ZBOG OVE ANALIZE SRPSKOG NOVINARA DODIKU NIJE DOBRO: "Ako velike sile odluče da BiH uvuku u NATO, RS se ništa neće pitati"!\nZBOG OVE ANALIZE SRPSKOG NOVINARA DODIKU NIJE DOBRO: “Ako velike sile odluče da BiH uvuku u NATO, RS se ništa neće pitati”!\nNe odustaje se od pokušaja da se Bosna i Hercegovina uvuče u NATO, što pokazuje i ponovljena podrška turskog predsjednika Recepa Tayyipa Erdoğana evroatlantskim integracijama BiH, izrečena na nedavnom samitu Procesa saradnje u Jugoistočnoj Evropi, kazao je Ratko Dmitrović, direktora TV RAS, gostujući u Sputnjikovoj emisiji “Od četvrtka do četvrtka”.\nPrema mišljenju Ratka Dmitrovića, direktora TV RAS, Republika Srpska tu ne može mnogo da uradi.\n-Ako zaista odluče da BiH uključe u NATO, kaže Dmitrović, oni će to uraditi, kao što su uradili s Makedonijom. Tu se narod neće pitati, niti će se stav RS uvažiti kao nešto presudno. Nakon Makedonije – sve je moguće.\n– Mislim da će BiH relativno brzo doći u situaciju da bude pred vratima NATO – ocjenjuje Dmitrović u emisiji “Od četvrtka do četvrtka”. On sumnja da bi u tom slučaju Republika Srpska izašla iz BiH, jer, kako kaže, zbog spleta antagonizovanih interesa, rasparčavanje te zemlje bi prouzrokovalo mnogo veće potrese i teško da bi prošlo bez velikih sukoba.\nKomentirajući mogućnost da se dalje evrointegracije Srbije uslove priznanjem genocida u Srebrenici, Dmitrović konstatira da to samo pokazuje da Srbija treba da se oslobodi iluzije da će ikada ući u Evropsku uniju.\nKako ističe, ne bi ga iznenadili ni neki drugi zahtjevi, pored činjenice da su specijalno za Srbiju uveli Poglavlje 35, koje nisu imale druge zemlje-kandidati, a koje se odnosi na Kosovo i Metohiju. Sarkastično primećuje da će im možda pasti na pamet da “ispostave i zahtjev da srpski patrijarh pređe u katoličanstvo ili islam”.\nEU je, smatra on, u najmanju ruku pred prekompozicijom, u kojoj će vjerovatno biti podijeljena na dva, a možda čak i tri kruga.\n– U najužem krugu će biti nekoliko država, na čelu sa Njemačkom i Francuskom, i ostaće samo ono što je nešto na početku bilo – nekakva ekonomska zajednica. A ako EU funkcioniše na ovaj način po principu Sovjetskog Saveza, mislim da je to kraj – kaže on.\nU osvrtu na poruke koje su se čule sa sarajevskog samita Procesa saradnje u Jugoistočnoj Evropi, uključujući i provokacije koje je na skupu uputio predsednik Albanije Iljir Meta, Dmitrović navodi da ga čudi ponašanje Srbije prema Albaniji.\n– Mi nikada nismo prekinuli diplomatske odnose s Albanijom, ni onda kad je naoružavala Albance na Kosovu, a prevezeno je oko 250.000 dugih cijevi, lakih topova i mitraljeza. Mi s njima nismo prekinuli diplomatske odnose. Nismo to uradili ni nakon izjava Edija Rame o ujedinjenju s Kosovom, nije bilo ni upozorenja ni povlačenja ambasadora. Pritom, mi ne otvaramo pitanje položaja Srba u Albaniji – kaže sagovornik Sputnjika.\nOn dodaje da je prilikom nedavne posjete Albaniji od jednog od prvaka srpske zajednice u toj zemlji Pavla Bulatovića čuo podatak da samo u Skadru i okolini živi između 20.000 i 25.000 Srba.\n– Nikada nismo Albancima postavili ni pitanje zašto, pošto su nedavno opet dozvolili srpska prezimena, neko ko se prezivao Stojanović i sada hoće da se ponovo tako preziva, mora da plati za to 2.500-3.000 eura. Taj odnos Srbije prema Albaniji mi je neobjašnjiv – navodi Dmitrović.


Vatromet u Smederevu, varnice u Briselu – Semendria\n20. april 2016. PRIVREDA – Izvor: Politika – Britanski premijer Dejvid Kameron je, uoči potpisivanja ugovora o privatizaciji „Železare Smederevo”, pozvao rukovodstvo „Hestila” da preuzme najveću englesku čeličanu „Tata stil”. Kinezi su, kako saznajemo, odbili ponudu britanskog premijera da, nakon povlačenja Indijaca, preuzmu englesku kompaniju.\n„Ne znam da li ovo smem da kažem, ali jedan veliki evropski lider tražio je od ’Hestila’ da preuzme njihovu čeličanu koja je u problemima”, rekao je premijer Aleksandar Vučić na potpisivanju ugovora o privatizaciji železare. Dodao je da su Kinezi tu ponudu odbili rekavši da imaju poverenja u Srbiju.\nMožda i zbog toga što su Kinezi u poslednji čas odgovorili negativno na ponudu koja je stigla iz Londona, ministar privrede Željko Sertić je, nakon potpisivanja ugovora, taj dokument podigao uvis i poljubio ga. I dok je iznad Smedereva sevao vatromet, na relaciji Beograd – Brisel sevnule su varnice.\nIako Evropska unija nema načina da spreči potpisivanje komercijalnog ugovora između dve kompanije, koje pri tom, i ne dolaze iz EU, o prodoru Kineza na Stari kontinent minulih dana se u Briselu ozbiljno razgovaralo.\nLideri zemalja članica EU sastali su se pre dva dana u Briselu da bi pritisli Kinu da smanji proizvodnju čelika. Kako saznajemo, delegacija iz Srbije nije prisustvovala ovom sastanku, iako su bili pozvani predstavnici mnogih zemalja sveta.\n« Kako se prekalio čelik\nŠabić: Veoma važno da se ugovor o železari objavi »


Frankfurter algemajne cajtung: Zašto Srbija tako uspešno vakciniše | Restart Magazin\nFrankfurter algemajne cajtung: Zašto Srbija tako uspešno vakciniše\nU Evropi, posle Velike Britanije, niko nije vakcinisao koliko Srbija – zahvaljujući pomoći Pekinga i Moskve, piše “Frankfurter algemajne cajtung”. Dodaje i da kritičari optužuju Evropsku uniju za neuspeh na Balkanu.\nFrankfurter algemajne cajtung (FAZ)podseća da je Evropa bila zaprepašćena kada je u martu prošle godine predsednik Srbije Aleksandar Vučić poljubio kinesku zastavu na beogradskom aerodromu nakon isporuke zaštitnih maski i druge robe koja je u to vreme bila deficitarna.\n“Reakcija je bila slična i kada su se ubrzo nakon toga svuda u centru Beograda pojavili ogromni plakati na kojima se pored slogana ‘Hvala, brate Si‘ video portret kineskog predsednika. Ovih dana, međutim, mogu se čuti čak i mnogi tvrdoglavi protivnici srpskog predsednika da su se njegovi napori da uspostavi dobre odnose sa Pekingom isplatili, jer na evropskom kontinentu nijedna država ne vakciniše svoje stanovništvo brže od Srbije”, napominje FAZ.\n“Ministar zdravlja Srbije Zlatibor Lončar objašnjava dosadašnji uspeh u intervjuu za FAZ, između ostalog, i činjenicom da je njegova zemlja, za razliku od zapadnih, pokušala da dobije vakcine od svih dobavljača”, navodi list dodajući da su u Srbiji dostupne vakcine “Fajzera”, kineskog “Sinofarma” i ruski “sputnjik”.\n“Za razliku od mnogih drugih zemalja, građani Srbije mogu da biraju koju vakcinu žele. Čim je naš nacionalni kontrolni organ odobrio vakcinu kao sigurnu i efikasnu nakon testiranja, ona će biti dostupna svima”, citirao je list izjavu Lončara o politici nabavke u Srbiji. Frankfurter algemajne cajtung: Zašto Srbija tako uspešno vakciniše\nPrema tome, navode, 40 odsto onih koji su spremni da se vakcinišu odlučilo se za “sputnjik”, a 28 odsto za “Fajzer”. Trećina je izjavila da nemaju preferencije.\n“Glavni razlog za trenutnu vodeću poziciju Srbije u trci vakcinacije je Kina, koja je do sada isporučila milion doza ‘Sinofarma’ – što je znatna količina za balkansku zemlju od sedam miliona ljudi. Kada je sredinom meseca stigao prvi kontingent, Vučić i kineska ambasadorka u Beogradu dočekali su isporuku na aerodromu. ‘Ponosni smo na naše dobre odnose sa Kinom‘, rekao je predsednik nakon ceremonije”, podseća Frankfurter algemajne cajtung.\n“Nisu samo u Severnoj Makedoniji izrečene kritike na račun njihove vlade, koja se suviše pouzdano oslanjala na snabdevanje vakcinama preko međunarodne inicijative “Kovaks”. Ovaj program, koji nadgleda Svetska zdravstvena organizacija i uglavnom se finansira sredstvima EU, ima za cilj da ekonomski slabim zemljama obezbedi pristup vakcinama bez obzira na njihova finansijska sredstva. Na ovaj način izbegava se ‘vakcinalni nacionalizam’ i nadmetanja koja podstiču cene”, navodi list.\nAli, umesto da se oslanjamo samo na “Kovaks”, trebalo je da se odlučimo za bilateralne pregovore poput Srbije, kažu neki kritičari u regionu. U Severnoj Makedoniji sada se nadaju da će moći da počnu da vakcinišu negde u februaru. Mnogo bi se dobilo kad bi se bar bolničko osoblje moglo vakcinisati, kaže se. U Srbiji je počelo pre mesec dana, piše FAZ.\n“Ovo takođe čini geostratešku komponentu najnovijih dešavanja jasnom, uz moto: Kina kao spasitelj, EU kao neuspeh u vanrednim situacijama. Aleksandar Vučić je nedavno uporedio situaciju na Balkanu sa siromašnijim putnicima na Titaniku: Putnici prve klase obezbedili su mesto u čamcima za spasavanje, ‘i mi koji nismo bogati, koji smo mali, poput zemalja Zapadnog Balkana, idemo pod Titanik'”, podseća FAZ na izjavu predsednika Srbije.\nAko bi to postao regionalni narativ krize, list navodi da bi šteta za EU bila velika.\n“S obzirom na takve opasnosti, ministri spoljnih poslova 13 država članica izdali su zajedničko pismo početkom januara u kojem pozivaju vlade da podele sopstvene zalihe sa svojim susedima na Balkanu. Jer EU neće biti sigurna ako to nisu države u njenoj neposrednoj blizini. Pored susednih zemalja poput Bugarske, Hrvatske, Mađarske i Rumunije, među potpisnicima su bile i Danska, Finska i Švedska. Nemačke nije bilo”, zaključuje Frankfurter algemajne cajtung.\n← Dženifer Aniston objavila fotografiju Ane Brnabić\nYouTube uvodi dugo čekanu opciju →


Još uvek neizvesna sudbina "Mitrosa" - Ozon Media\nSremska Mitrovica – Ponuda za kupovinu industrijske klanice i fabrike konzervi “Mitros” iz Sremske Mitrovice je predata, ali da li će biti prihvaćena još uvek nije poznato.\nJavno čitanje ponuda za kupovinu “Mitrosa” održano je pre tačno nedelju dana, međutim odluka o prodaji još nije doneta. Jedinu ponudu za kupovinu ovog preduzeća uputila je austrijska kompanija „Gierlinger holding“.\nKako ponuda “Gierlinger holding-a“ iznosi 800 hiljada eura, što je manje od 50 odsto procenjene vrednosi ovog mitrovačkog preduzeća odluku o prodaji treba da donese Odbor poverilaca koji ima zakonski rok od 30 dana da donese najbolju odluku kako za “Mitros” tako i za poverioce.\nU jednom od prethodnih razgovorima sa gradonačelnikom Sremske Mitrovice Johan Gerlinger vlasnik “Gierlinger holding-a“ nagoveštavao je da ukoliko njihova ponuda bude prihvaćena, već 24, 25. decembra bi imali ugovor i početkom naredne godine bi se već krenulo u proizvodnju, ali po svemu sudeći još uvek neće doći do realizacije ovih planova.\nPredstavnici “Gierlinger holding” su uprkos tome što još uvek nije poznato da li će njihova ponuda biti prihvaćena već 19. janura održali sastanak sa tridesetak najvećih stočara s područja Sremske Mitrovice i okoline na kome se govorio o nameri da sa stočarima sklope ugovori o isporuci tovljenika klanici, kao i o modernizaciji “Mitrosa”, ukoliko “Gierlinger holding” postane vlasnik „Mitrosa“.\nIdeja “Gierlinger holding-a” je da kompanija zaposli 300 radnika i da nedeljno preradi oko 1.000 svinja.


Dijamant Dobro jutro light margarin 250g kutija cena akcija Srbija\nDijamant Dobro jutro light margarin 250g kutija cene\nTrenutno nemamo slike za Dijamant Dobro jutro light margarin 250g kutija\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Dijamant Dobro jutro light margarin 250g kutija po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Dijamant Dobro jutro light margarin 250g kutija na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Margarin cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Dijamant Margarin, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Dijamant Dobro jutro light margarin 250g kutija sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Dijamant Dobro jutro light margarin 250g kutija. Pre kupovine, podatke za Dijamant Dobro jutro light margarin 250g kutija proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


"Viminacijum - mitovi stari i novi" - Kultura - Dnevni list Danas\nPočetna » Kultura » „Viminacijum – mitovi stari i novi“\nPožarevac priprema novi pozorišni festival na prostoru antičkog lokaliteta\n„Viminacijum – mitovi stari i novi“\nPored postojećih pozorišnih festivala, Požarevac priprema još jedan, sasvim originalan, pod nazivom „Viminacijum – mitovi stari i novi“ koji će se održavati na prostoru poznatog antičkog lokaliteta Viminacijum.\n0Piše: Z. V. 29. jula 2018. 09.00 Izmenjeno: 09.00\nČinjenica da je Grad Požarevac vlasnik autorskih prava vezanih za ovu kulturnu manifestacija, a inicijator gradonačelnik Bane Spasović, svedoči o težnji da se, pored ostalog, istraže raznovrsne i suptilne umetničke veze između nekadašnje metropole rimske provincije Gornje Mezije i današnjeg administrativnog i kulturnog središta Braničevskog okruga.\nCentar za kulturu Požarevac je već raspisao konkurs za idejna rešenja logotipa festivala i glavne glumačke nagrade „Zlatna fibula“. Rok za dostavljanje idejnih rešenja je 10. avgust 2018. godine. Festival je pozivnog i takmičarskog karaktera, a predviđeno je da se na njemu nadmeću profesionalna pozorišta iz Srbije, Podunavlja i šireg okruženja.\nDizajn zaštitnog znaka festivala bi trebalo da bude univerzalno upotrebljiv, jer će biti predstavljan na svim poznatim sredstvima grafičkog izražavanja, a sam izgled znaka trebalo bi da bude reprezent svih relevantnih odrednica vezanih za festival, od teme i smisla, preko poruke i simbolike, do mesta na kome će se festival održavati. Što se tiče vizuelnog oblika glavne glumačke nagrade, ona treba da bude umetničko-istorijska reminiscencija na vremena nastanka pozorišta i na ono mitološko u njemu, zatim na mesto na kom se festival održava, kao i to da simbolički povezuje kulture iz našeg okruženja.\nUpravni odbor ustanove Centar za Kulturu Požarevac donosi odluku o odabiru idejnih rešenja, na osnovu predloga konkursne komisije. Rok za objavu rezultata je 15. avgust 2018. godine. Nagrada za dizajniranje logotipa i glavne nagrade, „Zlatne fibule“ jeste 500 evra u dinarskoj protivvrednosti na dan isplate.\nPredstave za festival bira selektor, po svom estetičkom kriterijumu i shvatanju tematike koja leži u osnovi programskog opredeljenja, a samog selektora imenuje Umetničko veće na predlog predsednika ili nekog od članova Veća.\nKriterijumi pri izboru predstava\nKriterijum pri izboru predstava zasnovan je na sadržaju koji se bavi mitom, mitskim događajima kao i mitskim ili istorijskim ličnostima nastalim u doba antičke i starorimske književnosti, pa i kasnijih epoha. Za festival se mogu kandidovati i predstave u čijoj osnovi se nalaze mitske ili istorijske ličnosti ili događaju iznikli kao inspiracija za tumačenje savremenih pojava i ličnosti iz sveta kulture, nauke, politike, književnosti i umetnosti, a koje u sebi pokazuju ili ističu mitološki entitet ili uticaj.


Pomoćnik direktora Vladine Kancelarije za održivi razvoj u poseti Agenciji za razvoj\nU ponedeljak, 17. maja, na dan opštine Knjaževac, posle svečane Sednice, Agenciju za razvoj opštine Knjaževac posetio je Edib Kajević, pomoćnik direktora Vladine Kancelarije za održivi razvoj nedovoljno razvijenih područja.\nNa ovogodišnjem Konkursu za izradu projektne dokumentacije Agencija za razvoj opštine je konkurisala projektom izrade Strategije ruralnog razvoja opštine Knjaževac. Kancelarija za održivi razvoj nedovoljno razvijenih područja je u potpunosti podržala ovaj projekat. Agencija za razvoj opštine, iako funkcioniše manje od pola godine, uspostavila je izuzetnu saradnju sa Kancelarijom za održivi razvoj nedovoljno razvijenih područja.\nNa sastanku u prostorijama Agencije za razvoj opštine dogovorene su formalnosti oko potpisivanja ugovora, ali i o mogućnostima dalje još uspešnije saradnje.\nKancelarija za održivi razvoj nedovoljno razvijenih područja je na upravo završenom konkursu, pored projekta izrade Strategije ruralnog razvoja opštine Knjaževac, podržala još dva razvojna projekta opštine Knjaževac, čime je potvrđena spremnost opštine Knjaževac da kvalitetnim projektima privuče dodatna sredstva u svoj budžet, kao i kvalitetna saradnja sa Kancelarijom za održivi razvoj nedovoljno razvijenih područja.


Crnogorska avio kompanija Montenegro Airlines u prva četiri mjeseca ove godine prevezla je 119.713 putnika, ili 8.020 putnika više nego u istom periodu prošle godine.\nTo, kako je saopšteno iz nacionalne aviokompanije, predstavlja porast od 7,18 odsto u poređenju sa istim periodom 2014. godine.\n“Najveći porast broja prevezenih putnika evidentiran je u čarter saobraćaju i to 54,3 odsto. U code-share saobraćaju bilo je 8,16 odsto više putnika, dok je u redovnom saobraćaju zabilježen porast od 4,48 odsto.\nMontenegro Airlines je ohrabren postignutim rezultatima i ovo predstavlja odličan početak 2015. godine”, saopšteno je iz MA. Uspješnom rezultatu u ovom periodu doprinijeli su, kako navode, čarter letovi gdje je od ugovorenih 70 već realizovano 20 letova.\n“Svakako od koristi je bilo i otvaranje novih redovnih linija ka Lionu i Sankt Peterburgu , kao i stara nova linija prema Dizeldorfu. Ovi rezultati će biti još bolji, budući da od kraja juna crnogorski nacionalni avio-prevoznik otvara novu čarter liniju za Baku, a u periodu jul-avgust jednom sedmično će obavljati i čarter letove za Jerevan”, istakli su iz MA.\nOznake Avio kompanija Montenegro Airlines poslovanje


Fantastična Biljana Relić\n09/07/2018 Elvira Spajić kajak, Biljana Relić\nIzuzetan rezultat ostvarila je naša sugrađanka Biljana Relić na Evropskom prvenstvu za juniore i mlađe seniore, koje je od 28. juna do 1. jula održano u italijanskom gradu Auronzu, gde je uspela da osvoji zlatnu medalju u K-1 na 200 metara i srebrno odličje u K-2 na 500 metara u paru sa Marijom Dostanić.\nBiljana Relić, koja trenutno nastupa za Kajak klub Pančevo, je u konkurenciji mlađih seniorki potvrdila najvišu svetsku klasu i opravdala očekivanja našeg stručnog štaba kada je u pitanju nastup na ovom takmičenju.\nNa najviši stepenik pobedničkog postolja ona se zasluženo popela posle sjajne trke i skoro pola sekunde prednosti u odnosu na drugoplasiranu Mađaricu Adrien Oros, dok se Poljakinja Dominika Vlodarčik okitila bronzanim odličjem.\n– Sjajan je osećaj, napravila sam korak više u odnosu na prošlu godinu i takmičenje u Beogradu kada sam bila druga u Evropi u ovoj disciplini. Imala sam najbolje vreme iz kvalifikacija ali nisam smela da se unapred radujem jer je konkurencija odlična, uglavnom su to starije devojke od mene. Kako je trka tekla znala sam da sam u konkurenciji za medalju ali nisam bila sigurna da će biti zlato. Trka mi je baš prijala uprkos izuzetno teškim uslovima pre svega zbog jakog vetra, rekla je Relićeva za zvanični sajt Kajakaškog saveza Srbije nakon finalne trke.\nPored zlatne medalje u jednosedu Relićeva je osvojila i srebno odličje u paru sa Marijom Dostanić u trci dvoseda na 500 metara. Zlato je pripalo posadi koju su činile Justina Iskrička i Paulina Pašek iz Poljske, dok su se bronzanom medaljom okitili Dankinje Line Langelund i Bolet Nvang.\nReprezentacija Srbije je ukupno osvojila tri odličja pošto se srebrom okitio i junior Bojan Zdjelar u K-1 na 500 metara.\nSve u svemu i ovo takmičenje je potvrdilo da će Biljana Relić ubrzo zauzeti svoje mesto u samom vrhu svetskog kajaka i da je samo pitanje vremena kada ćemo se radovati njeni uspesima sa najvećih svetskih takmičenja.\n← Isključenje struje za …\nČetiri zlatne medalje za Bečejce →


Promo cena kompleta za „Nišville 2020“ do kraja maja - Far\nInternacionalni niški jazz festival „Nišville 2020“ održaće se u punom formatu od 7. do 16. avgusta 2020., a glavni festivalski program 13., 14., 15., i 16. avgusta 2020. godine na niškoj Tvrđavi.\nDo nedelje, 31. maja, aktuelna je pretprodaja kompleta ulaznica za parter po promo ceni od 2.500 dinara. Od ponedeljka, 1. juna 2020., cena kompleta za četiri festivalske večeri iznosiće 3.000 dinara.\nPrema poslednjim statističkim parametrima, na prethodnih 25 izdanja Nišvila od 1995. do 2019. godine, nastupilo je više od 2.000 bendova i preko 20.000 izvođača, a glavne i prateće programe festivala videlo je blizu 3.000.000 posetilaca.\nFoto: Nišville / Miloš Miladinović\nPočinje prodaja ulaznica po promo ceni za Nišville 2020. Super trio „Stone Raiders“ na Nišvillu Džez letovanje na Nišvilu za 99 evra: Povoljnija cena kompleta za parter do nedelje, 7. jula! “Striporama fest” od 8. do 11. avgusta na Nišvil jazz festivalu\nJazzjazz festivalKomplet ulaznicaNišNiška tvrđavaNisvilleNišville 2020ulaznice


10. oktobar 2019. Predsednice Narodne skupštine Maja Gojković i Interparlamentarne unije Gabrijela Kuevas Baron\nGojković sa predsednikom Interparlamentarne unije Gabrijelom K. Baron\nPredsednica Narodne skupštine Republike Srbije Maja Gojković sastala se danas sa predsednicom Interparlamentarne unije Gabrijelom Kuevas Baron, koja je danas stigla u Beograd uoči održavanja 141. zasedanja Interparlamentarne unije, čiji je domaćin Skupština Srbije od 13. do 17. oktobra.\nGojković je istakla da je Srbija ponosna što ima mogućnost da ugosti parlamentarne delegacije iz 150 zemalja čitavog sveta, među kojima i 80 predsednika i 60 potpredsednika parlamenta, što je jedan od rekorda IPU. Gojković je naglasila da veliki broj predsednika parlamenata i učesnika dobar pokazatelj, da će ovo biti značajan politički događaj.\nPredsednica Skupštine Srbije je ukazala da se zasedanje u Beogradu održava u godini obeležavanja važnog jubileja 130 godina postojanja IPU, i istakla da se zasedanje IPU održava u jednoj evropskoj zemlji, izuzev Ženeve, nakon 20 godina.\nGojković je istakla značaj beogradskog zasedanja u kontekstu debate po pitanju aktuelnih izazova u svetu i važnosti teme ovog 141. zasedanja - jačanje međunarodnog prava: uloga i mehanizmi parlamenata i doprinos regionalne saradnje.\nGojković i Kuevas Baron su istakle značaj dijaloga među parlamentarcima i ukazale na važnost brojnih foruma koji će biti održani u okviru zasedanja, kao što su forumi žena parlamentaraca, kao i mladih parlamentaraca, potom obeležavanje 30 godina usvajanja Konvencije UN o pravima deteta.\nGojković i Kuevas Baron su ukazale da je 141. Zasedanje IPU značajno za građane svih zemalja imajući u vidu teme zaštite prava dece, unapređenja zdravstvene zaštite, pitanja zaposlenosti, klimatskih promena, rodne ravnopravnosti, kao i mladih, a Gojković je ukazala da su na 141. zasedanju uključeni i mladi kroz volontiranje kako bi se upoznali sa radom Interparlamentanre unije.\nČetvrtak, 10. oktobar 2019. | susret predsednice Narodne skupštine sa predsednicom Interparlamentarne unije 10.10.2019.


Gde i kada se pojavio prvi papirni novac? Evropa papirne novčanice koristi skoro 400 godina, SRBIJA oko 200 – WBB\nPočetna/Istraživanja/Gde i kada se pojavio prvi papirni novac? Evropa papirne novčanice koristi skoro 400 godina, SRBIJA oko 200\nGde i kada se pojavio prvi papirni novac? Evropa papirne novčanice koristi skoro 400 godina, SRBIJA oko 200\n19 2 minuta čitanja\nFoto: Wikipedia, Shutterstock/ RAS Srbija\nSvi znamo da je novac osnovno platežno sredstvo, da ga ima u papirnom i metalnom obliku, a u poslednje vreme sve više u elektronskom. Pre pojave papirnog novca prvo se koristio metalni novac. Istorijski podaci kažu da su se prve papirne novčanice pojavile u Kini u 7. veku, u Evropi se papirne novčanice koriste skoro 400 godina, a u Srbiji od 1884. godine.\nPrvi put u Evropi, banka u Stokholomu je izdala papirnu novčanicu 16. jula 1661. godine. Švedski papirni novac je poslužio kao primer za štampanje ovakve vrste novca i u ostalom delu Evrope. Ovo je bio veliki uspeh u to vreme jer je olakšano plaćanje, s obzirom na to da više nije bilo potrebe za nošenjem velikih torbi sa zlatom i srebrom, a na ovaj način su smanjene i krađe. Međitim, sam početak razvijanja ovakvog oblika monaterne politike naišao je najpre na negodovanja, jer su trgovci u to vreme smatrali da njihovo izdavanje predviđa pad monetarnog sistema države.\nSuočeni sa brojnim prigovorima, da bi izbegli kritike, švedske vlasti su izdale novčanice sa najmanje 16 sertifikovanih odobrenja od istaknutih i pouzdanih zvaničnika koje su ih svojeručno potpisali. Nakon ovoga, u nadolazećim mesecima mnoge Evropske vlade i trgovci su ovaj model videli kao siguran, pa su se odlučivali da i sami krenu da štampaju papirni novac.\nPrvi papirni novac u Srbiji\nZa razliku od Švedske, u Srbiji je je papirna novčanica štampana više od 200 godine kasnije, odnosno 1884. godine, a nju je izdala Privilegovana narodna banka Kraljevine Srbije.\nPrivilegovane narodna banke Kraljevine Srbije, je 2. jula 1884. izdala novčanicu od 100 dinara, plativu u zlatu, izrađenu po klišeu za rezervnu novčanicu od 100 franaka Narodne banke Belgije.\nPojava papirnog novca u Srbiji bila je praćena nepoverenjem stanovništva, pa su ovu prvu srpsku novčanicu na šalterima banaka menjali za zlato. Tek nešto kasnije, sa izdavanjem novčanice od 10 dinara 1885. godine, plative u srebru, stanovništvo je počelo da veruje u papir kao novac, pa se štamaju i novčanice drugih vrednosti, a plaćanje na na ovaj način postaje praksa.\nPomoć u poslovanju, Privilegovanoj narodnoj banci Kraljevine Srbije pružila je belgijska Narodna banka. Zbog toga su prve novčanice od 50 i 100 dinara u to doba nazivane “belgijanke”.\nPrvi tragovi papirnog novca u Kini\nPrvi tragovi pojave papirnog novca i istoriji vežu se za Kinu, tačnije za vreme vladavine dinastije Tang u 7. veku. Međutim, kao službena valuta se koriste tek od početka 11. veka.\nTada se pojavio prvi oblik menice pod imenom Jiaozi, koju numizmatičari smatraju prvim papirnim novcem u istoriji. Kako bi se suprotstavili falsifikovanju, jiaozi su otiskivani višestrukim pečatima novčanica.\nDanas se u svetu koristi više od 170 različitih valuta, a samo 8 odsto od ukupnog novca na svetu predstavlja fizički novac, ostatak je u elektronskoj formi.\nPre pojave prvih oblika novca, ljudi su plaćanje izvršavali u naturi, te se tokom istorije moglo platiti sapunom, kakaoom, dlačicama iz slonovog repa, žitaricama, životinjskom kožom, perjem, čajem i drugim proizvodima.\nnajnovijevijesti naslovnevijesti novac papirni novac zanimljivosti\nBiH spora na putu do slobode kretanja\nBezos uspješno obavio let u svemir: "Ovo mi je najsretniji dan"\nIstraživanje pokazalo da vjeverice dijele nekoliko osobina ličnosti s ljudima\nVeliko ISTRAŽIVANJE “Deloitta”: Kriptovalute će kroz 5-10 godina ZAMIJENITI NOVAC – anketirano 1.280 finansijskih menadžera\nFRANCUSKI IZVOZ VINA I ALKOHOLNIH PIĆA PREMAŠIO PRETPANDEMIJSKI NIVO


BEOGRAD – Predstavnici AD Elektromreža Srbije (EMS) uručili su danas 10 stipendija u iznosu od 120.000 dinara studentima elektroenergetske struke fakulteta Univerziteta u Beogradu, Novom Sadu i Nišu.\nUgovore o stipendiranju studenata uručila je direktorka EMS-a Jelena Matejić koja je istakla da je ovo četvrta godina zaredom kako ta kompanija dodeljuje stipendije studentima, a u cilju, kako kaže, unapređenja visokoškolskog obrazovanja u Srbiji i pružanja finansijske i karijerne podrške uspešnim i talentovanim studentima.\n„Ovi mladi su budućnost naše zemlje i kompanije, oni su naša nada, a nadam se da smo i mi njihova“, rekla je Matejić na dodeli stipendija.\nKaže da se stipendiranje odnosi na materijalnu podršku u iznosu od 120.000 dinara za destomesečni rad i praksu koju će imati u EMS-u, a koja će im, ističe, omogućiti dualni sistem obrazovanja.\n„Tokom prakse, studenti će imati prilike da pitaju i dobiju odgovore, da budu posavetovani od najboljih stručnjaka u zemlji i vrlo cenjenih, kako kod nas, tako i u inostranstvu, koji su ostvareni i koji imaju puno iskustva“, ukazala je Matejić.\nŽelimo da ovi stipendisti postanu naše kolege, poručuje Matejić, i izrazila nadu da će ove stipendije biti šansa da mladi ostanu u zemlji.\n„Meni će biti drago i istrajaću u tome da ova praksa postane simbol EMS-a“, podvukla je Matejić.\nDekan Elektrotehničkog fakulteta Milo Tomašević povodom četvorogodišnje EMS-ove dodele stipendije studentima kaže da „dobre prakse ne treba menjati“.\n„Ova praksa je dobar način da se studenti podrže, jer će dobiti finansijska sredstva koja će im olakšati školovanje, i ne samo to, imaće i koristi što će moći na realnim problemima u jednoj od vrhunskih kompanija da nauče kako da pronađu rešenja“, istakao je Tomašević.\nKaže da je ovo i odlična praksa da se pripreme za praktičan život koji ih čeka u bliskoj budućnosti i da će na taj način maksimalno iskoristiti svoje potencijale, a EMS će s druge strane, naglašava, dobiti kvalitetan kadar koji će ima pomoći da unaprede rad u kompanji.\nStudentkinja Fakulteta tehničkih nauka u Novom Sadu Ivana Radivojkov, koja već drugu godinu zarednom dobija EMS-ovu stipendiju, navodi da joj je praksa u EMS-u značila da ono što je naučila na fakultetu primeni u praksi.\n„Vrlo sam zadovoljna kako se praksa odvijala. Imala sam izuzetnog mentora i ne samo mentora, nego celokupnu ekipu koja je bila prijatna, stručna i na raspolaganju za sva moja pitanja“, rekla je Radivojkov.\nKaže da joj je ta praksa bila podsticaj da se prijavi i ove godine, jer smatra da postoji još dosta stvari koje bi mogla da nauči od ljudi u EMS-u i u kompaniji koja traje već decenijama.\n„To je pravo mesto za mladu osobu koja tek treba da napreduje i stiče iskustva“, podvukla je Radivojkov.\nPravo učešća na konkursu imali su redovni studenti smerova elektroenergetike, informacionih sistema i tehnologije, informatike, informacionih tehnologija i softverskog inženjerstva, čiji je prosek najmanje 8,50.\nEMS je u septembru, takođe po četvrti put, dodelio i 10 stipendija učenicima iz četiri srednje elektrotehničke škole iz više gradova u Srbiji.


Niški radikali "okupirali" Opštinski sud\nGužva zbog potpisa\nNIŠ - Na ivici incidenata bila je poslednjih dana gužva koju su pred šalterima pisarnice Opštinskog suda u Nišu stvarali radikali koji su odlučili da neposredno u sudskim prostorijama prikupljaju neophodne potpise građana za prijavljivanje liste kandidata za predstojeće vanredne parlamentarne izbore.\n- Za gužvu je kriva predsednica suda Ljiljana Mišević, jer je strankama G17 plus i DS odobrila posebnog pisara koji overava potpise građana na ulici, a za moguće incidente mogu biti krivi samo članovi obezbeđenja suda koji se ponašaju arogantno prema nama i našim pristalicama, kaže visoki funkcioner i dosadašnji republički poslanik SRS iz Niša Dragoljub Stamenković.\nOn dodaje da su od suda tražili pisara koji bi overavao potpise u prostorijama stranke, ali da ga još nisu dobili i da su ostali bez razumnog obrazloženja.\nPredsednik Opštinskog suda u Nišu Ljiljana Mišević objasnila je da taj sud nikoga ne favorizuje, da su G 17 plus i DS ranije dobile pisara jer su ga ranije i tražile, ali i da sud nema dovoljno radnika koji bi se mogli "dodeljivati" strankama dok ne prikupe potreban broj potpisa.\n- Tretman suda prema svim strankama apsolutno je jednak. Radikali namerno režiraju gužvu u sudu osvajajući i na taj način prostore u medijima - dodala je Miševićeva.\nDivlja parkirališta ruže izgled Kladova\nPribojski prevoznik obeležio 54 godine rada\nPotpisani ugovori o gasifikaciji Loznice\nNiš: GSS na izbore bez demokrata\nNovi Sad: Grad doneo odluku o izgradnji 200 stanova\nMajdanpek: Vučja gozba\nKruševac: Dva dana Vino od gamea besplatno\nZdravstveni bilten Novosađana: Još nema gripa\nKruševac: Članovi G 17 optužuju za neuspeh svojih akcija\nInđija: Protestom do građevinske dozvole


Da li će pandemija COVID-19 inicirati konsolidaciju nacionalne sigurnosti BiH? - International Burch University\nStrengthening the cooperation with EU partners – “Energy Saving Technologies”\nDa li će pandemija COVID-19 inicirati konsolidaciju nacionalne sigurnosti BiH?\nfog police seaside 38442\nDepartment of International Relations and European Studies, Prof. Dr. Alija Kožljak\nCjelokupan društveni sistem BiH, pa time i njegovi podsistemi – politički, sigurnosni, zdravstveni i drugi, suočeni su sa ozbiljnim izazovom tokom pandemije COVID-19. Iako je iskazano zadovoljstvo preduzetim mjerama, nisu mogli proći nezapaženo mnogi nedostaci, koji su ukazivali na brojne anomalije i neučinkovitost, pa čak i na ugrožavanje nacionalne sigurnosti. U tom smislu, predmet ovog rada su dileme, koje uključuju pravnu uređenost sistema, balansiranost centralizacije i decentralizacije, politizaciju, koordinaciju, kao i druge faktore, koji oslikavaju njegovu efikasnost. Elaboriranjem postupaka i preduzetih mjera, namjera je ukazati na potrebu, te inicirati eventualna unaprijeđenja cjelokupnog sistema BiH.\nFunkcionisanje sistema nacionalne (državne) sigurnosti se ogleda kroz organizirano djelovanje države i društva, kako bi se osigurao njegov opstanak i razvoj, te egzistencija pojedinaca, odnosno zaštita od svih izvora ugrožavanja u savremenom svijetu. Sveukupno posmatrano, pandemija COVID-19 je mjerodavan test funkcionisanja cjelokupnog sistema države, što je apsolutno aplikativno i u slučaju Bosne i Hercegovine. Svjedoci smo da se radi o veoma kompleksnom izazovu, koji nesumnjivo zahtijeva adekvatno organizovanje države, uz efikasno i komplementarno djelovanje svih podsistema. S obzirom na prirodu konkretnog problema, razumljivo je da je zdravstveni sistem ‘na prvoj liniji odbrane’, ali ništa manje važnu ulogu nemaju ni ostali podsistemi, kao što su sigurnosni, politički, ekonomski, pravni, obrazovni, itd. Međutim, ključne dileme koje se svakodnovno nameću su organizovanost i efikasno upravljanje sistemom u cjelosti, kao i adekvatna saradnja između podsistema.\nUprkos izjavama zvaničnika da je BiH dobro odgovorila na pandemiju, na površinu su izašli brojni problemi i abnormalnosti, koji očigledno dovode u pitanje najbolje moguće postupanje. Evidentno je da je i Svjetska zdravstvena organizacija (WHO) okarakterisala mjere koje su se preduzimale u BiH kao dobre, međutim glavni i jedini parametar, koji je uzet u obzir, su trenutni podaci o broju inficiranih, izliječenih i umrlih. Da te brojke ne odslikavaju pravo stanje, potvrđuju svakodnevne analize funkcionisanja gore pomenutih podsistema, a time i sistema u cjelini.\nAko krenemo od zdravstva, prvo što uviđamo je da u BiH ne postoji jedinstven zdravstveni sistem, nego je fragmentiran, sa neujednačenim djelovanjem, kako na nivou entiteta i distrikta Brčko, tako i deset kantona u Federaciji BiH. Navedeno za posljedicu ima pojavu ozbiljnih problema, od toga da ni nakon tri mjeseca krize ne postoje propisani protokoli za put pacijenta, nedostatak sredstava, zatim konfuzne nabavke opreme, nekoordinirano djelovanja medicinskih ustanova, do različitih regulativa i postupaka u okviru administrativnih jedinica.\nNesumnjivo da je takva postavka rezultat kompromisa političkih elita, zasnovanih na etničkim matricama i legalizovanih kroz ustavna i zakonska rješenja. Ustavne odrednice, a potom i zakonska rješenja umjesto da dostatno pravno urede sistem, kreirala su ozbiljna ograničenja za njegovo efikasno funkcionisanje, čak i samu percepciju nacionalne sigurnosti. I sve do pojave kriznih situacija, kao što je aktuelna pandemija, to su tabu teme – ustavna kategorija! Međutim, ako društvo želi da bude progresivno, onda je jedino rješenje da se svaka kriza, osim kao izazov, posmatra i kao prilika, to jeste da se sistem u cjelini, kao i njegovi podsistemi konstantno unaprjeđuju.\nPomenuto se svako odnosi i na sistem sigurnosti BiH. Upravo ovaj sistem je među prvima u državi bio predmetom reformi, te je kao takav u određenoj mjeri centralizovan – odbrana, dok su neki njegovi elementi ostali još uvijek značajno decentralizovani – unutrašnja sigurnost. U kriznim situacijama društvo se neizbježno suočava sa sigurnosnim izazovima različite prirode, kao što je i aktuelna pandemija, koja ugrožava zdravlje ljudi. Ugroženi su pojedinci – građani, ali ugrožena je država, ugroženo je društvo, lokalno i šire. Znači, bez dvojbe, radi se o ozbiljnoj sigurnosnoj prijetnji, koja bezrezervno podrazumijeva uključivanje svih segmenata sistema, a nezaobilazno i u značajnoj mjeri, sigurnosnog podsistema. Međutim, u funkcionisanju sistema BiH, prvo što se uočava je isticanje prepreka, kojima se nagovještava zašto se nešto ne može uraditi. Naglašavaju se limitirane nadležnosti državnih institucija, istovremeno, nastoje se pomjeriti granice entitetskih, u nekim slučajevima i kantonalnih nadležnosti. U konkretnom slučaju, navedeno je potvrđeno kroz minornu involviranost Parlamenta, Predsjedništva i Vijeća ministara BiH, koje gotovo pa da nisu i funkcionisale tokom krize izazvane pandemijom.\nOno što posebno zabrinjava jeste spoznaja da pojedini politički lideri koriste ovu krizu za dodatno podrivanje političkog sistema države i ugrožavanje nacionalne sigurnosti. Još od prvih dana pandemije je od člana Predsjedništva BiH, gospodina Dodika, najavljivano postavljanje punktova na, kako on kaže, granicama entiteta, u cilju kontrole ulaska u RS. Zabrinjavajuće su djelovale izjave, kojima se zabranjuje kretanje građanima Federacije na teritoriji drugog entiteta. Jasno je da gospodin Dodik nije nadležan za aktivnosti entitetskih institucija, a dao je sebi za pravo da to bude. Kao primjer tome je slučaj kada je premijer ovog entiteta Slobodan Višković najavio da neće biti restriktivnih mjera za Vaskrs, da bi ga Dodik samo sat vremena kasnije demantovao i najavio suprotnu odluku. Ovakvi postupci su vrlo često inicirali pitanja kod građana, kao što su: koja je funkcija Milorada Dodika, predsjednik RS, premijer, ili član Predsjedništva BiH? Ko vodi RS?\nČinjenica je i da između entiteta ne postoje granice, niti je entitet RS autorizovan za uspostavljanje punktova na administrativnim linijama razgraničenja, a niti ova mjera ima bilo kakvu opravdanu svrhu. Očigledno je da se nastojala iskoristiti prilika i ekspresno stvoriti impresija da je RS autonoman subjekt, te da će tokom krize funkcionisati kao država. I u velikoj mjeri jeste. Ne možemo tvrditi da je ovo direktno uticalo na poprilično teške posljedice pandemije po građane ovog entiteta, ali svakako da podaci govore o daleko većem broju inficiranih i umrlih u RS.\nAkteri iz entiteta RS su nastavili i dalje, te su imali namjeru pokazati da su nadležni i za kontrolu međudržavnih graničnih prelaza na prostoru ovog entiteta, te kada su spriječeni u tome od ovlaštenih državnih institucija, uspostavili su paralelne elemente u neposrednoj blizini prelaza, počevši od karantinskih objekata, policijskih punktova i sl. Na ovaj način nije se samo podrivao sigurnosni sistem države, nego se direktno kreirala konfuzija, ali i strah kod građana BiH, posebno onih koji imaju prebavalište na teritoriji Federacije BiH, čime se narušavao i politički sistem BiH.\nAbnormalne, protiv-ustavne i selektivne mjere zabrane kretanja su nametane i na područjima Federacije BiH. Posebnu pažnju u bosansko-hercegovačkom neprirodno decentralizovanom, značajno nekoordiniranom i konfuznom sistemu izazvala je odluka kriznog štaba Livanjskog kantona, kojom se zabranio ulazak državljanima BiH na područje ovog kantona. Očigledno je da je i mašinerija paratvorevine Herceg-Bosne uvidjela priliku da nagriza suverenitet i teritorijalni integritet države. Nakon oštrih reakcija širom zemlje i osuda pomenutog protiv-ustavnog, ali i nepojmljivo nerazumnog postupka, Krizni štab je poništio predmetnu odluku.\nNajeklatantniji primjer konfuznog djelovanja sistema je manifestovan kroz neusaglašene, apsolutno nekoordinirane mjere kriznih štabova. Čak šta više, stekao se utisak da se smišljeno uvode dijametralno različite mjere, kako bi se potvrdilo autohtono djelovanje entitetske i kantonalne administracije. Za posljedicu smo imali različita vremenska ograničenja oko zabrana kretanja, obaveze karantina, uvođenje policijskog sata i sl. Ne treba ni elaborirati kakve posljedice je pomenuto izazvalo po građane, koji su recimo imali potrebu kretati se na teritoriji oba entiteta. Dodatno nepovjerenje kod građana su izazvali brojni slučajevi sumnjivih nabavki medicinske opreme, što aludira da je korupcija ozbiljna prepreka funkcionisanju sistema BiH, posebno u kriznim situacijama.\nDa se radilo o usmjerenom narušavanju državnog sistema, odnosno nacionalne sigurnosti, potvrđuju i aktivnosti, koje su zvaničnici iz RS, a posebno gospodin Dodik provodili na međunarodnom planu. Umjesto da djeluje u ime institucija BiH, zajedno sa druga dva člana Predsjedništva BiH, on je kontinuirano i javno zastupao interese jednog entiteta, preuzimajući i izvršnu i zakonodavnu vlast u istom. Tako su zahtjevi za pomoć upućivani neustaljenim i nezvaničnim kanalima, prema Srbiji, Ruskoj Federaciji, te Mađarskoj. Naravno da su i dotične države svjesno kršile međunarodne norme, ali što je još očiglednije, svojim postupcima su direktno podrivale ustavni poredak i nacionalnu sigurnosti BiH. Tačnost ove konstatacije potvrđuju izjave zvaničnika pomenutih država, počevši od predsjednika Vučića, koji je rekao da ne može niko spriječiti Srbiju da krši međunarodne propise pomažući Kosovu i RS-u! U istom tonu su nastupali i ministar odbrane Vulin, premijerka Brnabić i drugi. Pored toga, protiv-pravno međunarodno djelovanje entitet RS je demonstrirao i kroz angažovanje pripadnika oružanih snaga Ruske Federacije na dezinfekciji zdravstvenih ustanova, a isto je pokušao aranžirati i gospodin Čović u Mostaru. Navedeno svjedoči o ignorisanju sigurnosnog sistema BiH, od toga ko i kako donosi odluke za agažovanje pripadnika stranih vojnika na teritoriji BiH, pa do činjenice da se nisu informisali oko vlastitih kapaciteta institucija BiH, te postojanja jedinice ABHO u OSBiH sa sposobnošću da izvrše ovaj zadatak\nBrojni su primjeri izrazito neujednačenog djelovanja elemenata sistema BiH, što je uveliko otežalo efikasno postupanje, te donošenje i implementiranje neophodnih mjera tokom pandemije COVID-19, ugrožavajući nacionalnu sigurnost. Jedan od razloga svakako je izrazito decentralizovan sistem, pri čemu je zanemarena i minimalna neophodnost koordinacije. Nekoordiniranost je u velikoj mjeri omogućena ustavnim uređenjem, ali je dodatno inicirana od samog vrha sistema, na čijem čelu je Predsjedništvo BiH. Vidjeli smo da i Parlament BiH i Vjeće ministara BiH, kao ključni elementi državnog sistema, svjesno ili ne, u potpunosti su stavljeni po strani tokom predmetne krize. Samim tim, nadležne državne institucije i agancije, koje imaju i mandat i kapacitete, bile su limitirane u svom postupanju, čime se u velikoj mjeri državni nivo isključio iz upravljanja ovom krizom. Za posljedicu toga, istom su rukovodila dva entitetska, distriktni i deset kantonalnih kriznih štabova, samostalno poduzimajući mjere i aktivnosti, prezentujući tako visok stepen nekusklađenosti i neefikasnosti funkcionisanja državnog sistema. Međutim, kao što smo na početku sugerisali, svaka, pa tako i ova kriza je ujedno i prilika da se nakon objektivnih i stručnih analiza iniciraju promjene i sistem načini efikasnijim. Neke od tih promjena bi svakako trebale uključiti uspostavljanje jedinstvenog zdravstvenog sistema BiH, a potom i nastavak reformi sistema sigurnosti, te ustavne reforme. To ne mora podrazumijevati centralizaciju, nego i zadržavanje optimalnog nivoa decentralizacije, ali svakako uz definisanu neophodnu koordinaciju. Stoga, sveobuhvatne i detaljne evaluacije pravnog uređenja, strukture i funkcionisanja sistema će ukazati na nedostatke, ali prepoznati i dobro postupanje. Navedeno bi činilo solidnu osnova za definisanje naučenih lekcija i pristupanje prijeko potrebnom reformisanju i restruktuiranju sistema.


„TRAŽIM SUOČAVANJE DIJANE HRKALOVIĆ I NEBOJŠE STEFANOVIĆA“ Advokat bivše državne sekretarke MUP traži da ministar odbrane svedoči: „On je trebalo da bude na optuženičkoj klupi“ – UDARNA VEST . rs\n„TRAŽIM SUOČAVANJE DIJANE HRKALOVIĆ I NEBOJŠE STEFANOVIĆA“ Advokat bivše državne sekretarke MUP traži da ministar odbrane svedoči: „On je trebalo da bude na optuženičkoj klupi“\nsreda, 27. aprila, 2022 sreda, 27. aprila, 2022 3 min read UdarnaVest\nOdbrana bivše državne sekretarke MUP Dijane Hrkalović predložila je danas u Specijalnom sudu Nebojšu Stefanovića, bivšeg ministra policije, a sada minista odbrane, da svedoči u ovom postupku! Predloženo je i suočavanje Dijane Hrkalović i Nebojše Stefanovića.\nPored njega, advokat Dijane Hrkalović, Vladimir Đukanović, pozvao je za svedoke bivšeg direktora policije Vladimir Rebića i višu javnu tužiteljku Natašu Krivokapić.\n– Bivšeg ministra predlažem na okolnosti da vidimo da li je on bio taj koji je naredio da se ne pošalje izveštaj Višem tužilaštvu. Smatram da je ministar Stefanović već morao da bude saslušan jer je njegovo ime češće pominjano u optužnici nego ime Dijane Hrkalović. Ministar Stefanović je morao da bude obuhvaćen optužnim predlogom i da sedi ovde na optuženičkoj klupi, a tužilac nije tražio da bude saslušan ni kao svedok, rekao je Đukanović i zatražio suočavanje Dijane Hrkalović i Nebojše Stefanovića!\nOn je odbacio i sve navode optužnice, objašnjavajući da kod „trgovine uticajem“, za šta je Dijana Hrkalović optužena, mora da postoji namera, a ovde ta namera nije postojala. Takođe, naveo je i da je optužnica sastavljena na osnovu izjava drugooptuženog Dejana Milenkovića Bagzija „ko je niko nije proveravao“.\nOn je izjavio i da smatra da je protiv Dijane Hrkalović pokrenut politički proces, kako bi se zaštitili neki drugi ljudi.\n– Biću slobodan da kažem, na samom kraju, da ovo liči na ozbiljnu političku ujdurmu, suština je da se na njena pleća svalila sva krivica koju su oni činili. Tužilac, da je hteo da dođe do istine, morao je da pozove druge ljude na optuženičku klupu, a ne da svaki sve na ove ljude ovde – dodao je Đukanović pred Specijalnim sudom.\nDijana Hrkalović, koja je optužena za trgovinu uticajem, danas bi prvi put trebalo da sudu predloži dokaze i svedoke, za koje smatra da joj idu u korist i da će joj pomoći da se brani od optužnice Tužilaštva za organizovani kriminal u kojoj se navodi da je kočila istrage, sklanjala dokaze i pomagala ljudima iz kriminalnog miljea da ne budu procesuirani. Na prethodnom suđenju ona je negirala krivicu i najavila da će detaljno izneti svoju odbranu, piše Blic.\ndijanahrkalovic, Nebojsastefanovic, specijalnisud\nNAPADNUT EMANUEL MAKRON! Novi incident u Francuskoj, policija na nogama! (FOTO)\nHrkalovićka: „SAMO SAM PRENOSILA STEFANOVIĆEVA NAREĐENJA, sve sam radila po njegovom nalogu“


100 DANA VLADE: Ukor pred isključenje - Naša Borba\nKURTI: Kosovo je najdemokratskija zemlja na Zapadnom Balkanu\n100 DANA VLADE: Ukor pred isključenje\nKojim ministrima je predsednik poručio da ili počnu da rade ili odu i kako se to u isto vreme može hvaliti ostvarenim suficitom u budžetu i žaliti što neki nisu umeli da potroše više novca iz državne kase.\nDa prvih 100 dana druge Vlade Ane Brnabić prođe opaženo pobrinuo se lično predsednik Srbije Aleksandar Vučić. „Svoju“ nestašnu decu, koja pored njega čine onaj važniji deo izvršne vlasti u Srbiji, u stilu razrednog starešine, prekorio je još sa „ekskurzije“ iz Pariza, porukom da će sa njima ozbiljno razgovarati čim se vrati kući. Posebno se tom prilikom obratio onim ministrima koji prečesto posećuju kozmetičke salone i samo su im parlamentarni izbori naredne godine u glavi, umesto da rade kako bi ovogodišnji privredni rast zaista i bio obećanih šest odsto.\nI to je bilo dovoljno, mada Vučić ni iz Pariza, a ni kasnije u Beogradu, nije izgovorio konkretno ničije ime, da čaršija, pa i mediji, krenu sa licitiranjem ministara koji će se naći na predsednikovom tapetu. To konzumiranje kozmetičkih usluga mnoge je odmah podsetilo na fotografiju koja je svojevremeno kružila društvenim mrežama, a na kojoj se novopečena ministarka rada, zapošljavanja i socijalne politike i članica Kriznog štaba Darija Kisić Tepavčević, bez maske, ulepšava.\nOsim toga, Večernje novosti su od svojih izvora saznale da je Vučić nezadovoljan radom neprimetne naslednice Rasima Ljajića, Tatjane Matić, ministarke trgovine, turizma i telekomunikacija, jer sa Velikom Britanijom nije ispregovaran Sporazum o slobodnoj trgovini, iako je Bregzit bio davno, ali i Tomislavom Momirovićem i Anđelkom Atanasković, ministrima saobraćaja i privrede.\nAko se uzmu tačnim navodi izvora ovih dnevnih novina, zanimljivo je da su se na Vučićevoj meti našli sve sami novopostavljeni ministri koje je pre samo nekoliko meseci hvalio na sva usta, tvrdeći da će oni doneti novu energiju neophodnu za danonoćni posao koji čeka Vladu Srbije. Za mladog naslednika bračnog para Momirović, vlasnika modne kuće Mona, imao je samo reči hvale, dok je ministarku privrede nazivao „ženom zmajem“.\nOstaće zabeleženo i kako je premijerka pozvala predsednika države i predsednika svoje stranke da prisustvuje svečanoj sednici Vlade, a on to naravno iskoristio da sednici predsedava, baš kao i konferenciji za medije koja je tim povodom upriličena nakon sednice.\nMomirović je brzopotezno priznao grehe i to rečenicom da je razredni uvek u pravu. Izvršenje planiranih kapitalnih investicija u januaru zaista nije bilo na očekivanom nivou, pošto su se neimari u novembru i decembru baš umorili od posla i tako nešto se neće ponoviti, reagovao je mlađani ministar saobraćaja i infrastrukture nakon što im je predsednik, osim pridika, održao i časove iz makroekonomije i javnih finansija. Toma Mona i Aleksandar Vučić FOTO: Printscreen\nVučić je, naime, jako zadovoljan što je u januaru ostvaren budžetski suficit od 13,5 milijardi dinara, umesto deficita od 12,5 milijardi, ali je, istovremeno, isto toliko nezadovoljan zbog činjenice da taj novac nije potrošen i da pojedini ministri nisu uspeli da iskoriste novac koji su „pre samo mesec i po dana“ tražili da im se obezbedi u budžetu. Kaže da je izvršenje budžeta u prvom mesecu ove godine bilo manje za čak 43 odsto, te da to znači da realizacija planova ne ide svojim tokom, a to onda nepovoljno utiče na privredni rast koji na kraju godine mora biti famoznih šest odsto. Zorana Mihajlović FOTO: ATA Images/Antonio Ahel\nIpak, sa izuzetkom Momirovića, koji je odmah priznao da je predsednik mislio na njega i da ga s pravom kritikuje, i Zorane Mihajlović – koja je nahvalila Vladu i svoje kolege iz Nemanjine, ali i priznala da ne može sama protiv Dušana Bajatovića, pa će tražiti podršku i Vučića i Brnabićke da se Bajatovićevoj samovolji stane na put – drugi ministri mudro ćute.\nDa li zauzeti posetama kozmetičkim salonima ili pak razmišljanjima o preranim izborima, koje im je sam Vučić nametnuo i pre nego što su položili zakletvu u Skupštini, tek većina njih i dallje, prećutkujući kritike koje je na njihov račun Vučić slao čak iz Pariza, u pauzi razgovora sa predsednikom Francuske Emanuelom Makronom, što o Kosovu, što o Luju Vitonu, za svoj 100-dnevni rad imaju samo reči hvale.\nPremijerka Brnabić tako je, prilikom zvanične proslave 100 dana Vlade, rekla kako je Srbija „prošlu godinu završila kao najbolja u Evropi po ekonomskom rastu“, te kako je jedina zemlja koja je i u ovoj zdravstveno-ekonomskoj krizi uspela od 1. januara da „obezbedi povećanje minimalne cene rada za 6,6 odsto, penzija za 5,9 odsto, plata u javnom sektoru za 3,3 odsto i dodatno pet odsto za zdravstvene radnike koji su podneli najveći teret aktuelne krize“. Siniša Mali FOTO: ATA Images\nI ministar finansija Siniša Mali imao se čime pohvaliti pa je na društvenim mrežama napisao kako je „ponosan na činjenicu da je Srbija i u ovim izazovnim vremenima uspela da sačuva makroekonomsku stabilnost i završi 2020. godinu sa najboljim rezultatom po pitanju ekonomskog rasta“.\nZorana Mihajlović se, uz priznanje da joj Bajatović zadaje redovne glavobolje, ipak pohvalila da je ministarstvo koje vodi na početku ovog njenog mandata imalo realizaciju budžeta tek 52 odsto, da bi ga već u decembru povećala na čak 96 odsto, dok u januaru očekuje da podaci pokažu da je i iznad plana.\n– Predsednik je svakako u pravu kada traži da se radi brže…. Verujem i sigurna sam da svi ministri daju svoj maksimum, jer je Srbija uprkos problemima sa kojima ce suočava, po rezultatima svakako među najboljima u Evropi – izjavila je za portal 24sedam.rs aktuelna ministarka energetike i rudarstva.\nMinistri su, dakle, na čelu sa Anom Brnabić horski ponavljali kako je Srbija prošlu godinu, dok ce Evropa takmičila ko će imati veći ekonomski pad zbog posledica pandemije, prošla najbolje u Evropi, dok se malo ko od njih osvrtao na kritike koje im je samo neki dan pre toga uputio predsednik nazvavši ih, takoreći, lenštinama i karijeristima, koji umesto na privredni rast misle samo na ulepšavanje i predstojeće izbore. Ana Brnabić FOTO: ATA Images\nNa spisku prozvanih, barem onom koji su objavile Večernje novosti, nisu se, međutim, našli samo pojedini ministri, veh i direktori državnih preduzeća, poput Milorada Grčića, v.d. direktora EPS-a, Zorana Drobnjaka, vd. direktora Puteva Srbije, Aleksandra Antića, novog v.d. direktora Koridora Srbije… Nije, međutim, poznato šta je njima tačno predsednik zamerio i jesu li i oni na ribanju zbog posete kozmetičkim salonima ili je u pitanju nešto važnije. Na primer, činjenica da se, sa izuzetkom Antića koji je tu postavljen nakon što je u poslednjem mešanju karata izgubio ministarsku fotelju, nezakonito nalaze na tim pozicijama, pošto im je zakonom dozvoljen mandat vršioca dužnosti odavno istekao.\nPredsednik Srbije i vladajućeg SNS-a izjavio je i kako će „biti posledica“ i poručio ministrima „neka počnu da rade ili neka idu“. Realnost je ipak takva da su za sada svi na broju, a uskoro bi se moglo znati i da li su nastavili sa praksom obilaska salona za ulepšavanje. Zoran Drobnjak FOTO: Printscreen\nDežurna zakerala reći һe kako ovo nije ni prvi, a ni poslednji put da Aleksandar Vučić „preti“ neposlušnoj deci među ministrima i direktorima ukorom ili smanjenjem ocene iz vladanja, ali se kasnije ipak nešto tako nikada ne desi. Za poslednjih šest godina, od smene Bratislava Gašića, tadašnjeg ministra odbrane zbog njegove seksističke izjave upućene novinarki, nijedan ministar nije smenjen, iako je Vučić redovno pretio da će neko „stradati“ od metle kojom planira da počisti neradnike iz Nemanjine 11, ali i iz direktorskih fotelja. I po pravilu, te prazne pretnje su upućivane ne zato što je vlast rešila da počne da poštuje zakone ove zemlje, nego zato što predsednik nije zadovoljan nečijim radom.\nNa kraju, kada bi neko morao da ocenjuje ne rad, nego medijski nastup aktuelne Vlade Srbije povodom 100 dana njenog rada, ocena koju bi oni sami sebi dali je čista petica. Ali, pošto ocene deli razredni starešina, biće da im je za dosadašnji rad Vučić, ipak, uputio ukor pred isključenje.\nPrethodni tekstSTEFANOVIĆA VRBOVALI AMERIKANCI: Kreće u rat sa braćom Vučić\nSledeći tekstOPISANO U DETALJE: Evo kada i gde se desila tuča Velje Nevolje i Danila Vučića


U Medveđi se uređuje vidikovac i trim staza - Televizija Leskovac\nU Opštini Medveđa u toku su radovi na uređenju više lokacija za koje lokalne vlasti očekuju da će postati neka od omiljenih mesta za okupljanje, druženje ili rekreaciju građana. Reč je o radovima na izgradnji vidikovca kod spomenika palim borcima i trim staze u blizini sportske hale u ovom mestu.\nLjubitelji prirode, ali i ostali stanovnici Medveđe moći će uskoro da uživaju u pogledu na ovo mesto s vidikovca čije uređenje je ušlo u završnu fazu. Izgradnji je prethodilo čišćenje čitavog porostora oko spomenika palim borcima koji je godinama bio zapušten, a prema rečima Nebojše Arsića, predsednika opštine, sa radovim se neće stati, jer je planirana i izgradnja staze do pravoslavne crkve koja se nalazi u blizini. Dosadašnja vrednost radova je oko 10 miliona dinara.\nRezervoari iz kojih se stanovnici Medveđe snabdevaju vodom, a koji su u blizini ovog vidikovca, takođe su sanirani u prthodnom periodu Vrednost radova je oko milion i po dinara.\nU neposrednoj blizini sprotske hale u toku su radovi na izgradnji trim stase, a prethodno je postavljenja rasveta.\nTags: Medveđa, trim staza, vidikovac


PgyTech HA-048 nalepnice za Dji MAVIC 2 cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nPgyTech HA-048 nalepnice za Dji MAVIC 2 cene\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete PgyTech HA-048 nalepnice za Dji MAVIC 2 po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi PgyTech HA-048 nalepnice za Dji MAVIC 2 na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Dronovi cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za PgyTech Dronovi, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za PgyTech HA-048 nalepnice za Dji MAVIC 2 sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za PgyTech HA-048 nalepnice za Dji MAVIC 2. Pre kupovine, podatke za PgyTech HA-048 nalepnice za Dji MAVIC 2 proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


SD: SDP nastavlja sa obmanjivanjem – Borba\nSocijaldemokrate (SD) saopštili su da nisu istinite optužbe predsjednice Socijaldemokratske partije (SDP) Draginje Vuksanović-Stanković da Rezolucija o zaštiti Aerodroma, koju ta partija predlaže već četiri mjeseca, ne može ni da se nađe na dnevnom redu parlamenta voljom prevashodno predsjednika Skupštine Ivana Brajovića.\n“Klasična neistina je konstatacija da “Posebno je porazna činjenica da predsjednik Skupštine i SD Ivan Brajović nema baš nikakvog političkog autoriteta da ovaj naš prijedlog, za koji se navodno zalaže, stavi na dnevni red Skupštine kojom predsjedava”. Naime, 20. decembra prošle godine saziv za sjednicu Skupštine, koji je potpisao upravo predsjednik Skupštine, predlaže se da na dnevni red bude upravo Predlog Rezolucije o očuvanju aeroroma”, saopštili su iz SD.\nOni dodaju da iz SDP pokušavaju da obmane građane neistinama.\n“Nevjerovatno je koliko predstavnici lutajuće partije, u narodu prepoznate kao S(tranke) D(emagoga) i P(opulista), obmanjuju građane sa klasičnim neistinama. Nakon što smo činjenično demantovali njihovu prekjučerašnju neistinu i pokazali da smo glasali da se raspravlja o aerodromima na sjednici Skupštine koja je održana na Cetinju, oni nastavljaju u prepoznatljivom obmanjivačkom maniru. Poslednju neistinu je, nažalost, potpisala predsjednica navedene partije”, navodi se u saopštenju SD”, navodi se u saopštenju SD.\nOni su dodali da se ne radi o “Rezoluciji o zaštiti Aerodroma”, kako je naziva Vuksanović-Stanković, nego Rezolucija o očuvanju aerodroma.\n“Što bi narod rekao, svaka im je istina ovakva. Ponavljamo, svima je kristalno jasno jasno da su Socijaldemokrate jedina partija koja se na ozbiljan, stručan i argumentovan način sve vrijeme od javne rasprave u avgustu 2018. godine bavila pitanjem potrebe daljeg unapređenja performansi aerodroma i činjenično ukazivala na manjkavosti koncesionog modela i koja je ponudila konkretan model da aerodromi, kojima upravlja država, sami uzmu kredit bez državnih garancija i da shodno neophodnom poboljšanju poslovnih performansi ostvaruju na stotine i stotine miliona profita u narednih trideset godina. I to nijesmo radili kao što to neki sad rade zbog mučnih pokušaja da dostignu cenzus u Tivtu, nego zato što tu priču principijelno zagovaramo još od aprila 2003. godine, od preuzimanja Aerodroma na upravljanje od strane države, kada su Aerodromi u Podgorici i Tivtu, nakon višegodišnjih pregovora, preuzeti od srbijanske kompanije JAT i postali vlasništvo Vlade Crne Gore”, zaključuje se u saopštenju SD.\nTužilaštvo demantovalo policiju i oslobodilo Viktora Šuntića optužbi za pokušaj ubistva!


ARHIVA - Siromašne jemenske porodice dobijaju džakove s brašnom i druge osnovne životne namirnice iz humanitarne pomoći u Lahju, južni Jeme, 20. marta 2022.\nGeneralni sekretar Ujedinjenih nacija rekao je u srijedu da se ruska invazija na Ukrajinu mora okončati kako bi se zaustavila rastuća globalna kriza hrane, goriva i finansija, koja bi ove godine mogla da gurne desetine miliona ljudi širom svijeta u glad i siromaštvo.\n"Smrt i razaranje moraju prestati", rekao je Antonio Gutereš novinarima. "Mora se naći političko rješenje u skladu sa međunarodnim pravom i Poveljom Ujedinjenih nacija".\nAli dok se to ne dogodi, rekao je da je potrebna hitna akcija kako bi se uvela stabilnost na globalna tržišta hrane i energije kako bi se usporile rastuće cijene, a resursi moraju biti stavljeni na raspolaganje kako bi se pomoglo najsiromašnijim zemljama i zajednicama da izdrže šokove.\nGeneralni sekretar je bio uključen u razgovore iza kulisa u pokušajima da se postigne dogovor koji bi omogućio bezbjedan i siguran izvoz ukrajinske hrane kroz Crno more i nesmetan pristup globalnim tržištima za rusku hranu i đubriva.\nARHIVA - Juniti N, teretni brod koji prevozi preko 71.000 tona ukrajinskog kukuruza, stoji privezan nakon što je utovaren u rumunskoj crnomorskoj luci Konstanta, Rumunija, 28. aprila 2022.(Inquam Photos/Daniel Stoenciu via Reuters)\n"Ovaj dogovor je od suštinskog značaja za stotine miliona ljudi u zemljama u razvoju, uključujući i podsaharsku Afriku", rekao je Gutereš. On nije želio da precizira da li je njegov tim blizu dogovora, jer je rekao da ne želi da ugrozi šanse za uspjeh kada od toga zavisi dobrobit miliona ljudi.\nGrupa za globalni odgovor\nNakon ruske invazije na Ukrajinu 24. februara, generalni sekretar je brzo uspostavio Globalnu grupu za reagovanje na krizne situacije kako bi se pozabavila očekivanim uticajem prekida rata na Crnomorski region, koji je jedan od najvećih žitnica na svijetu.\nKoordinatorka grupe, šefica UN-a za trgovinu i razvoj Rebeka Grinspan, upozorila je da bi trenutna kriza sa hranom mogla eskalirati u globalnu prehrambenu katastrofu do sljedeće godine.\n"Viši troškovi energije i trgovinska ograničenja u snabdijevanju đubrivom iz regiona Crnog mora doveli su do rasta cijena đubriva čak i brže od cijena hrane", rekla je Grinspan.\nArhiva - Kamion natovaren žitom u Izmailu, Ukrajina, 24. marta 2022.\nOna je rekla da, ako se rat odugovlači i cijene žitarica i đubriva nastave da budu visoke u narednoj sezoni sadnje, sljedeće bi mogle da budu pogođeni usjevi kao što je riža, kojim se hrane milijarde ljudi.\n"Ovogodišnja kriza sa hranom se odnosi na nedostatak pristupa", rekao je šef UN Gutereš, misleći na uticaj ruske blokade na ukrajinski izvoz žitarica. "Sljedeće godine bi moglo biti zbog nedostatka hrane".\nGlobalna grupa za odgovor na krize kaže da je skoro 100 zemalja i oko 1,6 milijardi ljudi ozbiljno izloženo barem jednoj dimenziji krize hrane, goriva i finansija. Oko tri četvrtine njih živi u zemljama koje su veoma ranjive na sva tri fronta.\nMehanizmi suočavanja su zategnuti, i na nacionalnom nivou, i za porodice. Prema podacima Međunarodne organizacije rada, pandemija Kovida 19 ostavila je 60 odsto radnika sa nižim realnim primanjima.\n"Na ivici smo najteže globalne krize troškova života u jednoj generaciji", rekla je Grinspan.\nMnoge zemlje su u "dugovima" ili su u velikom riziku da to budu. Ona je rekla da je rizik od velike dužničke krize sada veći nego tokom vrhunca pandemije Kovida 19. Ona je pozvala Svjetsku banku i Međunarodni monetarni fond da izdaju finansijsku podršku.\n"Ukoliko ne bude snažnog napora međunarodnih finansijskih institucija da povećaju finansijska sredstva i fiskalni prostor zemalja, zemlje će nastaviti da se bore da plate svoje račune za uvoz hrane i energije, servisiraju dug i povećaju potrošnju na socijalnu zaštitu", rekla je ona.\nŠto se tiče vrtoglavih troškova goriva u mnogim zemljama, ona je preporučila vladama da koriste neke od svojih rezervi i strateških zaliha kako bi ublažile krizu.\n"Dozvolite mi da podvučem da je ovo globalna kriza od koje niko ne može da pobjegne", upozorila je ona.\nZelenski: Milioni ljudi će gladovati ako se nastavi ruska blokada crnomoskih luka\nUkrajinski predsednik Volodimir Zelenski upozorio je da bi milioni ljudi mogli da gladuju zbog ruske blokade ukrajinskih crnomorskih luka za koju je rekao da je ostavila svijet "na ivici užasne krize sa hranom".\nRusija je zauzela velike dijelove ukrajinske obale, blokirajući izvoz poljoprivrednih proizvoda i povećavajući cijenu žita.\nZelenski je rekao da Ukrajina sada nije u mogućnosti da izvozi velike količine pšenice, kukuruza, biljnog ulja i drugih proizvoda koje su obezbijedili, niti da tako "stabilizuje ulogu na globalnom tržištu".\n"Milioni ljudi bi mogli da gladuju ako se ruska blokada Crnog mora nastavi", rekao je on u video izjavi za TIME100 Gala 2022 u New Yorku koju su ukrajinske vlasti objavile u četvrtak, prenio je Reuters.\nUkrajina i Zapad optužuju Moskvu da zalihe hrane koristi kao oružje. Rusija kaže da su za to krive ukrajinske mine postavljene u moru i međunarodne sankcije Moskvi.\nKijev je većinu svoje robe izvozio preko morskih luka, ali je od ruske invazije 24. februara bio je primoran da prevozi žito vozom preko zapadne granice Ukrajine ili preko malih dunavskih luka.\nZelenski, koji je uvršten na listu 100 najuticajnijih ljudi 2022. časopisa "Time", rekao je da je zahvalan predsjedniku SAD Joe Bidenu što je "ujedinio slobodni svijet kada se pojavila ruska prijetnja".\nTakođe je apelovao na saveznike Ukrajine da joj isporuče više oružja, praveći poređenja između onoga što je opisao kao rusku mržnju i Kovid 19.\n"Oružje i sankcije su takođe vakcina: vakcina protiv Kovida 22 koji je donijela Rusija. Mržnja je virus, i još je smrtonosniji od Kovida 19", rekao je on.\nRusija nije odmah odgovorila na komentare Zelenskog. Moskva kaže da njena "specijalna vojna operacija" u Ukrajini ima za cilj da razoruža i "denacifikuje" svog suseda. Ukrajina i njeni saveznici kažu da je Moskva pokrenula ničim izazvan agresorski rat.\nPolicijski pas Bayraktar spašava Ukrajince\nIrpin: Povratak u razrušeni život\nRegionalni guverner: Zapadna artiljerija već mijenja situaciju


"Gugl" odbio da plaća milione za vijesti - RTV Doboj\n“Gugl” odbio da plaća milione za vijesti\nKANBERA – “Gugl” je odbio zahtjev da plaća stotine miliona dolara godišnje kao nadoknadu medijima u Australiji u skladu sa vladinim planom o podjeli prihoda.\nNajviši zvaničnik “Gugla” u Australiji Mel Silva rekla je da kompanija u ovoj zemlji ostvaruje godišnji prihod od reklama povezanih sa vijestima od samo 6,7 miliona američkih dolara.\nTo je mali dio iznosa koji je državna regulatorna agencija procijenila za ovaj sektor. Australija namjerava da primora velike internetske kompanije da dijele prihode od reklama povezanih sa vijestima koje nude u svojim servisima, prenio je AFP.\nRegulatorna agencija ACCC procijenila je da “Gugl” i “Fejsbuk” zajedno zarađuju oko četiri milijarde američkih dolara godišnje od reklama u Australiji.\nVodeće medijske kuće zatražile su da ove dvije firme plaćaju najmanje deset odsto tog novca godišnje lokalnim medijskim organizacijama, za koje tvrde da su izgubile veliki dio prihoda od reklama zbog globalnih tehnoloških giganata. Silva je odbacila ove brojeve kao potpuno nerealne.\n“Svi se slažemo da vijesti visokog kvaliteta imaju veliku društvenu vrijednost, ali potrebno je da razumijemo i ekonomiju”, rekla je ona.


Vesti: Andrej Golubev\nGolubjev: Navijačima dugujemo zahvalnost, mnogo su pomogli\nReprezentacija Kazahstana povela je sa 2:1 protiv Srbije u prvom kolu Svetske grupe Dejvis kupa, posle drugog dana takmičenja. Andrej Golubjev kaže da veliku zahvalnost za ovaj neočekivani rezultat duguju […]\nPoraz Delpa po povratku na teren, Kližan na Đokovića! (ATP Majami)\nArgentinac Huan Martin Del Potro vratio se na teren posle pauze zbog povrede ručnog zgloba, ali je zaustavljen u prvom kolu Masters turnira iz serije 1000 u Majamiju. Kanadski teniser […]\nDK: Brazil korak bliže Srbiji, Brajani smanjili prednost Britanije posle trilera! (drugi dan)\nDejvis kup selekcija Brazila povela je sa 2:1 u latinoameričkom derbiju protiv reprezentacije Argentine. Brazilski dubl par Marselo Melo/Bruno Soareš savladao je argentinsku kombinaciju Dijego Švarcman/Karlos Berlok sa 3:0, po […]\nNovakov put do finala! (video)\nSrpski teniser Novak Đoković pokušaće u subotu u finalu protiv Švajcarca Rodžera Federera da po peti put podigne veličanstveni pehar sa turnira u Dubaiju. Đoković je osvajao ovaj turnir četiri […]\nFederer i dalje nepobediv za Južnog, nastavlja se Gulbisova crna serija! (ATP Dubai)\nŠvajcarski teniser Rodžer Federer započeo je odbranu titule na turniru iz serije 500 u Dubaiju trijumfom protiv Rusa Mihaila Južnog sa 2:0, po setovima 6:3, 6:1 posle manje od jednog […]\nĆorić izbacio i Golubeva, u četvrtfinalu na Nadala, Federer među osam posle preokreta! (ATP Bazel)\nHrvatski teniser Borna Ćorić nastavlja sa sjajnim izdanjima pošto se plasirao u četvrtfinale ATP turnira u Bazelu. Nakon sjajnog trijumfa nad Gulbisom, 17-godišnji Ćorić je savladao i Kazahstanca Andreja Golubeva […]


Predsednik Džo Bajden govori o kampanji vakcinacije protiv Kovida-19 u Vašingtonu, 21. aprila 2021.\n"Pozivam sve poslodavce, male i velike, u svakoj državi, da svojim zaposlenima obezbede plaćeno odsustvo kako bi se vakcinisali", poručio je predsednik. Poreske olakšice će važiti za kompanije sa manje od 500 zaposlenih.\n"Danas ćemo ostvariti cilj od 200 miliona doza vakcina", rekao je predsednik Bajden. "To je neverovatno dostignuće za jednu zemlju."\n"Ako ste čekali da dođe red na vas, ne čekajte više", poručio je Bajden.


Gotovi Seminarski Diplomski Maturalni Master ili Magistarski - Elektronsko bankarstvo 5\nGotovi Seminarski Diplomski Maturalni Master ili Magistarski > Obrazovanje > Društvene nauke > Ekonomija i Ekonomika > Elektronsko bankarstvo 5\nPuna verzija: Elektronsko bankarstvo 5\n29-01-2011, 12:42 AM\nOsnovni efekat razvoja informacione tehnologije jeste povećanje konkurencije na finansijskom tržištu, iz razloga što je olakšan pristup informacijama, koje nude davaoci korisnicima usluga. Opredeljenje banke za upuštanje u elektronsko bankarstvo je uslovljeno i nastojanjem banaka da zadrže postojeće, kao i da pridobiju nove klijente. U domicilnim uslovima, nastajanje elektronskog poslovanja pruža mogućnost bankama za uspostavljanje liderske pozicije. Trenutno, u domicilnim uslovima elektronsko bankarstvo koristi mali broj klijenata i za sada se ne može predvideti kojim će tempom ta primena rasti, što nameće potrebu ulaganja značajnih sredstava banke u razvoj i marketing. Nije zanemarljiv podatak da cena usluga elektronskog bankarstva iznosi samo oko 30% troškova tradicionalnih bankarskih usluga koje su prisutne u tradicionalnom poslovanju. Kao eksterni faktor uvođenja elektronskog bankarstva su svakako i sve izraženiji zahtevi klijenata za jeftinijim uslugama, jednostavnijim dolaskom do usluga i sve veće znanje klijenata o informacionoj tehnologiji i mogućnostima koje ona pruža u pojednostavljanju obavljanja redovnih aktivnosti i uštede vremena. ..\nElektronsko bankarstvo predstavlja elektronske sisteme za transfer novca, zapisa i dokumenata bez papira baziranog na integraciji računarske i komunikacione tehnologije. U osnovi elektronskog bankarstva nalazi se EFT (Electronic Funds Transfer) odnosno transfer sredstava iz dela finansijskih aktiva u okviru jednog ili više transaktora, i to eleketronskim putem. Takav prenos novca i zapisa bez papira obavlja se uz primenu odgovarajućih programskih paketa i aplikacija.\nElektronsko bankarstvo (E-banking) je novijeg datuma, i njegova primena u zantnoj meri ubrzava proces transakcija, što u osnovi znači, da primena elektronskog bankarstva predstavlja olakšanje u bankovnom poslovanju. Razvoj elektronskog bankarstva znatno menja dosadašnje finansijske instrumente, procedure i tehnologiju poslovanja svih učesnika u finansijskim transakcijama što za rezultat ima reinžinjering poslovnih procesa u bankama i drugim brojnim finansijskim institucijama. Elektronsko bankarstvo, odnosno interbankarski komunikacioni i informacioni sistemi su se razvijali vrlo intenzivno već od kraja 70-tih početkom 80-tih godina prošlog veka uporedo sa razvojem računarskih mreža, sve sofisticiranije softverske podrške i međunarodnih standarda...\n1.1\tElektronsko bankarstvo\t3\n1.2\tModel E - bank\t8\n1.3\tSWIFT sistem\t9\n1.3.1\tDistributivne mreže e-bankarstva\t10


Predsednica Jahjaga posetila opštine Srbica i Klina, pogođene od poplava - Novosti i Događanja - Predsednica Republike Kosovo - DR VJOSA OSMANI - SADRIU\nPredsednica Jahjaga posetila opštine Srbica i Klina, pogođene od poplava\nPredsednica Republike Kosovo, gospođa Atifete Jahjaga danas je posetila neke opštine Kosova, koje su pogođene zadnjim poplavama i upoznala se sa prouzrokovanim štetama. Ona je obaveštena od opštinskih organa o preduzetim aktivnostima radi pomoći stanovništvu u sanaciji prouzrokovanih šteta.\nNa pocetku, Predsednica Jahjaga je posetila opštinu Srbica, koja je bila jedna od najviše oštecenih opština od poplava.\nU pratnji ministra poljoprivrede u Vladi Republike Kosovo, g. Blerand Stavileci i opštinskih rukovodilaca Srbice, Predsednica Jahjaga je ugledala prouzrokovane štete u Srbici i selima Lauša i Acarevo.\nOna je razgovarala i sa stanovnicima, cija su imanja oštecena od poplava, upoznala se sa stanjem po opštinama kroz koje su oni prošli i o radu koji se vrši za prevazilaženje prouzrokovanih šteta, a takode i o merama koje se preduzimaju za sprecavanje poplava u buduce.\nNakon opštine Srbica, Predsednica Jahjaga je posetila i opštinu Klina. Na jednom sastanku u opštini Klina, ona je od predsednika opštine Klina, g. Sokol Bashota, obaveštena u vezi nastale situacije zadnjih dana u ovoj opštini kao posledica velikih kišnih padavina i poplava koja su zahvatila neka naselja, prouzrokujuci znatne materijalne štete.\nRadi bližeg uvidaja prouzrokovanih šteta od posledica, Predsednica Jahjaga je posetila selo Zajm, koje je jedno od naselja koje je pretrpelo najviše štete od žestokih kišnih padavina.\nGovoreci pred novinarima, Predsednica Jahjaga rece da njena današnja poseta ima za cilj upoznavanje sa nastalim stanjem posle poplava u opštini Srbica i Klina, odnosno u neka od naselja ovih opština.\n“Došla sam ovde da budem uz opštinske organe i gradane, kako bismo izrazili našu podršku, ali i da iz blizine uvidamo štete koje su prouzrokovane tokom ovih dana“, rece Predsednica Jahjaga.\n“Prirodne nesrece su neminovne, neocekivane i svakako da su još teže kada su pracene sa nesrecama, kao što je slucaj Izbice gde imamo gubitak života jedne devojcice. Izražavamo duboko saucešce porodici i svim stanovnicima sela Izbica. Ovo su slucajevi kada mi kao institucije, ali i kao gradani treba da pokažemo našu solidarnost, da im se nademo blizu i da im pružimo svu podršku“, rece Predsednica Jahjaga\nPredsednica Jahjaga je bila danas i u Rakovinu, gde je izbliza posmatrala oštecenje mosta, koje je onemogucilo promet na putu Priština – Ðakovica.


U Minhenu počeo „Oktoberfest“ › Made-in-Germany.rs\nU Bavarskoj prestonici Minhenu juče je počeo najveći svetski festival piva „Oktobarfest“ koji će ove godine trajati sve do 7. oktobra, a koji će, prema najavama organizatora, tokom naredne dve nedelje privući više miliona posetilaca, prenosi atvbl.com.\nFestival je počeo tradicionalnom ceremonijom otvaranja piva, odnosno zakucavanja slavine u prvo bure piva. Bure je otvorio gradonačelnik Minhena Diter Rajter, a prvu natočenu kriglu je dao predsedniku vlade Bavarske Markusu Zederu.\nJoš pre jučerašnje zore pred kapijama festivala tiskalo se mnogo žena u šarenim dirndl haljinama i muškaraca u tradicionalnim bavarskim kožnim pantalonama (lederhozen), čekajući da uđu. Međutim, organizatori festivala su tek posle 9.00 sati objavili da zabava može da počne, uputivši posetiocima reči dobrodošlice na nemačkom i engleskom jeziku, ali i na bavarskom dijalektu nemačkog.\nPrvi „Oktoberfest“ je održan 12. oktobra 1810. godine, na dan svadbe princa Ludviga i princeze Tereze Saksonske. Tim povodom, prestolonaslednik je organizovao trku konja, a građane je počastio hranom i pićem. Građanima Minhena se to toliko dopalo da je održavanje festivala od tada nastavljeno svake godine.


Avnet plasira najnovija rešenja Oracle Cloud u jugoistočnu Evropu, u susret potrebama IT sektora u regionu - SMT\nAvnet plasira najnovija rešenja Oracle Cloud u jugoistočnu Evropu, u susret potrebama IT sektora u regionu\nHome » Posts » Avnet plasira najnovija rešenja Oracle Cloud u jugoistočnu Evropu, u susret potrebama IT sektora u regionu\n31 August 2016 | Biznis, Gadget, Popularan\nKompanija Avnet, Inc., vodeći globalni distributer opreme za informacione tehnologije i platinasti član partnerske mreže Oracle PartnerNetwork – OPN, u svoju ponudu na tržištima zemalja jugoistočne Evrope uvrstila je najnovija rešenja Orakla na polju hardvera, softvera i cloud tehnologije, kao deo novog sporazuma o distribuciji koji će omogućiti krajnjim korisnicima da zadovolje potrebe savremenih IT sistema u svojim kompanijama.\nNovi asortiman obuhvata proizvode u okviru Oracle Cloud, Oracle Mobile Application Framework, Java, Oracle Business Analytics, Oracle Storage, Oracle Servers, Oracle Virtualization i Oracle Enterprise Manager, kao i deo ponude Oracle Service Cloud koja je na raspolaganju korisnicima od jula ove godine. Zahvaljujući proširenju saradnje, Avnet nudi portfolio rešenja za poslovni sektor u devet zemalja regiona jugoistočne Evrope: Srbiji sa Kosovom, Hrvatskoj, Sloveniji, Bosni i Hercegovini, Crnoj Gori, Makedoniji, Albaniji, Bugarskoj, kao i Rumuniji.\n„Tokom poslednje dve godine, koliko poslujemo u jugoistočnoj Evropi, zahvaljujući čitavoj mreži naših lokalnih stručnjaka stekli smo uvid u poslovne potrebe u svakoj od ovih zemalja. Uvrstili smo u naš portfolio proizvode Oracle Enterprise Manager, pružajući na ovaj način inovativna IT rešenja koja mogu zadovoljiti potrebe poslovanja naših partnera u regionu, uz postojeću podršku partnera Avneta na globalnom nivou”, rekao je Peter Barta (Péter Bartha), regionalni direktor za jugoistočnu Evropu Avnet tehnolodži solušns (Avnet Technology Solutions.). „Verujemo da postoje prilike za dugoročnu saradnju u regionu koji se dinamično razvija, a naš cilj je dalje širenje mreže partnera kako bismo krajnjim korisnicima pružili maksimalnu vrednost proizvoda u IT sektoru”, dodao je Barta.\nPéter Bartha -regionalni direktor za jugoistočnu Evropu Avnet technology solutions\nPrema rečima Bila Patakija (Bill Pataky), menadžera proizvodnje u Oraklu (Oracle), stručnost Avnet tima je dragocena u plasiranju rešenja Orakla za korporativni sektor, jednako kao i njihovo iskustvo na polju virtuelizacije i skladištenja podataka u Evropi, Africi i na Bliskom istoku. „Pružaju nam se mogućnosti za proširenje saradnje, kako bismo pretvorili tehnološka rešenja u biznis ponudu za naše partnere i krajnje korisnike u čitavom regionu”, rekao je Pataki.\nPored ponude hardverskih i softverskih proizvoda Orakla, klijenti Avneta u regionu će imati pristup raznim uslugama Orakla koje uključuju ponude Softver-as-a-Service (SaaS), Platform-as-a-Service (PaaS) i Infrastructure-as-a-Service (IaaS).\nStručnjaci Avneta širom regiona će biti na raspolaganju za podršku na polju upravljanja, u okviru koncepta Proof of Concepts (modeliranje stvarne tržišne situacije na osnovu tehnoloških, poslovnih i finansijskih parametara), kao i na polju testiranja sistema.\nIPC i u 2016. godini organizuje takmičenja u ručnom lemljenju\nSrbiji fali 15.000 stručnjaka u IT sektoru\nSuper-mikroskop iz Luksemburga


U gostima kompanije TONDACH - Bravacasa.rs\nU gostima kompanije TONDACH\nKompanija „Tondach-Potisje“ Kanjiža uputila je poziv novinarima iz mnogih medijskih kuća za organizovanu posetu naselju Mećavnik i Andrićgradu. Kao i mnoge druge, i naša redakcija rado se odazvala pozivu.\nSiva boja crepa kao i njegov oblik ne narušavaju izgled naselja, već kao da se stapaju s prirodom i samim Mećavnikom.\nIako je prvo zamišljeno da sve kuće u naselju Mećavnik budu pokrivene drvenom šidrom, vremenski uslovi na planini počeli su posle određenog vremena da zadaju muke i domaćinima i gostima. U naselju Mećavnik zatekli smo radove – zamenu krovne pokrivke (drvene šidre) specijalizovanim crepovima „Tondach-Potisje“ Kanjiža.\nVremenski uslovi na planini počeli su posle određenog vremena da zadaju muke i domaćinima i gostima\nU naselju Mećavnik zatekli smo radove – zamenu krovne pokrivke (drvene šidre) specijalizovanim crepovima „Tondach-Potisje“ Kanjiža.\nKompanija „Tondach-Potisje“ Kanjiža pokazala je novinarskoj delegaciji i Andrićgrad čijem arhaičanom izgledu ne doprinosi samo kamen na fasadama građevina već i krovne pokrivke od keramičkog crepa, koje su tako naselje približile prirodi. Andrićgrad, prvi grad posvećen jednom nobelovcu, kulturni je, istorijski, umetnički, hrišćanski i turistički kompleks. Odabir materijala u Andrićgradu bio je presudan za sam izgled kompleksa, kojem je nesvakidašnji crep, ipak, dao finalnu notu.\nAndrićgrad, prvi grad posvećen jednom nobelovcu, kulturni je, istorijski, umetnički, hrišćanski i turistički kompleks\nOva, sjajno organizovana poseta u potpunosti je ispunila očekivanja prisutnih predstavnika medija.\nTagovi: Andrićgrad Drvengrad Mećavnik Potisje Kanjiža Tondach\nU turističkom naselju „Mećavnik“, Mokra Gora, od 15.-17. aprila održano je stručno savetovanje partnera „Wienerberger“ grupe. Ovaj skup, prvi po re...\nZa 40. Međunarodni sajam GRAĐEVINARSTVO 2014. koji se pod sloganom „ Gradite po Vašoj meri!“ održati od 08-12. aprila u Beogradu, najveći srpski pr...\nRazmišljanje o kupovini novog dušeka prvi je korak ka boljem snu, a BERNARDA vam pomaže da dođete do svog kreveta iz snova. [caption id="attachm...\nRazvojem tehnologije, a posebno sistema električnog podnog grejanja grejnim kablovima, cena instalacije podnog grejanja postala je dostupna velikom...\nKako da vas ovi komadi prosto ne usreće? Stolica, tabure i tepih napravljeni su od raznobojnih gombica i učiniće da se svako oseti ponovo kao dete....


Više ne košta 500 miliona eura: Raphael Varane napušta Real Madrid? – Sport Centar Više ne košta 500 miliona eura: Raphael Varane napušta Real Madrid? – Sport Centar\nInostrani mediji pišu da bi Raphael Varane mogao napustiti redove Real Madrida, a navodno Kraljevski klub bi pristao na ponudu od 70 miliona eura.\nFrnacuskom stoperu ugovor sa Realom ističe na ljeto 2022. godine, a a nema nikakvih napredaka u pregovorima o produžetku saradnje.\nVarane je svojevremeno viđen kao nosilac odbrane Real Madrida kada ode Sergio Ramos, a tada je o interesovanju drugih klubova trener Zinedine Zidane rekao “Cijena je 500 miliona eura”.\nTrener Kraljevskog kluba mislio je tada na otkupnu klauzulu u ugovoru francuskog fudbalera, što je bila jasna poruka da ga ne želi prodati ni za bilo koje para, ali situacija se sada promijenila.


Kosanović: Da nastavimo seriju pobeda koju je Zvezda prekinula\n30. septembar, 2018.\nEkipa Napretka će u okviru 10.kola Super lige Srbije na stadionu ’’Mladost’’ u Kruševcu dočekati goste iz Beograda, ekipu Čukaričkog. Raspored je zgusnut, ali stručni štab veruje u novu pobedu.\nU taboru domaćina svi se nadaju dobrim rezultatima i usponu ka vrhu tabele gde je ’’čarapanima’’ i mesto, a idelna prilika da se popravi trenutna situacija je da se savlada direktan konkurent za visok plasman. O tome je na redovnoj konferenciji za medije održanoj pred ovaj susret govorio i šef stručnog štaba domaćeg tima, iskusni Milorad Kosanović, koji je istakao da očekuje povoljan rezultat:\n’’ Za nas je utakmica protiv Čukaričkog bitna,to je ekipa iz gornjeg dela tabele, ali mi moramo i možemo da odigramo dobro tu utakmicu. Probaćemo da nastavimo seriju pobeda koju je Zvezda prekinula, i da uzmemo sva tri boda. Neće biti lako, biće dosta teško, ali je to izazov. Očekujem da će utakmica obostrano biti čvrsta, s tim da mi igramo kući i da moramo da se da kocentrišemo toliko da u tih devedeset minuta napravimo rezultat. Svi igrači su na raspolaganju, a igraće oni koji su ovog momenta u odnosu na balans tima najpotrebniji, a mlađi će se polako priključivati da bi bili spremni na ono što nas možda čeka na proleće.’’\nMeč 10.kola Super lige Srbije između Napretka i Čukaričkog igra se danas, u nedelju 30.septembra 2018.godine, sa početkom u 19:00 časova.


JUB otvorio fabriku EPS-a u Srbiji | JUB d.o.o.\nPublished on: 9. 9. 2015\nKompanija JUB, najstariji proizvođač boja i fasada u Sloveniji i regionu, 10.9.2015 svečano otvara fabriku za proizvodnju espandiranog polistirena (stiropora) u Srbiji. U pogon je investirano 5,6 miliona evra, dok je ukupna investicija kompanije JUB u srpsko tržište 27 miliona evra. Kompanija JUB je, sa novom fabrikom za proizvodnju fasadnog stiropora, zvanično postala jedini proizvođač svih komponenti fasadog sistema na teritoriji Srbije.\nOtvaranjem fabrike stiropora, JUB kao društveno odgovorna kompanija, daje veliki doprinos razvijanju trenda u štednji energije i podstiče izgradnju energetski efikasnih zgrada u našoj zemlji. U novoj fabrici osim građevinskog i fasadnog stiropora proizvodiće se i ambalažni stiropor, čime se otvara i novo tržište industrijskih kupaca u Srbiji i šire. JUB će novim fabričkim pogonom uz građevinski stiropor nuditi i fasadni stiropor, koji je deo fasadnog sistema JUBIZOL Ove materijale odlikuje izrazita toplotna i zvučna izolacija, visoka štednja energije, jednostavno ugrađivanje i okolini prihvatljivo. Osim fasadnog i gradjevinskog stiropora proizvodićemo i ambalažni stiropor, čime otvaramo i novo tržište industrijskih kupaca u Srbiji i šire.\nNa konferenciji za medije govoriće gospodin Aleksander Kuljaj, direktor kompanije JUB i privremeni otpravnik poslova Ambasade Republike Slovenije u Beogradu, gospođa Mateja Norčič Štamcar. Novinarima će se obratiti i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović.


Karpenter: SAD i EU saglesne da visok stepen autonomije za Kosovo u okviru Srbije nije održivo rešenje\n“Konsenzus u glavnim gradovima Evrope i u Vašingotnu je da Kosovo sa visokim stepenom autonomije u okviru Srbije nije održivo rešenje”, rekao je potpredsednik za pitanja spoljne politike i odbrane u institutu “Kejto”, Ted Karpenter, u razgovoru sa kolegom Brankom Mikašinovićem. Karpenter je prvo izneo svoje mišljenje o stavu vlade Srbije da bi bilo kontraprodukivno početi pregovore o konačnom statusu pokrajine bez ispunjavanja standarda.\nKARPENTER: Idealno govoreći ispunjavanje standarda bi trebalo da se reši pre pregovora o statusu. Medjutim, medjunarodna zajednica je već odlučila da povede pregovore o konačnom statusu Kosova. Ono što medjunarodna zajednica želi, specifično SAD i Evropska unija, preovladaće u procesu donošenja odluke o statusu, dok će stav vlade Srbije imati daleko manji značaj.\nGLAS AMERIKE: Pod kakvim uslovima bi medjunarodna zajednica mogla da prihvati stav vlade Srbije o Kosovu sa najvišim vidom autonomije, ali ne i nezavisnosti?\nKARPENTER: Teško je zamisliti bilo kakve okolnosti pod kojim bi SAD i Evropska unija prihvatile tu opciju, a ne nezavisnost. Izgleda sve jasnije da su političke elite u SAD i Evropskoj uniji odlučile da je jedino rešenje za taj problem nezavisno Kosovo. Stav vlade Srbije nije nerazuman i da imate druge okolnosti taj stav bi mogao da bude delotvorna osnova za pregovore. Medjutim, mislim da je medjunarodna zajednica već prešla tu poziciju i zauzela drugačiji stav.\nGLAS AMERIKE: Koji su razlozi za takav stav medjunarodne zajednice?\nKARPENTER: Konsenzus u glavnim gradovima Evrope i u Vašingtonu je da Kosovo sa visokim stepenom autonomije u okviru Srbije nije održivo rešenje, već jednostavno prolonogiranje postojećeg problema. Odugovlačenje bi moglo da izazove još jednu krizu i mogućnost još jedne intervencije. Medjunarodna zajednica sada smatra da bi nezavisno Kosovo bilo trajno rešenje.\nGLAS AMERIKE: Da li bi nezavisnost Kosova izazvala dalji dezintegracioni proces državne zajednice Srbije i Crne Gore?\nKARPENTER: Razloge eventualne dezintegracije Srbije i Crne Gore bi pre svega trebalo tražtiti u samim odnosima izmedju Srbije i Crne Gore. Nisam siguran da bi opstanak državne zajednice trebalo povezivati sa Kosovom, već sa specifičnom dinamikom u odnosima ta dva entiteta. Medjutim, problem nezavisnog Kosova je da bi ono moglo da ohrabri koncept stvaranja Velike Albanije, što će neminovno podrazumevati dalje teritorijalne ustupke na račun Makedonije i drugih delova teritorije Srbije i Crne Gore. Dakle nezavisno Kosovo bi u krajnoj liniji moglo da podstakne dalja regionalna separatistička nastojanja.\nGLAS AMERIKE: Šta mislite o direktnim pregovorima izmedju Beograda i Prištine, većoj posredničkoj ulozi kontakt grupe i uopšte medjunarodne zajednice?\nKARPENTER: Ja oduvek smatram da bi probleme trebalo rešavati putem direktnih pregovora suparničkih strana kad god je to moguće. U ovom slučaju, dominantni akteri su SAD i Evropska unija, još od kasnih 90-tih godina i to se neće promeniti. Ne verujem da će medjunarodni akteri zauzeti sekundarnu poziciju i dozvoliti spornim stranama da same reše konačni status.\nGLAS AMERIKE: Neki tvrde da je martovsko nasilje ubrzalo proces priznavanja nezavisnosti Kosova. Kakav je vaš stav?\nKARPENTER: To je tačno, ali to ne bi bio ni prvi ni poslednji put da nasilna pobuna, uz povremenu pomoć iz inostranstva, rezultira u formiranju nezavisne države. Ono što je uznemiravajuće je postojano etničko čiščenje Srba i pripadnika drugih nealbanskih manjina od vremena intervencije Nato-a. Ako se ništa ne uradi u vezi sa tim, medjunarodna zajednica će prihvatiti veoma uznemiravajući proces i praksu stvaranja homogenih država.


NIŠTA OD ISTRAGE: Republikanci u Senatu spriječili formiranje komisije povodom upada u Kongres | Banjaluka.net\nNIŠTA OD ISTRAGE: Republikanci u Senatu spriječili formiranje komisije povodom upada u Kongres\nČlanovi američkog Senata iz Republikanske stranke blokirali su razmatranje zakonskog predloga o osnivanju komisije, koja bi istražila upad u Kongres 6. januara.\nZa usvajanje predloga bili su potrebni glasovi 60 od 100 senatora, ali su ga podržala 54 člana Senata, u kojem je odnos demokrata i republikanaca 50 prema 50. Protiv je glasalo 35 senatora, navodi Glas Amerike.\nPredlog zakona je ranije usvojio Predstavnički dom Kongresa SAD.\nPristalice tada odlazećeg republikanskog predsednika Donalda Trampa upale su u Kongres 6. januara, u vreme zasedanja na kojem je kasnije te noći potvrđena pobeda demokrate Džozefa Bajdena na izborima.\nLider demokrata u Senatu Čak Šumer rekao je posle glasanja da su republikanci izabrali da „brane veliku laž“.\n„Svi znamo šta se ovde dogodilo. Republikanci u Senatu su se opredelili da odbrane veliku laž, jer strahuju da bi bilo šta što bi moglo uznemiriti Donalda Trampa njima politički štetilo“, kazao je Šumer.


2018. Renault Megane RS bez maske - AutoExclusive - Auto vesti, Novi, Luksuzni, Polovni automobili\n2018. Renault Megane RS bez maske\nRenault ne može da se oporavi od konstantnih curenja informacija i fotografija novog modela Megane RS, sa nove tri, koje su pronašle svoj put do interneta, pre zvaničnog predstavljanja automobila...\nFotografije koje su došle ljubaznošću jedne publikacije, prikazuju prednju stranu, zadnju i nešto karoserije sa strane proizvodnog automobila koji je finiširan u svetlo crvenoj boji.\nOvo je takođe prvi pogled na prednji deo ovog kompakta koji tek treba da izađe, a na njemu se nalazi komplet karakterističnih LED maglenki i daleko agresivniji branik koji se savršeno slaže sa srebrnim akcentima na njegovim donjim delovima. Kao što je očekivano, 2018. Renault Megane RS model je neštto širi od prethodnog zahvaljujući kompletu sportskih amortizera.\nDa li je u pitanju deo marketinške politike ili neko namerno pokušava da sabotira predstavljanje novog modela francuskog brenda, ali činjenica ostaje da smo do sada već mogli da vidimo zadnji deo automobila, koji je "procureo" prethodnog puta, a na njemu smo videčli veliki difuzor koji pruža dodatnu silu potiska i predstavlja domaćina jednoj velikoj izduvnoj cevi pravougaonog izgleda smeštenoj u sredini. Dodatni otvori za vazduh takođe mogu biti primećeni na zadnjem braniku.\nZa novi Renault Megane RS se smatra da će doći na tržište napajan turbo dvolitarskim benzinski motorom koji poseduje oko 300 ks, koji su povezani sa šestostepenim manualnim menjačem duplog kvačila. Šasija će sadržati besprekornu verziju kompanijinog poslednjeg sistema upravljanja na zadnjoj osovini, diferencijal ograničenog proklizavanja, veoma naprednu aerodinamiku i naravno, sportsko vešajne tjunirano u odeljenju Renault Sport-a.\nZvanično predstavljanje modela 2018. Renault Megane RS planirano je za 12. septembar na frankfurtškom sajmu automobila.


U Sarajevu normaliziran tramvajski saobraćaj - Bportal.ba - Najvažnije vijesti iz BiH\nPodsjetimo, zbog kvara na električnoj mreži tramvajski saobraćaj u Sarajevu, jutros od osam sati i 45 minuta, odvija se samo od Ilidže do Skenderije.\n– Kvar je evidentiran u blizini BBI centra. Dežurne ekipe odmah su izašle na teren kako bi otklonile kvar – kazao nam je dežurni dispečer u GRAS-u.\nOznačeno: Benjamin Netanyahu, kravica, kvar, sarajevo, sarajevo, tramvajski saobraćaj\nDodik nastavlja sa naoružavanjem: MUP RS-a dobija prva dva modela oklopnog vozila “Despot”\nPrva dva serijska modela oklopnog vozila “Despot” uskoro će biti isporučena Ministarstvu unutrašnjih poslova Republike Srpske. Potvrdio je ovo za “Glas Srpske” generalni direktor preduzeća “Tehnički remont Bratunac” Slavenko Ristić. On je istakao da će ta dva modela biti predstavljena na ovogodišnjem Međunarodnom sajmu naoružanja i vojne opreme “Partner”, koji će biti održan od 25. […]


Grčka: 100 000 preduzeća pred zatvaranjem\nBy Giannis Agouridis / Објављено на: April 15, 2020\nIstraživanje koje je Marc sproveo u ime Helenske konfederacije profesionalaca, zanatlija i trgovaca (GSEVEE) o posledicama i kretanju malih i veoma malih preduzeća tokom mera za suzbijanje širenja koronavirusa pokazalo je šokantne rezultate. Na osnovu ovih podataka, čini se da se 100.000 preduzeća u narednom periodu suočava sa zatvaranjem, dok postoji rizik da će 250.000 radnih mesta biti izgubljeno (samozaposleni, poslodavci i zaposleni).\nKljučne tačke ankete su pokazale:\n-7 u 10 preduzeća koja ostaju otvorena beleže smanjen promet.\n-7 od 10 preduzeća veruje da će najveći izazov sa kojim će se suočiti nakon ukidanja ograničenja biti nedostatak likvidnosti\n-1 u 7 preduzeća (otprilike 100 000) naći će se pred zatvaranjem nakon ukidanja restriktivnih mera\n– 9 od 10 preduzeća smatra da bi zaštitu primarnih prebivališta trebalo produžiti za najmanje 6 meseci\nPrema istraživanju, 80% ispitanika je reklo da će, nakon ukidanja restriktivnih mera, nastaviti sa poslovanjem kao i obično. Međutim, značajan deo (13%) smatra da postoji mogućnost trajnog zatvaranja. Pored toga, jednako značajan procenat (13%) rekao je da će smanjiti broj zaposlenih nakon ukidanja restriktivnih mera. Na osnovu ovih podataka postoji rizik da će se u narednom periodu ugasiti oko 100.000 preduzeća i izgubiti oko 250.000 radnih mesta (samozaposleni, poslodavci i zaposleni).\n75% preduzeća koja su odgovorila da postoji šansa da zatvore posao su preduzeća koja su u potpunosti ili delimično obustavila poslovanje. Drugim rečima, čini se da se rizik za održivost eksponencijalno povećava za one kompanije koje su prestale sa radom ili imaju slabije rezultate u poređenju sa onima koje i dalje posluju uprkos teškim uslovima i smanjenim prihodima.\nOtpremnine na horizontu\nSličan procenat kompanija izjavio je da će smanjiti broj zaposlenih. Pored toga, kompanije koje su delimično ili potpuno obustavile poslovanje čine 79% preduzeća koja su izjavila da bi mogla smanjiti broj zaposlenih nakon ukidanja restriktivnih mera.\nNajznačajnije pitanje za 74% preduzeća nakon ukidanja restriktivnih mera biće nedostatak likvidnosti. Slede obaveze prema državi (fondovi za osiguranje poreza) po stopi od 9% i obaveze prema dobavljačima po stopi od 6%. S druge strane, samo 6% kompanija veruje da se neće suočiti sa bilo kakvim problemima nakon što restriktivne mere prestanu da važe. Ovi podaci takođe određuju područja buduće intervencije kako na strani potražnje, tako i na strani ponude. / ibna


Dan online - Drustvo: Korišćeni zvanični podaci - 2018-01-26\nDrustvo ODGOVOR NOVINARA INVESTICIONO-RAZVOJNOM FONDU Korišćeni zvanični podaci\nU tekstu „Lješkovićevoj firmi dali kredit nakon što je osuđen“ korišćeni su samo podaci Investiciono-razvojnog fonda (IRF). U odjeljku „Realizovani krediti“ na sajtu državnog fonda nalazi se spisak – tabela pod nazivom „Odobreni krediti IRF-a 2017“.\nU toj tabeli jasno piše da je 72.714 eura odobreno kompaniji „Krupac Mont“, suspendovanog komandanta Specijalne antiterorističke jedinice (SAJ) Radosava Lješkovića.\nU tekstu „Lješkovićevoj firmi dali kredit nakon što je osuđen“, a na koji su reagovali iz IRF-a, jasno je prenijeta informacija i podatak da je taj kredit odobren za refinansiranje kreditnog zaduženja posredstvom poslovne banke.\nTvrdnje iz IRF-a da oni nijesu donijeli odluku o kreditu Lješkovića, već poslovna banka, demantuje još jedan podatak sa njihovog sajta. Naime, u odjeljku „Program podrške refinansiranja tekućih kreditnih zaduženja“ piše, između ostalog, „Pravo na kredit ne postoji, već IRF CG A.D. na osnovu svakog pojedinačnog zahtjeva donosi posebnu odluku“.\nOvo nije prvi put da nadležni u IRF-u tvrde da poslovne banke samostalno odobravaju kredite, koji se nalaze u njihovom spisku odobrenih kredita.\nIzjave iz IRF-a ukazuju na sumnju da ne provjeravaju tražioce kredita.


Na kom mestu se nalazi Beograd na listi najskupljih gradova za život stranaca? - National Geographic Srbija\nNa kom mestu se nalazi Beograd na listi najskupljih gradova za život stranaca?\nPrema rezultatima konsultantske kompanije „Mercer“, najskuplji grad za život za strane radnike u 2018. godini je Hongkong.\nBeograd je na 181. mestu na listi najskupljih gradova za život stanaca u 2018. godini među 209 rangiranih destinacija, a na prvom mestu je Hongkong, prema rezultatima konsultantske kompanije „Mercer“.\nU regionu centralne i istočne Evrope, po skupoći prednjače Bratislava (113), zatim Ljubljana (132. mesto), Zagreb (138), Budimpešta (151), Varšava (154), Tirana (172), Sofija (175), Bukurešt (176), dok je Skoplje zauzelo 197. mesto, prenosi Forčen.\nNa drugom mestu u svetu, kao najskuplja destinacija za strance, nalazi se Tokio, za kojim slede Cirih, Singapur i Seul, dok je glavni grad Angole, Luanda, zauzeo šesto mesto zbog pada cena nekretnina.\nPored Ciriha, najskuplji evropski gradovi su Bern (10) i Ženeva (11), ali su se, generalno gledano, svi zapadnoevropski gradovi popeli na lestivici po visini troškova života i zakupa stanova, a naročito nemački, te su tako Frankfurt (68) i Berlin (71) skočili u odnosu na prošlu godinu za 49 mesta, a Minhen (57) za 41 mesto.\nLondon je skočio za 10 mesta, na 19. poziciju, Pariz za 28 mesta, na 34. poziciju, Rim za 34 mesta na 46. poziciju, a Beč za 39 mesta na 39. poziciju.\nNajskuplji kineski grad je Šangaj, na sedmom mestu, a potom Peking, na osmom.\nTel Aviv (16) je i dalje najskuplji grad na Bliskom istoku za strane radnike, a slede ga Dubai (26), Abu Dabi (40) i Rijad (45).\nNajskuplji grad u SAD-u je Njujork, koji je pao za četiri mesta na 13. poziciju u odnosu na prošlu godinu. Slede San Francisko (28) i Los Anđeles (35), koji su se spustili za sedam, odnosno 12 mesta, dok je Čikago (51) pao za 12 mesta.\nNa 209. mestu kao najjeftiniji grad za život smestio se Taškent, glavni grad Uzbekistana, nakon Tunisa i Biškeka, glavnog grada Kirgistana.\nZa potrebe svog redovnog godišnjeg istraživanja, kompanija „Mercer“ je istražila troškove 200 stavki na svakoj lokaciji, uključujući smeštaj, transport, odeću, hranu i zabavu, upoređujući cene na primer ulaznica za bioskop, farmerica, litre vode, šolje kafe, litra benzina te mleka.\nBeogradska operacija: 72. godišnjica oslobođenja Beograda u Drugom svetskom ratu