ta pesma u srcu Beograda, gde su njihovi preci napravili strašne zločine – kaže Orelj.\nMenadžer restorana Dragan Nedeljković, za „Novosti“, potvrdio je da je Orelju rekao da ide kući, kada je ovaj od njega tražio da se prekine svirka.\n– Počeo je glasno da viče kako ta pesma ne sme da se svira. On nije na posao primljen da bude muzički urednik, već kuvar – objašnjava Nedeljković razloge za otkaz Orelju, dodajući da nije znao da je pomenuta pesma imala takvu istorijsku ulogu tokom Drugog svetskog rata.\nPesma „Lili Marlen“ u Beogradu je prvi put emitovana 1941. godine, kada je nemačka vojska preuzela Radio Beograd. Oficir koji je upravljao stanicom, iz Beča je poneo nekoliko ploča s muzikom radi emitovanja, i među njima je bila „Lili Marlen“ u izvedbi Lale Andersen.


Zaplijenjena rekordna količina cigareta vrijednosti 1,6 miliona KM (FOTO) - FILTER\nZaplijenjena rekordna količina cigareta vrijednosti 1,6 miliona KM (FOTO)\nSlužbenici Uprave za indirektno oporezivanje BiH zaplijenili su rekordnu količinu cigareta i spriječili pokušaj krijumčarenja 585 kartona cigareta ukupne tržišne vrijednosti 1.608.000 KM.\nU saopštenju je navedeno da su službenici UIO BiH tokom detaljnog pregleda teretnog vozila u vlasništvu firme iz Crne Gore otkrili 585 kartona ili 292.500 paklica cigareta brenda “ređina red”, koje su bile namijenjene crnom tržištu EU.\n– Vozilo u kojem su pronađene krijumčarene cigarete je privremeno oduzeto jer je korišteno kao kao sredstvo izvršenja krivičnog djela, dok je lice čiji su inicijali K. M. lišeno slobode – saopšteno je iz UIO BiH.\nTužilaštvu BiH biće podnesen izvještaj o postojanju osnova sumnje o počinjenom krivičnom djelu nedozvoljenog prometa akciznih proizvoda protiv osumnjičenog lica.\nIz UIO BiH navode da su aktivnosti na terenu sprovedene na osnovu naredbe Suda BiH i uz odličnu saradnju sa Tužilaštvim BiH, kao i da nastavljaju dalje sa prikupljanjem dokaza u vezi sa ovim krivičnim djelom.\nPrilikom provođenja ovih aktivnosti na terenu službenici UIO koristili su mobilni skener, koji je donirala Vlada Kine\nTags: Uprava za indirektno oporezivanje cigarete šverc\nPrethodna Kod 44 osobe u RS potvrđeno prisustvo virusa korona\nSledeća Maleni Bude osvojio srca širom regiona, a ne glumi ga jedna beba


Obnovljeni "Dani Banje" – RADIO TELEVIZIJA BOR\nObnovljeni „Dani Banje“\nTradicija održavanja Dana Brestovačke Banje, duga više od dvadeset godina, posle prošlogodišnje pauze ove godine je uspešno vraćena. Nekoliko hiljada posetilaca u nekadašnjoj dvorskoj banji imalo je priliku da vidi inscenaciju dolaska knjaza Miloša Obrenovića u Brestovačku Banju, proba specijalitete koji su napravljeni u okviri takmičenja Zlatne ruke, pogleda izložbu suvenira i prezentaciju javnih preduzeća iz Bor i da poseti konak kneza Miloša Obrenovića i dvorac Aleksandara Karađorđevića.\nManifestaciju je svečano otvorio predsednik Opštine Bor Aleksandar Milikić, a u okviru programskog dela nastupila su kulturno umetnička društava iz Bora i okoline. Tradicionalno Dani Brestovačke Banje završavaju se u večernjim satima, paljenjem preobraženjske vatre.\nObnovljeni Dani Brestovačke Banje, 19. avgust 2017 (RTV Bor)\nDani Banje u Brestovačkoj Banji pored bora okupili su ove godine nekoliko hiljada posetilaca iz zemlje i inostranstva i više od stotinu izlagača. Organizatori manifestacije bili su borska Turistička organizacija i Centar za kulturu, pod pokroviteljstvom O\nTags: aleksandar karadordevic, Bor, brestovacka banja, dani banje, dvorac, jela, knez milos, konak, manifestacija, opština Bor, organizacija, prezentacija, suveniri, tradicionalna, tuiristicka, zlatne ruke\nPrevious Besplatan prevoz za „Dane banje“\nNext Odlična letnja turistička sezona u Hotelu „Jezero“ na Borskom jezeru


Počinje druga faza radova na Savskom trgu, od sutra izmene na mnogim linijama - Infobrif\nObjavljeno 28.02.2020. u 13:10 poslednja izmena 28.02.2020. u 12:37\nDruga faza radova na Savskom trgu, koji će potpuno biti zatvoren za saobraćaj, počinje sutra što podrazumeva ozbiljne izmene u režimu dinamičkog saobraćaja, ali i javnog gradskog i putničkog prevoza, izjavio je danas gradski sekretar za saobraćaj Dušan Rafailović.\nKako je naveo, umesto tramvajske linije 3 saobraćaće autobusi 3A, a tramvaji 7 i 9 takođe će biti zamenjeni autobusima 7Aa i 9A. Autobusi 91, 92, 551 i 553 okretaće se ispred zgrade Pošte u Savskoj ulici, dok će poslednja stanica autobusima sa linija 511 i 601 biti na početku Balkanske ulice. To je, kako je pojasnio Rafailović, privremeni, prolazni terminus, gde se vozila neće zadržavati kako se ne bi stvarala gužva u saobraćaju.\n„Za smer iz pravca Novog Beograda, Starog savskog mosta ka Slaviji, preporučujemo da građani koriste alternative kao što su Most „Gazela” i Brankov most. Ukoliko neko mora da prođe ovim delom grada, moći će sa Starog savskog mosta da skrene desno u Bulevar Vudroa Vilsona do Savske ulice i dalje Ulicom Miloša Pocerca ka Sarajevskoj“, rekao je Rafailović.\nIz pravca „Gazele” ka Kalemegdanu, građani kao alternativu mogu da koriste Bulevar Vudroa Vilsona i dalje Karađorđevu ulicu. Za smer od Karađorđeve ka Sajmu, najbolje je koristiti Karađorđevu ulicu i Bulevar Vudroa Vilsona.\nUkoliko dolaze sa Slavije i idu ka Sajmu, u Resavskoj ulici biće dozvoljeno skretanje levo, a potom Birčaninovom ulicom ili nekom alternativom do Nemanjine ulice.\nIz pravca Slavije ka Starom savskom mostu ide se ulicama: Nemanjinom, Sarajevskom i Gavrila Principa do Ulice kraljevića Marka, ka Karađorđevoj i dalje ka Starom savskom mostu, pojasnio je Rafailović.\nSneg otežao saobraćaj na delu auto-puta „Miloš Veliki“, smetovi i na putevima kod Rudnika


Startup program | Genius Group Inc\nProgram poslovne STARTUP podrške namenjen je za mlade kompanije koje su u osnivanju ili tek počinju sa svojim radom bez obzira na veličinu, promet, broj zaposlenih ili neki drugi parametar koji je često problem za mlade kompanije u njihovom startu.\nCilj projekta je podsticaj, razvoj i promocija preduzetničkog duha i podrška u poslovanju. STARTUP projekat podrazumeva potpunu podršku paketom naših usluga besplatnim programom ili sa odloženim plaćanjem u zavisnosti od vrste potrebne podrške.\nPokrenite samostalno svoj projekat i postanite nezavisni\nPodrška jednim klikom\nU nastavku teksta predstavićemo vam dva STARTUP paketa podrške koji možete da izaberete prema vašim potrebama i mogućnostima. Ako vam predstavljeni paketi nisu dovoljni, budite slobodni da nas pozovete i dogovorićemo sa vama najbolje rešenje koje vama odgovara za vaše prve korake u poslovnom svetu.\nPoštujemo vrednost koju imate i vas kao mlade privrednike koji imate entuzijazam i energiju da postignete više. Zato smo spremni da budemo vaši saveznici na vašem putu do uspeha i da vas podržimo u razvoju poslovanja.\nOvakav paket podrške je namenjen pravnim licima u osnivanju, kojima je potrebna podrška da osmisle svoj posao, da se bolje organizuju i sa lakše krenu prvim koracima. Paket je potpuno besplatan i podrazumeva poslovno savetovanje u vezi sa organizacijom i kadrovima. Pored osnovnih pitanja, možemo da vam pomognemo i drugim tehničkim detaljima u vezi lakšeg poslovanja. Pozovite nas za više detalja i tražite podršku za lakše snalaženje u poslovnom svetu.\nPočetak rada malih preduzeća može da bude jako težak jer se nalazite pred velikim izazovima i osećate veliku nesigurnost. Često možete naići na nerazumevanje velikih kompanija koje nemaju sluha za vaš početak. Zato je važno da vam pokažemo da imate prijatelje i da ćemo biti sa vama kada vam je pomoć najpotrebnija. Naši STARTUP paketi su smišljeni da vam pomognu kako bi krenuli pravim smerom i da ne bi gubili vreme na pogrešne korake.\nPokrenite paket koji uključuje veliku podršku za vaše napredno poslovanje. Ovaj paket je namenjen mladim kompanijama koje su već krenule u svoj poslovni svet, ali se ne snalaze dobro. Kroz ove usluge možete pronaći najbolji način da dođete do svojih kupaca uz najbolje kadrove u svojoj kompaniji. Paket nije besplatan, ali vam omogućava veliki period odloženog plaćanja. Upravo kada je najteže na samom početku treba pokazati ko vam je prijatelj.\nTražiti pomoć i podršku je sasvim normalno i ne trebate da imate strah od toga. Uvek brže napreduju one kompanije koje imaju dobre savetnike i podršku na putu prema uspehu. Dobro saradnjom i pravim savetima možete vrlo brzo da postignete svoj postavljeni cilj i da se nađete među većim uspešnim kompanijama.\nTražite podršku za vaš razvoj\nPrihvatite podršku za vaš brži napredak i izaberite paket koji najviše odgovara vašim potrebama. Ako se ne uklapate u ponuđene pakete, uvek možemo da pronađemo neki drugi i najbolji način da vam pomognemo.\nPrijavite se ovde za podršku startup paketa\nDonesite hrabru odluku i napravite prvi korak\nProgram poslovne podrške je namenjen hrabrim i odlučnim osobama


SARAJEVO – Sarajevska opština Ilidža vjerovatno je šampion u cijeloj BiH po broju nelegalnih objekata na svom teritoriju, koji iznosi nešto preko 17 000, prema podacima koji se mogu naći u medijima. Upravo ta činjenica daje beskonačnu mogućnost manipulacije izdavanjem građevinskih dozvola kao i sistemskom korupcijom, koju općina preko svojih stručnih službi zajedno s aktuelnim načelnikom, prof. Senaidom Memićem, obilato koristi.\nPandorina kutija nelegalne gradnje na teritoriji opštine Ilidža otvorena je dolaskom na vlast preminulog, bivšeg načelnika Amera Ćenanovića, 2004. godine. Za vrijeme mandata ovog čovjeka na scenu su stupila dva modela nelegalne gradnje i otuđivanja općinskog zemljišta. Prvi je model pretvaranja privremenih građevinskih dozvola iz vremena Socijalističke RBiH u trajne građevinske dozvole, gdje se na osnovu manjih gabaritnih objekata grade višespratne zgrade na istom lokalitetu. I drugi model, koji podrazumijeva gradnju objekata na općinskom zemljištu bez ikakve dozvole, te naknadno upisivanje tog objekta u regulacioni plan kantona Sarajevo. Važno je napomenuti da cjelokupnu problematiku izdavanja građevinskih dozvola reguliše općina sa svojim službama, a u slučaju da graditelj, bio on privatno ili pravno lice, smatra da je oštećen, ima mogućnost da svoju zaštitu zatraži kod drugostepenog organa, koji je u ovim slučajevima Kantonalni ured za planiranje i urbanizam. S obzirom na specifičnost općine Ilidža, koja se nalazi u vodozaštitnoj zoni iz koje se vodom snadbijeva grad Sarajevo kao i da je simbol arheološkog nalazišta kulture Butmir, riječ o eventualnoj gradnji na „osjetljivim“ mjestima dodatno moraju odobriti institucije prirodnog parka „Vrela Bosne“, odnosno Zavod za zaštitu spomenika FBiH. Tako bi trebalo po zakonu, a u praksi je sasvim drugačije.\nTagovi: gradnjailidzanelegalni objekti


U Svrljigu održano Republičkog takmičenje iz ,,Poslovne informatike” - Svrljiske novine\nPrvo mesto osvojila Monika Miljković iz Ekonomske škole Niš\nU Svrljigu održano Republičkog takmičenje iz ,,Poslovne informatike”\nSrednja stručna škola „Dušan Trivunac Dragoš“ Svrljig bila je domaćin Republičkog takmičenja iz predmeta ,,Poslovna informatika“ za učenike četvrtog razreda ekonomskih škola Srbije.\nObraćanje, foto: M.E.\nTakmičenje je održano iz područja rada Ekonomije, prava i administracije, a najbolja je bila Monika Miljković iz Ekonomske škole Niš, drugo mesto pripalo je Milošu Mihaljici iz Bečeja iz Ekonomsko-trgovinske škole, treće mesto zauzeo je Bojan Grujić iz Požarevca iz Ekonomsko-trgovinske škole, četvrto mesto zauzeo je Peđa Blagojević iz SS ,,Dušan Trivunac Dragoš“ Svrljig i peto mesto osvojio je Nemanja Belić iz Zemuna iz Ekonomske škole ,,Nada Dimić“.\nŠkola, foto: M.E.\nSvrljiška škola je na osnovu odluke Skupštine Zajednice ekonomskih škola Republike Srbije bila domaćin 15 škola iz cele Srbije na takmičenju koje je održano 5. i 6. aprila 2019. godine u Stručnoj školi „Dušan Trivunac Dragoš“ u Svrljigu.\nOtvaranju su prisustvovali predsednica opštine Svrljig Jelena Trifunović, narodni poslanik Milija Miletić, direktor CTKS Svrljig Miroslav Marković, direktor Srednje škole u Svrljigu Bojan Petrović i predstavnici drugih škola iz okruženja, kao i predstavnici komisije za ocenjivanje.\nPoslovna Informatika, škola, srednja skola, srednja skola u svrljigu, Takmičenje\nPrevPrethodnaBOLJA IGRA SVRLJIŠKIH FUDBALERA: FK ,,Svrljig“ – ,,BSK“ 2:0\nSledećaVeliki vašar na Blagovesti u SvrljiguNext\nRibolovci OSR ,,Timok“ među najboljima u Kupu Srbije\nOSR ,,Timok“ Svrljig osvojio je četvrto mesto na Kupu Srbije u ribolovu koji je održan u Smederevu 24. oktobra 2021. godine. Na takmičenju u Smederevu\nRed je da se deci čestita, a ne odma da se napada Milija.


Pripremite sitno: Pet evra za ulazak u EU - Sputnjik Srbija\n13:26 21 Februar 2020\nPripremite sitno: Pet evra za ulazak u EU\n17:06 16.11.2016 Preuzmite kraći link\nEvropska komisija predložila je danas uspostavljanje Evropskog sistema za informacije o putovanjima i njihovom odobrenju (ETIAS), radi bolje kontrole putnika izuzetih iz viznog režima, a novi sistem podrazumevaće elektronsko podnošenje zahteva i dobijanje odobrenja za ulazak u EU koje će koštati 5 evra.\nKako se navodi u saopštenju EK, zemlje obuhvaćene viznom liberalizacijom i dalje će moći da putuju bez vize, ali će morati da dobiju odobrenje za putovanje pre samog puta u zonu Šengena.\nZa dobijanje odobrenja, građani zemalja koje nisu članice EU moraće da podnesu zahtev za putovanje preko onlajn aplikacije pre nego što dođu do spoljnih granica EU, a radi procene da li predstavljaju rizik od nelegalne migracije, po bezbednost ili javno zdravlje.\n„Svaki zahtev automatski će se obraditi i proveriti u drugim informacionim sistemima EU, poput SIS-a, VIS-a, baze podataka Evropola i Interpola, EES-a, Eurodaka, ECRIS-a, kako bi se utvrdilo da li postoje činjenične naznake ili opravdani razlozi za izdavanje ili odbijanje odobrenja za putovanje“, navodi se u saopštenju EK.\nUkoliko se ne utvrde elementi koji zahtevaju detaljniju analizu, odobrenje za putovanje se automatski izdaje za nekoliko minuta od podnošenja zahteva, a cena odobrenja je 5 evra.\nOvo pravilo primenjivaće se na svim osobama starijim od 18 godina, a samim sistemom ETIAS upravljaće Evropska granična i obalska straža u saradnji sa nadležnim organima zemalja-članica EU i Evropolom.\n„To će doprineti efikasnijem upravljanju spoljnim granicama Evropske unije (EU), poboljšati unutrašnju bezbednost i omogućiti legalna putovanja preko šengenskih granica“, navodi se u saopštenju.\nPredlog EK za uspostavljanje ovakvog bezbednosnog sistema usledio je nakon najave predsednika EK Žan-Kloda Junkera u septembru u njegovom govoru o Stanju u Uniji za 2016. godinu, kada je istakao da EU mora znati ko prelazi njene granice.\n„Na taj način ćemo znati ko putuje u Evropu pre nego što ovde stigne“, izjavio je tada Junker.\nU današnjem saopštenju se navodi da je potpredsednik EK Frans Timermans rekao da će ETIAS popuniti informativne praznine unakrsnom proverom podataka o podnosiocima zahteva koji su izuzeti iz viznog režima u svim ostalim sistemima EU.\nKomesar za migracije i unutrašnje poslove Dimitris Avramopulos ocenio je da će ETIAS spojiti „migracionu i bezbednosnu politiku“, kao i da će zahvaljujući njoj ulazak u zonu Šengena biti lakši za najmanje 95 odsto putnika izuzetih iz viznog režima.\nKomesar za bezbednosna pitanja Džulijan King izjavio je da je jedini način da se teroristi i kriminalci poraze da „zajedno radimo na efikasan način“.\n„Uočavanjem problematičnih pojedinaca i sprečavanjem da oni dođu, mi ćemo poboljšati unutrašnju bezbednost Evrope“, zaključio je King.\npet evra, ulazak, vize, EU, Šengen\n13:21 Posle vojske, zbog litija na udaru i policija Crne Gore\n13:14 Moskovski sud: Šest godina zatvora bivšem vojnom ministru Ukrajine\n12:59 Gradnja auto-puta od Požege do granice sa BiH kreće 2021.\n12:44 Kako se Ukrajina osramotila pred celim svetom /video/\n12:42 Kudrin u Beogradu, potpisan Sporazum o saradnji DRI Srbije i Računovodstvene komore Rusije


Zrenjanin i Petrovgrad – dve politike - Zoran Petakov - Peščanik - Dev\nZrenjanin, foto: Mister No\nZrenjanin, administrativni centar srednjeg Banata, grad sa dugom industrijskom tradicijom, čuven po jugoslovenskim proizvodnim kompleksima – danas se bori za opstanak vlastitog imena. Ova inicijativa nije nova. Ona se javila još u doba raspada SFRJ i uspostavljanja novog sistema vrednosti, u kome partizanski antifašizam i socijalistička emancipacija i industrijalizacija društva više nisu bili poželjni. Na teritoriji grada Zrenjanina je još 1992. održan referendum za promenu imena grada, koji je završen neuspešno po inicijatore. Zrenjaninci su ogromnom većinom odlučili da njihov grad zadrži ime narodnog heroja i borca protiv fašizma – Žarka Zrenjanina.\nU proteklih 30 godina ovaj grad je doživeo ekonomsku i demografsku katastrofu. U Zrenjaninu je nekad radilo preko 50 fabrika, a danas ih ima svega nekoliko. Nekad je grad imao skoro 80 hiljada radnika samo u industriji, dok danas ima ukupno 34 hiljade zaposlenih. Uz to, voda iz zrenjaninskog vodovoda je već 25 godina opasna po zdravlje ljudi.\nPromenu imena grada, odnosno vraćanje imena Petrovgrad, iniciralo je istoimeno udruženje formirano u novembru prošle godine, sastavljeno od 12 nacionalističkih grupa i udruženja, među kojima su i zrenjaninsko Svetosavlje, ogranak Matice srpske, Srpski narodni pokret „Svetozar Miletić“, Društvo srpsko-ruskog prijateljstva – regionalni odbor Zrenjanin, Udruženje boraca rata iz 1912-1918 i njihovih potomaka i poštovalaca.\nNa čelu pokreta je, nimalo slučajno, poznati zrenjaninski preduzetnik Budimir Jovanović. Jasno je da iza tog udruženja stoje ljudi koji su nacionalistički, desničarski i antikomunistički opredeljeni, koji su se u vreme tranzicije obogatili pljačkom društvene i državne imovine. U njihovom je interesu da se u Zrenjaninu zatre svaki trag otpora širenju njihovih „biznisa“ i svaki trag progresivne i levičarske politike koja bi ispitala njhovu ulogu u sumnjivim privatizacijama.\nPrvi takav korak je uspostavljanje ideološke hegemonije rušenjem simbola progresivne, antifašističke i antikapitalističke borbe, koju istorijski simbolizuje Žarko Zrenjanin, čovek po kome je grad dobio ime. Još za vreme vladavine Demokratske stranke, koja je službeno izjednačila četničku kolaboraciju s partizanskom antifašističkom borbom, na ulazu u Zrenjanin su postavljene table na kojima sem službenog naziva Zrenjanin, stoji i Petrovgrad i Veliki Bečkerek (Nagybecskerek). Ovaj revizionistički potez se tada pravdao tradicijom grada kao multikulturne sredine.\nUdruženje „Petrovgrad“ je odmah po osnivanju izdalo proglas u kome je tražilo da Skupština grada Zrenjanina raspravlja o promeni imena bez raspisivanja referenduma. Od toga su kasnije odustali, jer ova inicijativa nije u skladu sa zakonom o lokalnoj samoupravi, u čijem se članu 16 kaže da „Osnivanju, ukidanju ili promeni (imena) jedinice lokalne samouprave prethodi savetodavni referendum“. To znači da organi Republike Srbije mogu, a ne moraju uzeti u obzir rezultate sprovedenog referenduma.\nKada im je propao plan o brzoj promeni imena grada, udruženje je krenulo u žestoku revizionističku propagandu u kojoj se osporavaju Žarko Zrenjanin i Narodnooslobodilačka borba i antifašizam u celini. Na njihovom portalu se mogu naći tekstovi koji su otvoreno na strani fašističkog okupatora, koji umanjuju i negiraju značaj antifašističke partizanske borbe, u kojima se antifašistički borci nazivaju zločincima. Drugim rečima, izjednačavaju se fašizam i antifašizam.\nOvo sramno ponašanje i otvorena revizionistička politika naišli su na osudu javnosti u Zrenjaninu. Zrenjaninski socijalni forum je organizovao nekoliko javnih događaja kojima je pokušao da doprinese očuvanju istine o partizanskom pokretu u Banatu, Vojvodini, kao i o značaju Žarka Zrenjanina.\nBez obira na sve to, grad Zrenjanin je 27. februara 2018. Ministarstvu za lokalnu samoupravu prosledio inicijativu da se Zrenjanin zvanično preimenuje u Petrovgrad. Time se vladajuća politička kasta otvoreno stavila na stranu kolaboracije, anti-anti fašizma i istorijskog revizionizma.\nDa li je preimenovanje Zrenjanina u Petrovgrad, baš kao i plan za postavljanje spomenika Kralju Petru na Trg Republike u Novom Sadu ili najava otvaranja tzv. „Muzeja prisajedinjenja“ deo šire agende SNS-a u Vojvodini, ili lokalni zrenjaninski političari koriste jubilej stogodišnjice priključenja Vojvodine Srbiji da bi ostvarili svoje političke ciljeve – ostaje da se vidi. Činjenica da se u gradu razorene privrede, masovne nezaposlenosti, u gradu bez pijaće vode i perspektive za mlade ljude razmatra pitanje promene imena grada govori o nezainteresovanosti vladajuće političke kaste za dobrobit onih koje bi trebalo da predstavljaju.\nKoalicija bahatih političara, krupnog kapitala i ekstremne desnice deluje zlokobno i opasno podseća na ono što se pre 75 godina dešavalo u Zrenjaninu, Banatu, Vojvodini i Jugoslaviji. Odgovor bi stoga morao da bude zajednička borba za očuvanje onoga što je predstavljao sâm Žarko Zrenjanin, a to je neumoljiva i uporna borba protiv svih politika i organizacija koje su se obrušile na tekovine antifašizma, te borba za pravednije i solidarnije društvo. Zrenjaninci imaju istorijsko iskustvo te borbe i imaju šansu da na referendumu jednom zauvek pokažu da je Zrenjanin bio, jeste i da će ostati antifašistički grad.\nOlga Zirojević: (Veliki) Bečkerek – Petrovgrad – Zrenjanin\nAutonomija info – Zrenjanin nije Petrovgrad\nDanas, Todor Kuljić – Kapital menja kolektivno sećanje\nAuthor: Zoran Petakov


Pašalić u svojstvu posmatrača nadgledao izbore u Rusiji - Politički.rs\nRepublički ombudsman Zoran Pašalić prisustvovao je u svojstvu posmatrača sprovođenju izbornog procesa u Ruskoj Federaciji za predstavnike državne Dume, regionalnih i lokalnih parlamenata, koji je trajao od 17. do 19. septembra, saopšteno je danas iz kancelarije zaštitnika građana.\nU saopštenju se navodi da je Pašalić “u svojstvu posmatrača” u Moskvi nadgledao uslove za održavanje izbora, na poziv visoke poverenice za ljudska prava Rusije.\nDo poziva je došlo u okviru sporazuma o bilateralnoj saradnji koji su dve institucije potpisale u novembru 2018. godine, kojim je omogućeno “lakše i brže rešavanje problema” gradjana Srbije u Rusiji, kao i problema građana i Rusije u Srbiji, “kao i svaka vrsta pomoći i saradnje”.\n“Tokom tri dana trajanja izbora, Pašalić je obišao veliki broj biračkih mesta i nadgledao uslove tokom samog glasanja, sa posebnim naglaskom na uslove iz domena nadležnosti ombudsmana: dostupnost biračkih mesta, glasanje osoba sa invaliditetom i lica lišenih slobode, kao i glasanje lica koja su veoma udaljena od biračkih mesta”, navodi se u saopštenju.\nTagged: IZBORI, OMBUDSMAN, RUSIJA, ZAŠTITNIK GRAĐANA, ZORAN PAŠALIĆ