20 godina UG "Budućnost"\n16 godina Sigurne kuće\n6 godina Muškog centra\nGradimo zajedno sigurnu budućnost\nU okviru Savjetovališta pružamo besplatnu pravnu pomoć građanima i građankama, psiho-socijalno savjetovanje, porodično i partnersko savjetovanje. Važan segment ove organizacione jedinice je rad u zajednici, edukacije i ekonomsko osnaživanje, prevencija trgovine i zlostavljanja djece, promocija volonterizma, ali i lobiranje i zalaganje za usklađivanje i primjenu zakona u BiH.\nPrva Sigurna kuća u Republici Srpkoj otvorena je 18. decembra 2000. godine u Modriči. U okviru Sigurne kuće pružamo: smještaj ženama i djeci žrtvama porodičnog nasilja, besplatnu pravnu pomoć, savjetodavni tretman, zdravstvenu njegu, edukativne i kreativne radionice, te provodimo programe ekonomskog osnaživanja žena žrtava nasilja. Korisnice u Sigurnoj kući se redovno edukuju, stručno osposobljavaju, a nerijetko i zapošljavaju.\nPrvi Muški centar u Bosni i Hercegovini otvoren je 25. novembra 2010. godine u Modriči. U okviru Muškog centra vršimo terapijski i savjetodavni rad sa počiniocima nasilja i radimo na razvijanju socijalnih vještina muškaraca iz zajednice. Muški centar usmjerava aktivnosti na podizanju svijesti muškaraca da se dobrovoljno jave radi psiho-socijalne rehabilitacije, a ovaj vid rada je veoma važan, jer tako možemo reagovati mnogo prije nego što slučaj nasilja dospije pred zvanične institucije.\nRadni sastanak u Tuzli\nGordana Vidović, direktorka Udruženja građana „Budućnost“ i Dajana Ilić, koordinatorka projekta „Korak bliže do eliminacije nasilja u porodici / Psihosocijalni rad sa počiniocima nasilja“ razgovarale su juče u Tuzli sa Mimom Dahić, koordinatorkom UG „Vive žene“ Tuzla, partnerima u pomenutom projektu o njegovoj implementaciji, ali i daljim koracima i aktivnostima za realizaciju.\nRead more: Radni sastanak u Tuzli\nSaradnja UG "Budućnost" i medija u projektu oporavka i zaštite zajednica pogođenih poplavama\nKoliko je medijsko izvještavanje važno, sa čime se novinari i novinarke sureću kada je u pitanju izvještavanje u kriznim situacijama, kao i šta oni, koji su bili među prvima na terenu kada su Bosnu i Hercegovinu 2014. godine zadesile poplave, misle o reakcijama i akcijama vlasti, institucija i civilnog sektora bile su samo neke od tema radionice za medije održane od 27. do 29. januara ove godine.\nRadionica je održana u okviru projekta "Uspostavljanjem održivih modela saradnje i koordinacije - do efikasnijeg sistema zaštite i oporavka zajednica pogođenih poplavama" koji se provodi u opštinama Šamac, Vukosavlje i Domaljevac, a učesnici su bili predstavnici medija iz opština obuhvaćenih projektom.\nRazgovarano je i o Strategiji informisanja koju će Udruženje građana "Budućnost" izraditi u okviru ovog projekta i drago nam je što smo se svi zajedno usaglasili da predstavnici Civilne zaštite, Doma zdravlja, Opštine, Policije, Veterinarske službe, Vodovoda, Elektrodistribucije, NVO sektora i mediji moraju da razviju saradnju još bolje komunikacije, kako bi reakcija u kriznim situacijama, poput poplava iz 2014. godine, bila na većem nivou, a sve sa ciljem zaštite građana i lokalnih zajednica koje su suočene sa nekom od prirodnih katastrofa.\nPored saradnje sa medijima kroz radionice u okviru ovog projekta planirane su i radionice za učenike osnovnih i srednjih škola kako bi znali šta mogu da učine i kako mogu da pomognu prilikom neke od prirodnih katastrofa, ekološke lokalne akcije čiščenja, saniranje sektorskih ambulanti u mjesnim zajednicama iz tri opštine obuhvaćene projektom, radionice i obuke fizičkih lica za izradu biznis plana, kao i podsticaj za realizaciju planova, edukacije profesionalaca, itd.\nOdržan seminar za projektni tim na uspostavljanju efikasnijeg sistema zaštite i oporavka poplavljenih zajednica\nU okviru projekta “Uspostavljanjem održivih modela saradnje i koordinacije – do efikasnijeg sistema zaštite i oporavka zajednica pogođenih poplavama”, predstavnici Udruženja građana “Budućnost” održali su, protekle sedmice, seminar planiranja i orijentacije za projektni tim.\nNa seminaru se razgovaralo o unapređenje saradnje i koordinacije organa vlasti, institucija i civilnog sektora u procesu izgradnje zajednica otpornih na prirodne katastrofe, kao i o održivom razvoju lokalnih zajednica pogođenih poplavama.\nProjektni tim je na ovom seminaru usaglasio plan rada, podijelio odgovornosti i razvio indikatore za praćenje aktivnosti cijelog procesa.\nRealizacija projekta “Uspostavljanjem održivih modela saradnje i koordinacije – do efikasnijeg sistema zaštite i oporavka zajednica pogođenih poplavama” počela je u novembru ove godine i trajaće do novembra 2017. godine.\nGlavni cilj projekta je unapređenje saradnje i koordinacije organa vlasti, institucija i civilnog sektora u procesu izgradnje zajednica otpornih na katastrofe, doprinosi smanjenju rizika i posljedica, povećanju bezbjednosti građana i održivom razvoju lokalnih zajednica pogođenih poplavama. U okviru ovog projekta UG "Budućnost" će, između ostalog, informisati i podizati svijest građana o načinu reagovanja u kriznim situacijama izazvanim prirodnim nepogodama, podrška ekonomskom oporavku porodica i privatnih firmi pogođenih poplavama, podrška uređenju i opremanju sektorskih zdravstvenih ustanova u mjesnim zajednicama, radi reuspostavljanja svoje djelatnosti i efikasnijeg pristupa zdravstvenim uslugama.\nRezolucija 1325: Izvještaj o praćenju implementacije Akcionog plana\nUdruženje građana “Budućnost” održalo je javnu prezentaciju za predstavnike institucija oba entiteta BiH na kojoj je predstavljen izvještaj o izvršenom praćenju implementacije Akcionog plana za sprovođenje Rezolucije 1325 za period od dvije godine.\nNa sastanku su, osim samog izvještaja, prezentovani i zaključci do kojih smo došli nakon završenog praćenja implementacije pomenutog Akcionog plana. Prezentacija je održana 30. decembra u okviru projekta “Sigurnost na ženski način”, finansiranog od strane švedske organizacije Kvinna till Kvinna.\nPredstavnici UG "Budućnost" na sastanku sa radnom grupom za izradu Nacrta Lokalnog akcionog plana za djecu\nDanas su predstavnici Radne grupe za izradu Nacrta Lokalnog akcionog plana za djecu opštine Modriča, održali sastanak (Okrugli sto) na kojem je pozdravljena informacija da će se Nacrt LAP-a naći na januarskoj sjednici SO-e Modriča.\nOva informacija je dostavljena iz Opštine Modriča, pri čemu je naglašeno da će podaci iz LAP-a biti usklađeni sa novom kalendarskom godinom, pri čemu će i cjelokupan plan biti pomjeren na period 2017. - 2021.godina.\nSastanak je organizovan u UG "Budućnost", čiji predstavnici su i članovi ove radne grupe. Učesnicima sastanka su, između ostalog, prezentovani podaci dobijeni Analizom izdvajanja za djecu na opštini Modriča, kao i Vodič za monitoring lokalnih akcionih planova za djecu.\nJedna od ključnih tema ovog Okruglog stola, osim usvajanja LAP-u, bio je posvećen bezbjednosti djece u saboraćaju, pri čemu su članovi RG ispred Policijske stanice Modriča, obećali da će u narednom periodu maksimalno raditi na povećanju bezbjednosti djece u saobraćaju.\nTakođe, ovo je bila prilika da se prezentuje i dio aktivnosti u okviru kampanje za veću vidljivost djece u budžetu, koju su provela djeca na opštini Modriča, a u skladu sa aktivnostima organizacija koje takođe provode isti projekat: "Zdravo da ste" Banja luka, "Naša djeca" Sarajevo, "Naša djeca" Zenica.


Mega Bemax i Partizan NIS su iskoristili pauzu zbog FIBA kvalifikacija za Svetski kup da odigraju kontrolni meč u hali Mega Factory u Beogradu a utakmica je završena pobedom Partizana 82:93 (25:23, 25:30, 14:21, 18:19). Izabranici Dejana Milojevića su na ovom meču bili bez podrške Bitadzea, Mušidija, Čarapića i Atića, koji su sa svojim reprezentacijama, dok je sa druge strane...\nU nastavku kvalifikacija za Svetski kup koji će se igrati naredne godine, trojica igrača Mega Bemaxa su nastupila za svoje reprezentacije u prvim mečevima u FIBA prozoru. Goga Bitadze je u pobedi Gruzije na gostovanju u Estoniji sa 73:80 pružio odličnu partiju sa 19 poena, 11 skokova i 3 ukradene lopte. Edin Atić je u porazu Bosne i Hercegovine u...\nALEKSA I PREDRAG SA OSMESIMA ISPRATILI POBEDU MEGE PROTIV CIBONE\nKošarkaši Mega Bemaxa su odlično reagovali na prošlonedeljni poraz od Krke pošto su u odličnoj atmosferi u hali PSC Pinki u Sremskoj Mitrovici savladali Cibonu sa 82:80 u okviru susreta 9. kola ABA lige. I na ovom meču je nastavljeno sa projektom „Mega Experience“ u okviru koga su gosti kluba mladi i talentovani Mitrovčani. Ovoga puta su gosti bili Aleksa...\nKošarkaši Mega Bemaxa su došli do 7. pobede u ABA ligi pošto su posle još jednog uzbudljivog finiša slavili protiv Cibone sa 82:80 u okviru utakmice 9. kola koja je odigrana u hali PSC Pinki u Sremskoj Mitrovici. Trener Mega Bemaxa Dejan Milojević je istakao da je skor 7-2 pred pauzu koja sledi veliki uspeh njegove mlade ekipe: – Velika...\nKošarkaši Mega Bemaxa su posle bolje igre u drugom poluvremenu i uzbudljivog finiša savladali Cibonu sa 82:80 (15:18, 22:22, 27:22, 18:18) u okviru meča 9. kola ABA lige koji je odigran u hali PSC Pinki u Sremskoj Mitrovici. Izabranici trenera Dejana Milojevića su pokazali dobru reakciju posle prošlonedeljnog poraza od Krke pošto su posle penal završnice odbranili poslednji napad Cibone...\nKošarkaši Mega Bemaxa u subotu 21. novembra od 21 čas u Sremskoj Mitrovici nastavljaju takmičenje u ABA ligi kada će u okviru 9. kola dočekati Cibonu. Izabranici Dejana Milojevića će protiv Cibone pokušati da poprave utisak od prošlonedeljne utakmice sa Krkom i da zabeleže 7. pobedu u takmičenju pred pauzu koja predstoji zbog FIBA prozora za kvalifikacije za Svetski kup....\nKošarkaši Mega Bemaxa su doživeli prvi poraz na gostovanjima ove sezone u ABA ligi pošto je Krka u Novom Mestu slavila sa 82:69 i tako nanela ukupno 2. poraz igračima Mege u 8 odigranih kola. Trener Mega Bemaxa Dejan Milojević je na konferenciji za štampu posle meča istakako da su oscilacije normalne za mladu ekipu Mege: – Čestitam Krki na...\nKošarkaši Mega Bemaxa su doživeli prvi poraz na gostovanjima ove sezone u ABA ligi pošto je Krka okviru 8. kola takmičenja slavila sa 82:69 (27:24, 20:11, 21:15, 14:19). Izabranici trenera Dejana Milojevića su odigrali svoj najslabiji meč ove sezone u ABA ligi a kao jedan od glavnih razloga poraza je i veliki broj promašenih slobodnih bacanja, čak 18. Trener Mega...\nKošarkaši Mega Bemaxa u nedelju 18. novembra od 17 časova nastavljaju takmičenje u ABA ligi kada će u okviru 8. kola takmičenja gostovati u Novom Mestu ekipi Krke. Izabranici trenera Dejana Milojevića će u dvorani „Leona Štuklja“ boriti za 7. pobedu u 8 mečeva u sezoni. Trener Mega Bemaxa na meču protiv Krke neće moći da računa na povređenog Branislava...\nKošarkaši Mega Bemaxa su došli do 6. pobede u sezoni i 4. na gostovanju u isto toliko utakmica pošto su posle neverovatnog preokreta i serije 0:12 u poslednja 2 minuta meča slavili u Zadru sa 80:84. Trener Mega Bemaxa je istakao da ovakve pobede prave razliku u sezoni: – Prezadovoljan sam utakmicom. Ovo su najslađe pobede, one koje prave razliku...


Vesti - Vistova najbrža na 1.500 metara - B92 - Sport - Olimpijada\n22. februar 2010. | 02:22\nVistova najbrža na 1.500 metara\nHolanđanka Iren Vist osvojila je titulu olimpijske šampionke u brzom klizanju na 1.500 metara u Vankuveru.\nVistova je do drugog olimpijskog zlata u karijeri, prvog posle trke na 3.000 metara u Torinu 2006. godine, došla u vremenu od 1:56.89 minuta. Pored nje na pobedničkom postolju našle su se domaća klizačica Kristina Grovs i Martina Sablikova iz Češke, nova olimpijska šampiona upravo u disciplini u kojoj je Vistova trijumfovala pre četiri godine.\nSada već dvostruka olimpijska šampionka, koja je osvojila i bronzu na 3.000 metara u Vankuveru, se takmičila u 15. paru i morala je da sačeka da velike favoritkinje Kristina Nezbit, nova šampionka na 1.000 metara, i Grovsova završe svoje trke.\nPrva je na stazu izašla Grovsova, koja je imala zaostatka od 25 stotinki u odnosu na Holanđanku, dok je Nezbitova bila odlična na početku, ali joj je u finišu ponestalo snage i morala je da se zadovolji šestom pozicijom.\nNa Igrama u Vankuveru na programu je još jedno individualno takmičenje u brzom klizanju u konkurenciji žena, trka na 5.000 metara, koja je zakazana za sredu.


Hapšenja zbog ilegalne trgovine jajnim ćelijama – Nadlanu.com\nHapšenja zbog ilegalne trgovine jajnim ćelijama\nATINA, 18. septembra 2010. (Beta-AFP) – Grčka policija je uhapsila pet osoba, među kojima je i jedan lekar, zbog sumnje da su eksploatisali imigrantkinje radi ilegalne trgovine jajnim ćelijama u Bugarskoj, saopštile su u subotu lokalne vlasti.\nGrčka policija je u saradnji sa policijom Bugarske uhapsila lekara, dve Bugarke i dve Rumunke. Lekar je uhapšen na klinici, u trenuku kada je trebalo kod 23-godišnje rumunske državljanke da uradi intervenciju vađenja jajnih ćelija.\nOvakvu intervenciju imala je i bugarska državljanka koje je u Grčku stigla pre godinu dana zbog navodnog posla, ali je kasnije primorana na prostituciju.\nMeđu osumnjičenima je i 37-godišnja Rumunka, koja je imala isto iskustvo u poslednje četiri godine, ali je kasnije druge rumunske državljanke spajala sa bugarskim krijumčarima jajnih ćelija.


Besplatni kurs ruskog jezika - Portal Mladi\nHome Arhiva Besplatni kurs ruskog jezika\nBesplatni kurs ruskog jezika\nUkoliko želite da se upoznate sa osnovama ruskog jezika, savladate rusko pismo, usvojite osnovne pojmove, dobijete materijal i savete kako da samostalno nastavite sa učenjem ovog jezika, ovo je možda pravi program za vas. Radionice su besplatne i biće organizovane svakog petka od 18.30 do 20 h u prostorijama Biznis centra 47, Kneza Miloša 47 (19.februara, 26.februara, 4.marta, 11.marta).\nUkoliko ste zainteresovani, možete da prisustvujete svim radionicama, molimo Vas da popunite formular. Prijave su otvorene do 15.februara, a prednost u slučaju velikog interesovanja će imati mladi od 15-30 godina koji stanuju/školuju se/rade na teritoriji opštine Savski venac.\nRadionice se realizuju zahvaljujući volonterskom angažovanju Dajane Lazarević, studentkinji četvrte godine na Filološkom fakultetu Univerziteta u Beogradu.\nTečno govori engleski, nemački, ruski i beloruski jezik, bavi se pisanjem poezije i proze na srpskom i navedenim jezicima. Objavila je tri zbirke pesama: „Kroz prostor i vreme“, 2011, „Staze zvezdanog beskraja“, 2012, „Stranac“, 2014, i roman „Magloviti put talenata“, 2015.\nDobitnica je velikog broj književnih nagrada u zemlji i inostranstvu, njena dela su objavljivana u brojnim časopisima i zbornicima literarnih radova.\nOd januara 2015. radi kao prevodilac za EMG Magazin (izdavač: Ekof Media). Prevodi novinske članke i naučne tekstove sa engleskog i ruskog na srpski jezik.\nZa sve dodatne informacije pozovite nas na 7151853 ili pisite na [email protected]\nPrevious articleBursa: biser Bliskog istoka\nNext articlePostanite ministri spoljnih poslova na 3 dana – međunarodna simulacija


Radonjić: "Važan je iskazan karakter" - Sportske.net\nRadonjić: "Važan je iskazan karakter"\nPosle preokreta i trijumfa u rezultatski nevažnom susretu sa Igokeom, trener Crvene zvezde Telekom Dejan Radonjić izjavio je da je važan i karakter koji su njegovi igrači pokazali u Laktašima.\nTrener košarkaša Crvene zvezde Telekom Dejan Radonjić rekao je da je njegova ekipa pokazala snažan karakter u pobedi nad Igokeom.\n"Bilo je perioda bez koncentracije i sa dosta slabijom odbranom, ali smo pokazali snažan karakter, završnicu odigrali dovoljno kvalitetno i slavili u utakmici koja nije imala rezultatskog značaja", rekao je Radonjić.\nZvezda je kao gost savladala Igokeu sa 85:80, u pretposlednjem kolu regularnog dela Jadranske lige. Radonjić se zahvalio navijačima na dočeku, koji je opisao kao "fenomenalan".\nOn je dodao da je njegova ekipa sa jednim treningom posle duela sa Galatasarajom odigrala utakmicu protiv Igokee.\n"U svakom slučaju, posle evroligaških mečeva generalno izgledamo malo drugačije, posebno u situaciji kada smo bez opterećenja. Praktično smo s jednim treningom posle Galatasaraja odigrali", kazao je trener Zvezde.\nKapiten ekipe Luka Mitrović rekao je da je njegova ekipa bila na pragu poraza, ali da mu je drago što je nadoknadila 15 poena zaostatka.\n"Drago mi je što se naša ekipa vratila i posle minus 15 i pokazala borbeni pobednički duh. Pohvalio bih ovaj ambijent u Laktašima i zahvalio se navijačima koji su nam i ovde pružili podršku", rekao je Luka Mitrović.\nTrener Igokee Željko Lukajić ocenio je da je njegova ekipa odigrala ravnopravno sa Zvezdom.\n"Kraj je odlučila dužina klupe. Odigrali smo otvorenu utakmicu i uspeli smo da smanjimo dominaciju Zvezde pod košem. Možda nas je pred kraj stigao umor i pritisak, ali mi je drago da je bila prava sportska i košarkaška predstava", rekao je Lukajić.\nCrvena zvezda Telekom u poslednjem kolu dočekuje MZT, dok će Igokea u goste ekipi Mega Leksa.


Leskovac – Strana 177 – Info Centar Juga\nGradska uprava za finansije grada Leskovca-Odsek lokalne poreske administracije obaveštava obveznike plaćanja javnih prihoda da: – IV Akontacija poreza na imovinu i – IV Akontacija posebne naknade za zaštitu i unapređenje životne sredine Dospeva za plaćanje 16. Novembra 2015. godine. Mole se obveznici da svoje obaveze blagovremeno plate, jer se na iznos akontacije koja nije […]\nGradonačelnik Leskovca Goran Cvetanović potpisao je sa predstavnicima razvojnog programa Evropski PROGRES koji finansiraju Vlada Švajcarske i Evropska unija, Memorandum o razumevanju o aktivnostima u oblasti dobrog upravljanja. Ambasador Švajcarske u Srbiji Žan Danijel Ruh čestitao je predstavnicima 34 lokalne samouprave na prepoznavanju značaja koji će sistematski da unese promene neophodne za stabilan i trajni razvoj. Kroz […]\nOD NAVALINA ASFALTOM DO BOGOJEVCA\nGradonačelnik Leskovca Goran Cvetanović i direktor Direkcije za urbanizam Milenko Milenković, juče su obišli radove na asfaltiranju saobraćajnice u Navalinu koja vodi od ovog sela do Bogojevca,kao i do lokalnog groblja. Ovaj projekat podrazumeva asfaltiranje saobraćajnice u dužini od 410 metara i širine 5 metara a po završetku asfaltiranja sledi postavljanje uličnog osvetljenja. Vrednost ugovora […]\nU NASELJU ČIFLUK MIRA POČELA IZGRADNJA IGRALIŠTA\nLESKOVAC – U naselju Čifluk Mira počela je izgradnja terena za male sportove u vrednosti od 3,7 miliona dinara. Izgradnja ovog igrališta je deo programa „Podrška razvoju sporta“ a u planu je izgradnja od ukupno 9 sportskih terena, zaštitnih ograda, svlačionice na igralištu u Donjem Kraincu i tribine u Brestovcu. Prilikom posete ovog naselja, gradonačelnik […]\nPrethodno 1 … 176 177 178 … 188 Sledeće


Loš početak Pejtona Meninga pomogao Atlanti da ostane neporažena\nIzuzetno loš početak meča od strane legendarnog kvoterbeka Pejtona Meninga, koji je posle čitave karijere u Indijanapolisu prešao u Denver, olakšalo je posao Atlanti da pobedom od 27:21 stigne do učinka 2:0 na startu novog NFL šampionata.\nFalkonsi su, osokoljenih greškama četvorostrukog MVP-a lige, poveli sa 20:0 i u potpunosti iskoristili odličan nastup sopstvenog organizatora igre, Meta Rajana. On je meč završio sa 219 "bačenih" jardi, uz dve trećine uspešnih od 36 pokušaja dodavanja.\nMening je, sa druge strane, stigao do učinka 24/37 za 241 jardu, no vremena da se isprave rana kiksa nije bilo. Prišli su Bronkosi na "-6", a onda je Rajan u poslednjem napadu uspeo da, zajedno sa hvatačem Huliom Džonsom vodi ekipu dovoljno pribrano da vreme istekne pre nego što Denver ponovo dobije loptu.\nGol godine na Evropskom prvenstvu! Patrik Šik s pola terena matirao čoveka koji je izbacio Srbiju\nEvropski Superboul: Beograd domaćin F4 Lige šampiona u američkom fudbalu!\nVelika čast pripala je našoj zemlji: Evropski ogranak Međunarodne federacije američkog fudbala (IFAF) doneo je odluku da Beograd bude domaćin završnog turnira Lige šampiona.\nPRESEDAN Donald Tramp OTKAZAO tradicionalnu posetu NFL šampiona Beloj kući\nManje od 24 sata pre nego što je trebalo da bude domaćin šampionima Nacionalne fudbalske lige (NFL, američki fudbal) Filadelfija Iglsima u Beloj kući, predsednik SAD Donald Tramp odlučio je da povuče poziv osvajačima Superboula.\nPosle "meča života za koji niko nije znao", Vukovi kreću na evro-titulu\nDeluje kao da tek nedavno počeo da se igra američki fudbal u Srbiji, a opet - prođe čitava decenija. I, šampion Srbije u ovom sportu, beogradski SBB Vukovi, ispisaće još jednu stranicu istorije: nastupaju u Parizu na završnom turniru evropske Lige šampiona, u organizaciji Međunarodne federacije američkog fudbala, IFAF.\nČikago sprečio preokret Džetsa za kraj trećeg kola NFL-a\nU poslednjem meču 3. kola NFL šampionata, Čikago Bersi su u gostima trijumfovali nad njujorškim Džetsima sa 19:27.\nKosili teren da bi mogli da treniraju, sad stižu kao neporaženi na megdan Vukovima\nKada se u Srbiji bavite amaterskim sportom, onda to znači da ga igrate iz ljubavi. Desetine je hiljada takvih ljudi u našoj zemlji, ali njihova ljubav ipak ne uspe baš često da se domogne medija. Ovo je jedan pokušaj da to popravimo.\nSPEKTAKL U NIŠU Duel Srbija - Turska u američkom fudbalu\nReprezentacija Srbije u američkom fudbalu odigraće prijateljski meč protiv Turske u Nišu, u subotu 4. novembra, na stadionu FK Mašinac. Biće to prvi duel Srbije protiv Turske i prvo okupljanje našeg nacionalnog tima u ovom gradu.\nNFL zvezda novi trener Vukova, kreće srpska Superliga u američkom fudbalu\nOvog vikenda počinje nova sezona u srpskoj Superligi u američkom fudbalu, prva posle ujedinjenja dve do skora odvojene organizacije koje su brinule o ovom sportu u našoj zemlji.\nNagrada za uspehe: beogradski Vukovi u Ligi šampiona američkog fudbala\nAktuelni šampion Srbije i Centralno-evropske lige američkog fudbala, SBB Vukovi iz Beograda učestvovaće 2014. godine u prvoj Ligi šampiona, koja se u Evropi organizuje pod pokroviteljstvom Međunarodne federacije ovog sporta (IFAF).\nOklopnici opet na srpskim terenima: Počinje šampionska trka u američkom fudbalu\nNajjača srpska liga u američkom fudbalu, koja od ove sezone nosi naziv Prva liga Srbije, počinje u subotu, a za naslov šampiona države boriće se osam timova.\nZaradiće više od 500 miliona dolara od novog ugovora, ali neke stvari su mu zabranjene.\n"DRAGI, NEMOJ DA JE PLAŠIŠ" Ovako je Kobi Brajant slavio trijumf autsajdera u Superboulu /VIDEO/\nKobi Brajant, bivši američki košarkaš i velika zvezda NBA lige, sa velikim uzbuđenjem i fenomenalnim reakcijama proslavio je pobedu Filadelfije protiv Nju Ingland Pejtriotsa u 52. Superboulu.\nSrbija na korak od podviga u finalu prvenstva Evrope u američkom fudbalu\nReprezentacija Srbije u američkom fudbalu nije uspela da osvoji prvenstvo Evrope B divizije, ali je u finalu umalo iznenadila apsolutnog favorita, Italiju, koja je u dramatičnom finišu kao domaćin slavila sa 17:14.\nPrethodnog vikenda odigrane su tri utakmice 5. kola Prve lige Srbije u američkom fudbalu.\nŠon Embri novi selektor reprezentacije Srbije u američkom fudbalu\nSelektor koji će voditi srpski nacionalni tim na predstojećem Prvenstvu Evrope C grupe je Šon Embri, koji između ostalog ima iskustvo rada u Denver Bronkosima (2004-2007), ali i Univerzitetu Kolorado i UCLA.\nŠAMPION SRBIJE POČINJE CEFL MISIJU! Divlji veprovi u Beču imaju težak meč protiv Vikingsa\nAktuelni šampion Srbije, kragujevački Divlji veprovi, započinju svoju misiju o okviru nove sezone CEFL lige. Oni će u Beču odmeriti snage sa ekipom Vienna Vikings.\nU šestom kolu Prve lige Srbije odigrane su tri utakmice, a jedna domaća i dve gostujuće ekipe ostvarile su ubedljive pobede.\nVeprovi sa novim američkim kvoterbekom dočekuju Vukove iz Budimpešte\nKragujevački Divlji veprovi u subotu od 13 časova na stadionu Čika Dača dočekuju u svom četvrtom ovosezonskom nastupu u Sportklub Centralno-evropskoj ligi Evrope u američkom fudbala ekipu Vukova iz Budimpešte.\n"ČEKAJU NAS OGROMNE PROMENE" Vučić o skupštini SNS i pripremama za izbore\nKonjufca: U Briselu neće biti reči o ZSO\n(UŽIVO) ŠPANIJA - ŠVEDSKA Zlatana nema, ali SPEKTAKL MORA BITI! Sudar timova koji su ovih dana prošli kroz prave muke!\nVELIKO IZNENAĐENJE I ŠAMAR ZA POLJAKE! Slovačka sa igračem više slavila u Rusiji, viđen prvi crveni karton na EURO 2020!\nZABRINJAVAJUĆI PODACI, fudbaleri na izmaku snaga na EURO 2020: Za prva dva dana Evropskog prvenstva povredilo se čak 11 igrača!\n(VIDEO) ON ĆE ZABAVLJATI GOSTE NA VESELJU SRĐANA ĐOKOVIĆA "Velika mi je čast, jedva čekam da upoznam Novaka"


Maljkovićev apel: ''Da Arena nosi ime profesora Nikolića!'' - Sportske.net\nMaljkovićev apel: ''Da Arena nosi ime profesora Nikolića!''\nPosle duela Slovenije i Turske na ''Trofeju Beograda'', selektor Slovenije Boža Maljković ponovio svoj stav da se najveća dvborana u Srbiji nazove po legendarnom košarkaškom stručnjaku, profesoru Aci Nikoliću.\nSelektor košarkaške reprezentacije Slovenije Božidar Maljković rekao je danas da je zadovoljan pobedom nad Turskom na Trofeju Beograd, kao i da je taj trijumf važan zbog samopouzdanja nekih igrača.\n"Dobro je da smo pobedili, zbog samopouzdanja nekih igrača. Ja sam ovde dolazio pre 40 godina, kupao se u bari i brao dobre bambuse. I tada sam imao problema sa glasom, kao i sada. Bio sam na pregledima, lekari ne znaju šta je, ali smo možda zato pobedili, jer nisam mnogo pričao", rekao je Maljković novinarima u Areni.\n"Komercijalna banka je najbolja u zemlji, ali ja moram da ponovim apel da ova dvorana ponese ime profesora Nikolića. Razgovarao sam i sa vrhom prošle vlasti, a apelujem i na ovde. Verujem da bismo se i Boša (Tanjević) i ja, a i vi (mediji) osećali bolje da je tako", rekao je Maljković.\nKada novinari nisu imali pitanja za Tanjevića, on je uz osmeh rekao: "Puštate me da pušim. To je lepo, potrebno je tako".\n"Mislim da utakmica nije bila najatraktivnija, ali se broji samo pobeda. Ovo je pobeda i za mene, jer sam se vratio i igrao bez bolova i reakcije u ledjima posle povrede, tako da sam srećan zbog toga. Sutra igramo finale, verovatno protiv Srbije i verujem da će biti lepo", rekao je Lakovič.


U Srbiji se jedna lažna vest u proseku podeli 927 puta | EurActiv Serbia\nJedna lažna vest, putem različitih stranica i profila, u Srbiji se u proseku deli 927 puta, izjavio je Aleksander Dardeli, izvršni potpredsednik za strategiju i razvoj Ajreksa (IREX), međunarodne neprofitne organizacije specijalizovane za globalno obrazovanje i razvoj a na osnovu podataka iz istraživanja "Korona i infodemija u 2020" koje je objavio Fejk njuz tragač u saradnji sa Novosadskom novinarskom školom na portalu fakenews.rs ( https://fakenews.rs/wp-content/uploads/Korona-i-infodemija-u-Srbiji-2020.pdf).\nDardeli je u razgovoru za Glas Amerike rekao da su u periodu od mesec dana - od 12. marta do 12. aprila - putem medija i društvenih mreža podeljena ukupno 43 lažna narativa.\nKako je ukazao - među njima su i oni koji favorizuju navode o efikasnom odgovoru Kine na globalnu pandemiju korona virusa, ali i teorije zavere, prema kojima je za nastanak Kovida-19 odgovoran NATO.\n"Od tvrdnji da je Kina uspela da nađe rešenje za pandemiju do ultradesničarskih teorija zavere prema kojima je Severoatlantska alijansa kreirala krizu, koristeći nervni gas sarin protiv stanovništva Srbije, ali i mnogih drugih. Te sadržaje onlajn i tradicionalni mediji podelili su ukupno 241 put. Na Fejsbuku su imali više od 220.000 deljenja", rekao je zvaničnik Ajreksa za Glas Amerike.\nDruga, možda šira grupa, je ona koja se koristi strahom i neizvesnošću zbog pandemije korona virusa i u toj grupi nema podela po starosnoj dobi - tim emocijama su pogođeni svi, i mlađa populacija i populacija srednjih godina, rekao je Dardeli.\nOn ukazuje da, prema podacima programa koji je Ajreks sproveo na teritoriji Srbije, 97% stanovništva televizijski program gleda najmanje dva sata, istovremeno u toku jednog dana 60% populacije koristi se Fejsbukom, dok 44% upotrebljava Jutjub.\n"Televizija Pink, prema navodima većine anketiranih, objavljuje najviše dezinformacija. Ovi podaci svojevrsna su matrica kako dopreti do određene grupe i šta činiti sa svakom od njih", rekao je Dardeli.\nPrema njegovom mišljenju, rešavanju problema dezinformisanja u Srbiji potrebno je da se udruženo posvete civilno društvo, medijski profesionalci, institucije vlasti i privatni sektor u Srbiji.\n"Treba da se okupe i dugoročno posvete rešavanju problema dezinformacija. Nažalost, Srbija nazaduje u oblasti slobode medija i radu medijskih profesionalaca. U izveštaju Reportera bez granica navodi se da je Srbija postala država u kojoj je često opasno biti novinar, dok su sve vidljivije lažne vesti koje se promovišu brzinom svetlosti. Nije ni čudo što je u poslednjem izveštaju nazadovala za tri pozicije, na 93 mesto. Sada je vreme za akciju", ukazao je Dardeli.\n"Direktno sarađujemo sa stranama koje proizvode verodostojne informacije iz oblasti zdravstva zasnovane na činjenicama. Pokušavamo da povećamo njihov obim na tržištu Srbije", rekao je Dardeli


Potpredsjednik Vlade Dritan Abazović zakazao je sastanak sa najvećim crnogorskim privrednicima za ponedjeljak, 25. januara u vili „Gorica“.\nSastanku će, osim potpredsjednika Abazovića, još prisustvovati i ministar finansija i socijalnog staranja Milojko Spajić, ministar ekonomskog razvoja Jakov Milatović, ministar kapitalnih investicija Mladen Bojanić, ministar ekologije, prostornog planiranja i urbanizma Ratko Mitrović, ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Aleksandar Stijović.\n“Cilj sastanka je da se Vlada u direktnom razgovoru sa privrednicima detaljnije upozna sa stanjem u privredi usljed krize izazvane pandemijom virusa COVID 19 izazovima sa kojima se privrednici u ovom trenutku susrijeću, mogućnostima razvoja i privrednog oporavka”, saopšteno je iz Vlade.\nKCCG: Od danas ponovo u funkciji linija 1555\nDerbi protiv Montane uvertira za F4\nMi na ovim prostorima nismo skloni praštanju\nPotrošačka korpa u janurau iznosila 643 eura\nVizu za Eurobasket trebali smo da izborimo prije turnira u Podgorici\nMurić: Regionalni mediji korigovali preko 100 netačnih članaka\nPočelo snimanje filma Prvi maj reditelja Mladena Đorđevića\nDanilović: Đeljošaj podiže vatru i oganj, Vlada da postupi mudro\nPlejboj zečica o Hefnerovoj vili: Htjela sam da se ubijem zbog gadosti i orgija na koje su nas tjerali\nPredstava Cvrčak i mrav u Kotoru 26. februara\nU Poljskoj sam shvatio koliko su sportisti nebitni bez navijača\nNimanbegu: Apelujem da se problem u Tuzima riješi urgentno kroz dijalog\nAko nastavimo sadašnjim putem civilizacija će se raspasti\nRomantičari pobijedili u meču u kojem nisu imali pravo na grešku\nPogledajte trejler za dokumentarac o Tini Tarner\nRadonjić: Država u potpunosti ignoriše potrebe Skloništa za žrtve trgovine ljudima\nPromocija monografije Svijet umjetničkih profesija – drama i pozorište Janka Ljumovića 27. februara\nPol Makartni će opisati svoj život kroz 154 pjesme\nPredstava Cvrčak i mrav 27. i 28. februara u KIC-u\nTen to Eight – Malesija’s resistance\nOtvoreni svi lokali u Tuzima, stigla policija\nJuta gazduje NBA ligom\nMarija druga u Beogradu\nDeset do Osam – Otpor Malesije\nMjesna zajednica Kruševac traži ulicu Milovana Đilasa\nDa li se iz Crne Gore odlivaju tajni podaci?\nVlada posredno priznala da Crnom Gorom rovare razne obavještajne službe\nPorodica okrivljenog Jovanovića ponudila jemstvo od 80.246 eura\nNovi detalji istrage o ubistvu Miloša Peruničića u Španiji: Ubice odala rezervacija stola za troje\nSrpska medijska histerija u bici za Nikšić\nVlada: Sjutra stiže prvi kontingent vakcina iz Rusije


"Poenta predloga zakona je bila da otvorim to pitanje u javnosti, da se o tome diskutuje, jer će se onda i dobiti odgovori onih koji su protiv usvajanja, zašto su protiv toga."\nNijedna biljka nije tako često pominjana u javnosti, i izazivala toliki spektar različitih mišljenja kao što je to kanabis, kako u svetu, tako i u Srbiji. Od onih koji misle da je treba potpuno legalizovati i da bude u slobodnoj prodaji, do onih koji misle da treba da bude apsolutno zabranjena i da kazne za posedovanje budu visoke, do onih koji zastupaju legalizaciju, određenih oblika kanabisa, u određenim količinama i za različite namene.\nVerovatno je to razlog zašto je privukla pažnju vest da je Dušan Pavlović, poslanik "Dosta je bilo", podneo predloge dva zakona Skupštini Srbije, kojima bi se odobrilo teško obolelim ljudima da koriste ulja od kanabisa u medicinske svrhe i da zbog toga ne budu kažnjeni.\nZa sada su prema Zakonu o psihoaktivnim kontrolisanim supstancama odobrena tri leka na bazi kanabisa, ali ne i ulje kanabisa. Da li ovim predlogom Pavlović očekuje podršku u Skupštini da se to promeni.\n- Ne očekujem. To treba da se prvo stavi na dnevni red, mislim da čak ni tu neće biti podrške, da se diskutuje, a kamo li da se usvoji, ili neki delovi predloga Zakona. Poenta je bila da otvorim to pitanje u javnosti, da se o tome diskutuje, jer će se onda i dobiti odgovori onih koji su protiv usvajanja, zašto su protiv toga – kaže Dušan Pavlović, poslanik "Dosta je bilo" za VICE.\nKaže da je ovo pitanje važno da se pokrene sada, jer jako dugo slušamo u medijima o ljudima koji trpe razne vrste bolova svakodnevno, a da život može da im bude mnogo lakši uz upotrebu ulja, a ne smeju da ga kupe legalno zbog toga što je kupovina i prodaja kanabisovog ulja krivično delo.\nPogledajte film: Kanabis u Srbiji: između bola i zakona\n- Jedan deo izmene zakona koje sam predložio, upravo bi izmenio to da kupovina više ne bude krivično delo, u skladu sa propisima ko sme da koristi i proizvodi i onda bi prodaja kanabisovog ulja bila slobodna na tržištu. I to bi imalo više benefita - kaže Pavlović.\nNavodi da su ti benefiti za ljude koji inače kupuju to kanabisovo ulje na crnom tržištu, koje je zbog toga jako skupo, mogli bi da ga kupuju mirne savesti, da ne misle da čine krivično deli, cena bi verovatno pala kada bi se to stavilo u legalne tokove, a sa druge strane, ljudi kojima to pomaže imali bi podnošljiviju svakodnevicu, barem da ne trpe velike, svakodnevne bolove, usled bolesti, već da žive kvalitetniji život.\nOn dodaje da je razlog isključivo zdravstvene prirode, dakle nije za uživanje, nije za rekreaciju, već isključivo za medicinske potrebe, što bi se uredilo daljim propisima koje bi uredio ministar.\nTime kako bi se rešila kontrolisana proizvodnja, iz pokreta „Dosta je bilo nisu se bavili", ali smatra da da bi država trebalo da ima veću ulogu u kontroli ko proizvodi, gde se prodaje i naravno, ko to sme da kupi, koja je to doza koju lekar propiše.\n- U Americi, na primer, postoji zdravstvena kartica na kojoj piše da onaj koji je koristi ima pravo da kupi kanabisovo ulje do određene gramaže u apoteci. Sve to treba država da nadgleda, kao što i sada ima ulogu da vrši kontrolu i drugih proizvoda - kaže Pavlović za VICE.\nSmatra da u samoj proizvodnji, bi to tržište moglo da reguliše, ali moguće da u početku država treba da bude restriktivnija, obzirom na to da se radi o proizvodu specifične namene.\n- Podsećam da i sada se cela stvar odvija na crnom tržištu, nemate pojma ko to proizvodi, šta ima u tome, ljudi i dalje kupuju jer im je neophodno, daju veliki novac za to. Sve bi to trebalo ukloniti i staviti u legalne tokove da se to bezbedno koristi – dodaje on.\nTrenutno postoje lekovi koji su dozvoljeni koji su na bazi kanabisa. Postavlja se pitanje zašto se ovaj predlog odnosi baš na kanabisovo ulje.\n- Radi se o tome da konkretno za uljem postoji velika potražnja na tržištu. Postoje udruženja ljudi obolelih od određenih bolesti, od raka, od multipleskreloze i drugih, koji trpe svakodnevne bolove i koji već dugo godina traže da se cela stvar legalizuje, jer na svom iskustvu tvrde da im kanabisovo ulje donosi najbolje rezultate. Nekome pomaže nešto drugo i ljudi bi trebalo da imaju mogućnost izbora čime će da se leče, a država treba da bude ta koja će im ponuditi izbor – kaže Dušan Pavlović.\nOn ne misli da se ovakvom legalizacijom otvaraju vrata za zloupotrebe, jer je upravo to ono što se sada dešava na crnom tržištu, koje je vrlo razvijeno.\n- Taj koji prodaje ne pita za koju svrhu nekom to treba. Ovim predlogom bi takva vrsta trgovine ostala krivično delo, a onaj ko ima dozvolu odgovarajućeg lekara, on bi mogao to da kupuje legalno, a taj koji prodaje nekom bez tog uverenja, znao bi da time čini krivično delo – ističe Pavlović.\nZašto bi onda neko rizikovao da prodaje na crno za rekreaciju, kada bi na ovaj način mogao legalno da proda onome kome je to zapravo potrebno, objašnjava on.\nSmatra da bi ovaj predlog mogao da ima podršku u javnosti, jer, kako navodi smanjuju se predrasude o upotrebi kanabisovog ulja.\n- Ako bude još ljudi koji će o tome da govore javno, kao ja, mislim da će se vremenom i taj strah nestati. Mislim da smo na dobrom putu da se kanabisovo ulje legalizuje za zdravstvene potrebe – kaže Pavlović.\nVeće protivljenje bi moglo da dođe od farmaceutskih kompanija koje proizvode neke druge vrste tableta i drugih lekova za ublažavanje bolova, jer im je kanabisovog ulja konkurentski lek, smatra on.\nJugoslav Kiprijanović iz Informativne službe pokreta Dveri kaže da, oni, u slučaju, da ovaj zakon bude na dnevnom redu, ne bi glasali za usvajanje, jer misle da ne postoji dovoljno informacija i mišljenja relevantnih stručnjaka da bi se ovo podržalo.\n- Da li ćemo podržati zakon ili ne je bespredmetno, jer do sada u ovom sazivu Skupštine, bilo koji predlog opozicije nije uvršćen na dnevni red. Podnosioci zakona su predstavnici opozicione stranke, pa smo gotovo sigurni da se ovaj predlog neće naći na dnevnom redu Skupštine – kaže Jugoslav Kiprijanović za VICE.\nKada bi, ipak, došao na dnevni red, njegov stav i stav pokreta Dveri, iako do sada nisu održali sastanak na tu temu, jeste da njihov Odbor za zdravstvo smatra da korišćenje kanabisa u zdravstvene svrhe nije poželjno, odnosno da ne zastupaju stav da je potrebna legalizacija korišćenje kanabisa u medicinske svrhe i generalno.\n- Nije otvorena javna rasprava u kojoj bi relevantni stručnjaci izašli sa nekim zaključkom da bi to uopšte došlo do zakonske procedure. Smatramo da je predlog zakona preuranjen i držimo se stanovišta standardne medicine da kanabis ne treba koristiti u medicinske svrhe na ovaj način na koji je predloženo ovim zakonom – kaže Kiprijanović\nDodaje da ova tema svakako zahteva ozbiljnu raspravu, a ne pojedinačna iskustva, jer bi onda mnoge stvari mogle da se relativizuju. Nauka mora da da konačni sud i zato su uzdržani u davanju podrške i drže se konvencionalnog lečenja, zaključio je on.\n*Do zaključenja teksta druge poslaničke grupe nisu dale svoj komentar o predlogu zakona, ili nisu bile dostupne.


Budžet Srbije samo kroz biorazgradive kese oštećen za oko milion evra - podunavlje.info\nIzvor: biznis.rs, 21. maj 2022 – Neadekvatno tretiranje otpada u Srbiji i negativan uticaj plastike, odnosno njeno gomilanje, predstavlja problem čijih razmera većina ljudi još uvek nije ni svesna.\nTako su oksodegradabilne kese, koje su u Evropi zabranjene iz više razloga, kod nas proglašene za biorazgradive. Na taj način proizvođači su oslobođeni obaveze plaćanja naknade čime je državni budžet, prema rečima ekspertkinje za upravljanje otpadom Kristine Cvejanov, oštećen za oko milion evra godišnje.\n„Potrošači su ubeđeni da su kese koje plaćaju biorazgradive, jer na njima to i piše, pa zašto bi onda vodili računa da ih ne koriste? Okso kese su zapravo obične plastične kese sa Oxo aditivom za brže raspadanje na sitne komadiće mikroplastike, tako da su još štetnije od običnih, pa su zato u državama članicama EU i zabranjene od 3. jula 2021. godine“, ukazala je Cvejanov.\nUsled nedostatka tretmana iz Srbije se opasan otpad izvozi, a kompanije ove visoke troškove izbegavaju tako što ga prosipaju u vodu, zakopavaju ili odlažu na deponije.\nFoto: Privatna arhiva Kristine Cvejanov\n„Vojvođanski istraživačko-analitički centar Voice objavi da fabrika iz Bariča svoj opasni otpad rešava tako što ga prosipa oko fabrike i ubacuje u sistem za ventilaciju, a po ovom pitanju se ne oglasi ni ekološka policija niti bilo koja nadležna služba. Troškovi transporta zbog situacije u Ukrajini vrtoglavo rastu, cene komunalnih usluga – ne. Nema novca da se postavljaju novi kontejneri i uvode nove ture da bi se odvojeno sakupljao reciklabilni otpad“, otkriva Cvejanov u razgovoru za Biznis.rs.\nPremale naknade za ambalažu\nKompanije koje stavljaju ambalažu na tržište plaćaju izuzetno niske naknade, kako je naglasila naša sagovornica, pa tako ona za PET boce iznosi oko 0,02 dinara, a za kesicu od 100 grama kafe ili čipsa 0,002 dinara. Tim sredstvima ne može da se finansira primarna i sekundarna selekcija (kante, transport, prese), niti tretman.\n„Od 12 kategorija najzastupljenijeg plastičnog otpada u domaćinstvu samo se dve mogu reciklirati u Srbiji. Što je još gore, umesto da se plastika koristi kao visokokalorično gorivo za dobijanje energije, čime smanjujemo korišćenje mazuta, uglja i gasa, mi je bacamo na nesanitarne deponije sa kojih mikroplastika završava u vodi, vazduhu, zemljištu“, upozorila je Kristina Cvejanov.\nGrađevinski i farmaceutski otpad nije čak ni zakonski rešen, a problem postoji i sa regulativom za otpadne muljeve sa prečistača za tretman otpadnih voda.\n„Takođe, litijumske baterije se bacaju na deponije, jer nije dobro rešena pravna regulativa pa ne postoje finansijska sredstva da bi se one sakupljale i tretirale, ali je zato pola Srbije meta rudarskih istraživanja u potrazi za tim istim litijumom“, istakla je naša sagovornica.\nČak 53 miliona tona rudarskog otpada, od čega je 15 miliona opasan otpad, svake godine se odloži na jalovištima.\n„EU je dala 2,1 milion evra za katastar rudarskog otpada i analizu uticaja 41 zatvorenog rudarskog jalovišta na životnu sredinu, a osim jedne rečenice projekt lidera na konferenciji za novinare pre dve godine – da većina ima negativan uticaj, javnost o ovom istraživanju nije čula ni reč. Ljudi koji žive i obrađuju zemlju pored ovih jalovišta, i u čije bašte odlaze štetne i opasne supstance, hrane njihovim plodovima svoju i tuđu decu kao da je sve u najboljem redu“, upozorila je Cvejanov.\nIako Zakon o komunalnim delatnostima propisuje kazne za nesavesno odlaganje otpada na sve strane je smeće i svuda niču divlje deponije, jer se on ne primenjuje, ne otkrivaju se niti kažnjavaju krivci.\n„Lista izazova u sektoru upravljanja otpadom je beskrajna, jer mi zapravo nemamo nijedan tok otpada rešen do kraja kako treba. Ne valjaju zakoni, ne valja primena, nema inspekcije, nema edukacije i što je osnov svih problema – nema ni znanja ni volje. Mi čak nemamo ni multi-ministarsku radnu grupu koja bi se bavima temom upravljanja otpadom, iako je za njene segmente i sprovođenje zapravo odgovorno više ministarstava“, ukazuje naša sagovornica.\nMinistarstvo finansija nadležno je za Zakon o naknadama za korišćenje javnih dobara, koji je ključan da bi se obezbedila sredstva za ulaganja u sistem upravljanja otpadom, Ministarstvo za zaštitu životne sredine za Zakon o upravljanju otpadom i Zakon o ambalaži i ambalažnom otpadu, Ministarstvo građevine za Zakon o komunalnim delatnostima, kojim se definišu kazne za bacanje otpada i poslovanje komunalnih preduzeća, Ministarstvo rudarstva i energetike je odgovorno za rudarski otpad…\n„Kada bolje razmislimo, ne postoji nijedno ministarstvo koje ne bi trebalo da se ozbiljno bavi otpadom, počevši od ministarstva prosvete i ministarstva kulture. Slika na terenu pak pokazuje suprotno – da se upravljanjem otpadom zapravo ne bavi ni jedno. Ključni izazov od kog zavise svi drugi izazovi jeste nedostatak političke volje da se problemi rešavaju i nedostatak znanja na svim nivoima i u svim sektorima“, zaključuje Cvejanov.\nObjavljeno na: biznis.rs, autor: Julijana Vincan\nKarte ugroženosti i rizika: Dokle bi naše reke stigle u slučaju poplava\nIn memoriam – Stanica Stanilović Beba\n25/06/2022, 10:17 pm


NIS učestvovao u humanitarnoj akciji Instituta za ženski sport\nKompanija NIS učestvovala je u humanitarnoj akciji kupovine predmeta koje su donirale naša proslavljena košarkašica i selektorka ženske košarkaške reprezentacije Marina Maljković i ambasadorke Instituta za ženski sport.\nSva sredstva prikupljena od prodaje donirana su Kliničkom centru Srbije, Univerzitetskoj dečjoj klinici Tiršova, Institutu za mentalno zdravlje, Institutu za zdravstvenu zaštitu majke i deteta - Odeljenje za ispitivanje i lečenje bolesti novorođenčeta i Osnovnoj školi „Anton Skala“.\nSredstva koja je kompanija NIS donirala usmerena su na podršku Univerzitetskoj dečjoj klinici Tiršova i Institutu za zdravstvenu zaštitu majke i deteta. U ime NIS-a donaciju ovim zdravstvenim ustanovama uručila je Jelena Popara, direktorka Funkcije za internu reviziju i upravljanje rizicima. Ovim je NIS postao ponosni vlasnik kimona Milice Mandić, šampionke u tekvondou i patika proslavljene košarkašice Sonje Vasić.\nPored ličnih predmeta ambasadorki Instituta i Marine Maljković, na aukciji su bile ponuđene i slike Dajane Butulije, takođe proslavljene košarkašice, a u ovoj humanitarnoj akciji učestvovale su i kompanija Mozzart, Delta Holding i Nitea.\nSvečanosti predaje donacija, održanoj u Galeriji '73 na Banovom brdu, prisustvovali su predstavnici Vlade Srbije i Grada Beograda, gradonačelnici Zrenjanina i Kikinde, osnivač Instituta za ženski sport Marina Maljković, kao i drugi gosti i donatori.


Osuda pokušaja rehabilitacije četničkog fašističkog generala i ratnog zločinca Draže Mihailovića - Congress of Bosniaks of North America\nHome Bosanski Osuda pokušaja rehabilitacije četničkog fašističkog generala i ratnog zločinca Draže Mihailovića\nOsuda pokušaja rehabilitacije četničkog fašističkog generala i ratnog zločinca Draže Mihailovića\nupdated on January 9, 2019 March 31, 2012\nKongres Bošnjaka Sjeverne Amerike (KBSA) oštro osuđuje sve napore Vlade Republike Srbije povodom pokušaja rehabilitacije četničkog generala, osuđenog ratnog zločinca, Dragoljuba “Draže Mihailovića”.\nU Drugom svjetskom ratu, general Mihailović je bio vođa četničkog odreda vojske Srbije, poznatijeg pod imenom ravnogorski četnici. Četnici su fašistička vojna formacija, odnosno srpska nacionalistička vojna organizacija koja je ciljano radila na eksterminaciji, to jest istrebljenju čitavog nesrpskog življa kao i jugoslovenskih partizana, antifašista kako na području Srbije tako i na području Bosne i Hercegovine. Pod komandom Draže Mihailovića, četnici su saradjivali sa okupatorima, i kao takvi pocinili ratne zločine i zločine protiv čovječnosti protiv bošnjačkih i hrvatskih civila u Bosni i Hercegovini i Srbiji. Procjenjuje se da su četnici pod vodstvom Mihailovića, ubili vise od 60.000 civila, te spalili nekoliko stotina bosanskih gradova i sela, sve u cilju stvaranja etnički čistog teritorija, to jest stvaranja veliko-srpske države. Nakon drugog svjetskog rata četnički general Mihailović je uhapšen od strane Jugoslovenskih vlasti, nakon čega je osuđen na smrtnu kaznu zbog domaće izdaje i počinjenih ratnih zločina.\nFašistička četnička ideologija je ponovo izašla na površinu tokom agresije na Bosnu i Hercegovinu 1992-1995. Vojska bosanskih Srba zajedno sa vojskom Srbije su, nadahnuti istom fašističkom ideologijom koju je propovijedao Mihailović, počinili genocid i etničko čišćenje nad Bošnjackim narodom. Ovo zarazna i destruktivna fašistička ideologija je još uvijek živa i uživa značajnu podršku među desno orijentisanim srpskim organizacijama koje djeluju u Srbiji i Bosni i Hercegovini, to jest u manjem entitetu RS koji je produkt navedene agresije. Četnička ideologija predstavlja jasnu opasnost za mir i stabilnost kako u Bosni i Hercegovini tako i na citavom Balkanu.\nRehabilitacijom četničkog vođe Mihailovića, Srbija bi poslala veoma negativan i zabrinjavajući signal da Vlada Srbije dopušta, oživljava i podržava fašističku ideologiju četništva. Direktne posljedice te ideologije su ratni zločini, zločini protiv čovječnosti, etničko čišćenje, itd. Sama priča o rehabilitaciji je izuzetno teška uvreda žrtvama fašizma, kao i preživjelima i svima onima koji su se borili protiv fašizma, uključujući i Srbe u Jugoslaviji tokom drugog svjetskog rata. Srbija bi se ovim činom bespovratno okarakterisala kao zemlja koja slavi ratne zločince i stvara nestabilnost i napetosti u jugoistočnoj Europi. Ovom rehabilitacijom, zvaničnim potezom vlasti Srbije, sigurno bi došlo do preporoda pokreta ekstremne desnice u Srbiji koji bi mogao ohrabriti slične pokrete u drugim evropskim zemljama, što bi moglo dovesti do budućih procesa rehabilitacije nacističkih i fašističkih ratnih zločinaca u drugim europskim zemljama.\nTražimo od svih nevladinih organizacija za ljudska prava u SAD-u, Europi i posebno u Srbiji da nam se pridruže u osudi pokušaja rehabilitacije fašističkih ratnih zločinaca, te pokušaja prekrajanja historije u korist fašizma na Balkanu i Europi.\nCNAB condemns Serbian attempt to rehabilitate Nazi collaborator Draza Mihailovic\nČestitka KBSA povodom 15. aprila – Dana Armije Republike Bosne i Hercegovine


Euleks o razlozima za puštanje Miljkovića iz pritvora\nEuleks je u ponedeljak demantovao navode prištinskih medija o razlozima za puštanje Jovice Miljkovića iz pritvora u petak, 25. maja 2012. godine.\nRadnik Vodovoda Ibar i šef kancelarije UNMIK-a u severnoj Mitrovici Jovica Miljković je bio u pritvoru od 17. maja, kada je uhapšen zbog sumnje da je učestvovao u uništavanju policijskog kontejnera u mitrovičkom naselju Tri solitera pre više od mesec dan.\nEuleks je naveo da je njegov tužilac preuzeo slučaj Miljkovića i da je lokalni sudija naložio puštanje iz pritvora, na osnovu zahteva Euleksovog tužioca.\n"Sudija je zamenio tu meru javljanjem u policijsku stanicu tri puta nedeljno za vreme trajanja istrage", naveo je Euleks. Euleks je dodao da je tužilac pre zahteva za oslobađanje "pažljivo ispitao dokaze" i razgovarao sa svedocima, uključujuci i osumnjičenog Miljkovića.\nEuleksov tužilac je razgovarao i sa lokalnim tužiocem koji je rekao da nije imao uvid u dokaze pre određivanja pritvora.\nPovodom navoda da je Miljković zloupotrebio budžet, Euleks je naveo da mu jedinica Kosovske policije zadužena za privredni kriminal nije o tome podnela izveštaj. Euleksov tužilac čeka da takav izveštaj bude podnet, pa Euleks ne može dati nikakav komentar o tim tvrdnjama, navodi se u saopštenju.


UNDP obezbedio zaštitnu opremu za Policiju Kosova - Gorapress.net\n25.03.2020. u 19:58\nUNDP obezbedio zaštitnu opremu za Policiju Kosova\nProgram za razvoj Ujedinjenih nacija (UNDP) na Kosovu predao je danas zaštitnu opremu Policiji Kosova. Na ovoj ceremoniji primopredaje prisustvovali su Hamdi Hyseni, direktor odeljenja za podršku uslugama, Linda Kajtazi, direktorka za medicinske usluge u kosovskoj policiji i glavna predstavnica UNDP Maria Suoko. Ovom prilikom Suoko se zahvalila Policiji Kosova na njihovom doprinosu u ovim vanrednim okolnostima.\nUNDP se zahvaljuje na nesebičnom radu Policije Kosova koja i dalje pruža najveći nivo profesionalizma, uključujući posvećenost da služi zarad bezbednosti i sigurnosti svih građana na Kosovu, posebno u ovoj teškoj situaciji.\nUNDP Kosovo predao je opremu koju čine:\n4000 komada zaštitnih maski,\n4000 komada rukavica i\n500 boca gel ana bazi alkohola za ruke.\nOva zaštitna oprema namenjena je svim regionalnim direktoratima Policije na čitavom Kosovu.\nBurbuqe Dobranja, UNDP službenica informisanje\nDanijela Mitić, UNDP službenica za informisanje\nPredsjednik Thači uputio čestitke Bošnjacima povodom 28. septembra – Međunarodnog dana Bošnjaka


Javne politike ‒ u potrazi za definicijom\nJavna politika nema jedinstvenu definiciju i pored velikog broja studija koje se bave ovom temom. Njeno značenje se odnosi na niz aktivnosti koje se sprovode u cilju rešavanja određenih društvenih problema. Na taj način posmatrano, javne politike predstavljaju moguća rešenja za društvene probleme. U akademskim studijama koriste se različite definicije javne politike u zavisnosti od aspekta proučavanja ove teme. Ono što je zajedničko za sve jesu određena svojstva: 1. politika se donosi u ime javnosti, 2. politiku najčešće inicira i donosi vlada, 3. politiku sprovode javni i privatni akteri, 4. politika je ono što vlada namerava da uradi, 5. politika je i ono što vlada izabere da ne uradi.\nUprkos nepostojanju saglasnosti oko njene precizne definicije, isticanje javnosti je zajednički imenitelj za mnogobrojne definicije javne politike. Budući da javnost predstavlja izvor političke vlasti, sasvim je jasno da se vlada kao institucija izvršne vlasti nalazi u sedištu donošenja javnih politika. Sve politike imaju za cilj rešavanje nekog javnog problema koji je prethodno identifikovan i formulisan. Zato one predstavljaju odgovor političko-administrativnog sistema na društvenu realnost za koju se smatra da je neophodna promena. Treba napomenuti da društveni problemi predstavljaju polaznu tačku za realizaciju politike (smanjenje površina pod šumama, delikvencija povezana sa drogom, visoka stopa nezaposlenosti). Uzmimo sledeće primere: porast stope nezaposlenosti i materijalne nesigurnosti nezaposlenih mogu naterati državu da revidira svoja davanja za nezaposlene ili da preduzme mere koje bi revitalizovale tržište rada. Zagađenje vazduha, koje je povezano sa industrijskom proizvodnjom i potrošnjom fosilnih goriva, može da utiče na državu da usvoji odgovarajuću ekološku politiku.\nIako je pomenuto tumačenje politike kao institucionalnog odgovora na promene u realnosti dominantno prisutno u analizi politike, ova pretpostavka mora da se relativizuje. Najpre, neki slučajevi društvene promene ne dovode do novih politika, uglavnom zbog toga što one nisu vidljive (nedostatak političke zastupljenosti ugroženih grupa) ili zato što ne mogu da se sprovedu nove politike (odsustvo institucija nadležnih za njihovo sprovođenje). Dodatni razlog za relativizaciju jeste to što se određene politike mogu tumačiti ne samo kao kolektivne akcije u cilju rešavanja društvenih problema, već kao jednostavni instrumenti za ostvarivanje vlasti i dominacije jedne društvene grupe nad drugom. U cilju pomirenja ova dva suprotstavljena gledišta, Pjer Miler (Pierre Muller) smatra da se javne politike pojavljuju kao odgovor na društveni problem koji je artikulisan preko posrednika (mediji, društveni pokreti, političke stranke i interesne grupe), a zatim se o njemu raspravlja u okviru demokratskih procedura donošenja odluka.\nPrvi element analize javne politike obuhvata pravljenje razlike između namera vlade da nešto uradi i onoga što ona stvarno uradi. Drugi element se odnosi na to ko je sve uključen u donošenje javne politike ‒ najopštije posmatrano, svi nivoi vlasti zajedno sa neformalnim akterima učestvuju u donošenju politike. Treće, javna politika se ne može svesti samo na pravne instrumente. Četvrto, neizostavni deo svake javne politike je namera da se ostvari neki cilj i, na kraju, javna politika predstavlja kontinuirani proces koji pored donošenja odluka uključuje i sprovođenje, primenu i evaluaciju.\nPostoje brojne definicije javne politike i to najmanje njih 40. „Javna politika je ono što vlada izabere da uradi ili da ne uradi“, „javna politika predstavlja program akcije specifičan za jedan ili više javnih organa, u okviru sektora ili na određenom području.“ Gaj Peters (Guy Peters) određuje javnu politiku kao niz aktivnosti vlade koje direktno ili indirektno pogađaju građane i manifestuju se kroz tri nivoa: izbor javnih politika, ishod i uticaj javnih politika, dok Dejvid Iston (David Easton) definiše javnu politiku nešto apstraktnije od ostalih i kaže da je to autoritarna alokacija vrednosti koje društvo smatra bitnim. Kada je reč o domaćim autorima, Snežana Đorđević definiše javnu politiku kao aktivnost vlasti koja predstavlja odgovor na društvene probleme.\nNeophodno je dati jednu operacionalnu definiciju: javna politika predstavlja niz namerno donetih, koherentnih odluka ili aktivnosti koje sprovode različiti javni i privatni akteri, čiji resursi, institucionalne veze i interesi variraju, u cilju rešavanja problema koji se definiše kao problem od opšteg interesa. Ova grupa aktivnosti dovodi do formalizovanih akcija koje su više ili manje restriktivne prirode i koje često za cilj imaju promenu ponašanja društvenih grupa, pretpostavljajući da se problem može rešiti kolektivno, u interesu društvenih grupa koje trpe negativne posledice određenog problema. Stoga, kada koristimo pojam javne politike, to se implicitno odnosi na veliki broj zakonodavnih i administrativnih aktivnosti koje su usmerene na rešavanje stvarnih društvenih problema. Većina modernih država donosi efikasne odluke ukoliko su politički, administrativni i društveni akteri uključeni u različite institucionalne aranžmane. Javna politika ne podrazumeva samo zakone i uredbe, nego i ono što je sadržano u odlukama koje su potrebne za njihovo uspešno sprovođenje.\nNekoliko disciplina bavi se proučavanjem javnih politika i to iz različitih uglova. Političke nauke interesuju politički procesi u kojima javne politike nastaju i u kojima se one sprovode. Sociologiju zanimaju aktivnosti interesnih grupa koje učestvuju u procesu kreiranja javnih politika. Javnu administraciju interesuje sprovođenje javnih politika i mogućnosti poboljšanja te faze procesa. S aspekta ekonomije, istražuje se kako ekonomski faktori kao što su ekonomski rast, nezaposlenost i produktivnost utiču na javne politike, imajući u vidu da se ekonomski instrumenti često koriste u analizama uspešnosti konkretnih javnih politika. Imajući u vidu sve ovo, studije javnih politika su interdisciplinarne i proučavaju procese kroz koje nastaju javne politike, instrumente koje one koriste ali i njihovo sprovođenje.\nDok proučavanje politike ima dugu istoriju sistematskog izučavanja, proučavanje javnih politika relativno je nova akademska disciplina. Studije politike predstavljaju pokušaj da se objasni na različite načine kako se moć sprovodi i kako se ta moć koristi da bi se nekoj grupi ljudi dodelili resursi i povlastice, dok se drugima istovremeno nameću troškovi. Za razliku od njih, studije javne politike istražuju nastanak pravila, zakona, ciljeva i standarda koji određuju šta vlada treba da radi, odnosno šta ne treba da radi. Pojam politike odnosi se na ciljanu akciju koju pojedinac ili grupa vrše kako bi se rešio neki problem. U formalnom smislu, politika je odluka koju karakteriše konzistentnost i repetitivnost onih koji je kreiraju i onih koji je sprovode. Pojam javni problem odnosi se na uslove koje javnost smatra neprihvatljivim i zato zahteva intervenciju. Ovi problemi mogu da se reše akcijom vlade, pojedinaca ili preduzeća koji bi preuzeli odgovornost ili kombinacijom ovih aktera.\nS obzirom na to da smo pokušali da razgraničimo pojmove politike i javne politike, treba pomenuti i neke komplementarne pojmove koji su neizostavni kada se govori o javnim politikama. To su vlast, vlada, proces odlučivanja i politička analiza. Vlast predstavlja društveni odnos u kome društveni subjekt može drugima nametnuti neki model ponašanja. Za kreiranje javnih politika važno je znati koji organi vlasti postoje, kakav je pricip podele vlasti i kako je obavljena decentralizacija. Sa druge strane, kada se kaže vlada, misli se na institucije i političke procese kroz koje se kreira i realizuje javna politika. Procesi odlučivanja važni su za kreiranje javnih politika, jer od procedura i principa kojima se rešavaju konflikti zavisi da li nastaju optimalne javne politike. Na kraju, politička analiza podrazumeva ispitivanje sastavnih elemenata javne politike, procesa koji dovode do njihovog nastanka i sprovođenja.\nJavna politika predstavlja relativno novu oblast izučavanja. Potreba za njenim proučavanjem javila se u momentu kada je potvrđeno da klasična analiza donošenja odluka nije dovoljna da opiše pomenute procese. S obzirom na to da je odnos između društva i institucija postao dosta složeniji nego pre, neophodno je razviti sveobuhvatan pristup kojim bi se proučavalo kako vlade donose odluke, kako ih sprovode i zašto su im bliža neka rešenja od drugih.\nAkteri koji kreiraju javne politike moraju pre svega da razmišljaju o tome koje instrumente imaju na raspolaganju. Prvi koji je napravio tipologiju javnih politika 1964. godine, bio je Teodor Lovi (Theodore Lowi). On razlikuje sledeće vrste javnih politika:\ndistributivne politike (mere koje se odnose na raspodelu novih resursa),\nredistributivne politike (mere koje menjaju distribuciju postojećih resursa),\nregulatorne politike (mere koje preciziraju uslove i ograničenja za individualna ili kolektivna ponašanja).\nDistributivne politike podrazumevaju dodeljivanje povlastica određenim grupama ‒ npr. dodeljivanje subvencija poljoprivrednicima, izgradnja sistema protiv poplava itd. Vlast raspodeljuje budžetska sredstva na različite programe koji nisu međusobno suprotstavljeni.\nKonflikt je ono što razlikuje redistributivnu politiku od distributivne, pa tako možemo reći da se redistributivna politika javlja kada u društvu postoji izražen konflikt interesa različitih aktera. Redistributivna politika je ona politika koja daje povlastice određenoj grupi nauštrb druge grupe. Primer za to je politika prema socijalno ugroženom stanovništvu, kao i politika pomoći nerazvijenim opštinama.\nRegulatorne politike predstavljaju ograničenja koja propisuje vlada kako pojedinci i grupe ne bi prekoračili dozvoljene granice, kao što su npr. standardi za izduvne gasove automobila. Ovu grupu javnih politika u većini modernih neoliberalnih država prati kontroverzno tumačenje jer se država uključuje u slobodnu tržišnu utakmicu, ograničavajući aktivnost nekih grupa i organizacija na tržištu. Pojedini autori su regulatorne politike podelili na dve podkategorije ‒ protektivne i kompetitivne regulatorne politike. Protektivne regulatorne politike su one politike koje regulišu određene aktivnosti kako bi se zaštitila javnost. Primer za ove politike je sprečavanje zagađenja vazduha kako bi se sačuvalo zdravlje ljudi. Kompetitivne regulatorne politike ograničavaju proizvodnju određenih vrsta robe i učešće na tržištu nekim grupama odnosno organizacijama. Primer za ove politike je dodela frekvencija u sektoru telekomunikacija.\nNeki od krititičara Lovijeve tipologije javnih politika zamerali su mu da je u stvarnosti teško odrediti koja politika pripada kom tipu, jer politike nisu isključivo regulatorne ili redistributivne. Džejms Vilson (James Wilson) napravio je sopstvenu tipologiju koja se zasniva na koncentraciji troškova i koristi, tj. da li su troškovi usmereni na jedan ili na više interesa. I troškovi i koristi mogu biti široko distribuirani ili koncentrisani, što povlači da postoje četiri tipa javnih politika: većinske, preduzetničke, klijentske i politike interesnih grupa. Najbolji odnos troškova i koristi (koje mogu biti i nenovčane) imaju većinske politike (široko distribuirani i troškovi i koristi). Primer za ovu politiku je socijalna zaštita. Preduzetničke politike imaju široke koristi uz koncentrisane troškove i primer za to je politika zaštita potrošača. Klijentske politike obezbeđuju koristi manjoj grupi ljudi, dok troškove snosi velika grupa građana. Primer za ovu politiku su davanja za gas, rudnike, naftu. I na kraju, politike interesnih grupa su politike koje imaju male troškove kako bi koristi dobila takođe mala grupa ljudi. Primer je kablovska politika prema satelitskim kompanijama.\nTreba pomenuti i neke druge tipologije. Tomas Birkland (Thomas Birkland) razlikuje proceduralne od suštinskih politika, pri čemu proceduralne uspostavljaju procedure po kojima vlada funkcioniše, dok su suštinske politike one koje obezbeđuju robe i usluge. Takođe, postoje simboličke i materijalne politike, gde materijalne omogućavaju koristi ljudima, dok simboličke apeluju na određene vrednosti.


BIZNIS FORUM LATINSKA AMERIKA – CENTRALNA I ISTOČNA EVROPA\n14–18. maj 2012.\n“Spajanje dva kontinenta kroz trgovinu i investicije”\nPoslovni forum pod nazivom “Spajanje dva kontinenta kroz trgovinu i investicije” obezbeđuje platformu za komore i njihove članice iz Latinske Amerike da uspostave vezu sa komorama i kompanijama iz Austrije i centralne i istočne Evrope.\nDomaćin foruma će biti Privredna komora Austrije, koja će promovisati program Evropske unije uz podršku Asocijacije Evropskih komora-Eurochambres i Asocijacije Evropske unije, Latinske Amerike i Kariba –EULAC.\nProgram će obuhvatiti prezentacije i diskusije o ekonomiji i najvažnijim industrijskim sektorima Latinske Amerike i zemalja centralne i istočne Evrope.\nUčešće na ovom forumu Vam pruža mogućnost da na jednom mestu sretnete na desetine potencijalnih partnera, kao i mogućnost za uspostavljanje poslovne saradnje.\nZa dodatne informacije možete se obratiti Centru za ekonomske odnose sa inostranstvom Privredne komore Beograda, tel: 011/2642 088 ili putem e-mail adrese centareoi@kombeg.org.rs


Srbija zatvara prva poglavlja?\nTanja Miščević očekuje otvaranje, ali i zatvaranje poglavlja\nVesti Autor:Beta06. dec. 201619:42 > 19:46\nŠefica pregovaračkog tima za pregovore o članstvu Srbije u EU Tanja Miščević rekla je da se nada da će pored poglavlja 5 o javnim nabavka sledeće nedelje biti otvorena i privremeno zatvorena poglavlja 25 i 26 koja se odnose na nauku i istraživanje i kulturu i obrazovanje.\nTanja Miščević je na predstavljanju godišnjeg izveštaja Evropske komisije o napretku Srbije u Privrednoj komori Srbije (PKS) zahvalila „na lepim vestima da se spremimo za Brisel sledećeg utorka“ za poglavlje 5 – javne nabake.\n„Ja sam i dalje veliki optimista da će to biti i naše prvo zatvaranje dva poglavlja“, rekla je ona i podsetila da se poglavlja 25 i 26 istovremeno i privremeno zatvaraju jer nemaju merila za zatvaranje, ali da to ne znači da se na njima neće raditi.\nŠef delegacije EU u Srbiji Majkl Devenport je rekao da misli da postoji dogovor članica za poglavlje 5 a da se razgovori o poglavljima o 25 i 26 nastavljaju.\n„Radujemo se sa sve većim uverenjem skorom otvaranju dodatnih poglavlja u pregovorima o članstvu. Komesar (za susedsku politiku i pregovore o članstvu Johanes) Han nam je rekao da će to biti sledeće nedelje i mislim da će to biti još jedna važna poruka o posvećenosti EU putu Srbije“, rekao je Devenport.\nOn je rekao da je EU posvećena politici proširenja i evropskim integracijama Srbije i da se to redovno potvrđuje u Savetu EU a da će to još jednom biti potvrđeno kroz nekoliko dana u tom telu Unije.\nTanja Miščević je rekla da je cilj Srbije da sledeće godine ispuni što više merila i pripremi što više pregovaračkih pozicija za otvaranje poglavlja.\nOna je rekla da Srbija radi na pripremi poglavlja 7 – pravo intelektualne svojine, i poglavlju 20 – preduzetništvo i industrijska politika, i izarazila nadu da će uskoro u PKS predstaviti aktivnosti za poglavlje 29 – Carinska unija, kao i poglavlje 33 – finansijska i budžetska pitanja.\nTanja Miščević je rekla da smatra da poglavlje 33 treba što pre otvoriti, iako se odnosi na izgradnju kapaciteta za davanje i povlačenje sredstava iz budžeta EU koja će Srbija moći da koristi kao članica.\nOna je rekla da je pripremljen prvi nacrt pregovaračke pozicije za to poglavlje.\nMiščevićeva je rekla da će i poglavlje 3 koje se odnosi na pravo poslovnog nastanjivanja i slobodu pružanja usluga među poglavljima koje Srbija planira da brzo otvori.


Izvor: Radio Televizija Vojvodine, 19.Nov.2019, 13:54\nPredloženi budžet za 2020. je u zadatim okvirima relativno dobro planiran i Fiskalni savet načelno ga ocenjuje pozitivno, a kao najveću ekonomsku grešku predloga državne kase, Savet ističe prekomerno povećanje plata.\n"Fiskalni savet se zalaže >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << za povećanje zarada u javnom sektoru, ali mora da prati ekonomsku snagu zemlje i njen rast. Mogle su u 2019. i 2020. da rastu do 5,5 procenata jer toliko nominalno raste BDP", rekao je predsednik Fiskalnog saveta Pavle Petrović, i kao pozitivan primer umerenog rasta naveo penzije.\nZbog plata je rasterećenje privrede, kaže, manje nego što bi moglo da bude.\n"Opterećenje je smanjeno sa 63 na 61 posto, a FS je predlagao da bude smanjenje do 58 procenata - što bi bilo značajno rasterećenje privrede", rekao je Petrović.\nOcena FS je i da povećanje plata po sektorima, Srbiju odvodi dalje od uvođenja platnih razreda koji su bili najavljivani još 2014. godine.\nOni su podsetili da je zabrana zapošljavanja bila privremena do 2015. a produžava se i na 2020. godinu.\nFiskalni savet je ocenio da su rashodi u budžetu za sledeću godinu planirani približno u visini prihoda a deficit je nizak, kao i da su projekcije prihoda i rashoda dobre i konzervativne.\nPetrović je istakao i da je pozitivno što će do kraja 2020. godine javni dug pasti ispod 50 posto, i dodao da treba tako nastaviti dok ne padne ispod 45 odsto BDP-a.\nPetrović je pozdravio povećanje od 60 odsto investicija u prosvetu, kao i povećanje investicija u zdravsto za 40 odsto.\nPrihodi su planirani "dobro i konzervativno" a promene poreske politike su ispravno usmerene, ocenio je Fiskalni savet.\n"Rashodi budžeta planirani su objektivno uz delimično poboljšanje njihove strukture", ocenio je FS i dodao da nema izraženog rizika da dođe do probijanja njihovog plana.\nOvo telo ocenilo je da su sveobuhvatne strukturne reforme potrebne jer je privredni rast Srbije nizak i znatno ispod svog potencijala.\nKao pozitivno Fiskalni savet je danas ocenio i što Vlada počinje da poštuje budžetski kalendar, pa je za raspravu o predlogu budžeta ostavljeno dovoljno vremena.\nNoviMagazin.rs: Fiskalni savet: Budžet za 2020. dobro planiran, najveća greška povećanje plata\nBeta: Fiskalni savet: Budžet za 2020. godinu dobro planiran, najveća greška prekomerno povećanje plata\nDanas: Fiskalni savet: Budžet za 2020. godinu dobro planiran, najveća greška prekomerno povećanje plata


Sarajevo wood days – Iskoristiti puni potencijal drvno-prarađivačkog sektora – Biznis.ba\nNaslovnaBiHSarajevo wood days – Iskoristiti puni potencijal drvno-prarađivačkog sektora\nSarajevo wood days – Iskoristiti puni potencijal drvno-prarađivačkog sektora\nobjavljeno 13. mar 2019. u 15:32\nDrvna industrija BiH je sektor koji konstantno bilježi suficit u vanjskotrgovinskoj razmjeni, a kada je riječ o proizvodnji namještaja od masivnog drveta može se reći da smo lideri u jugoistočnoj Evropi – istaknuto je danas na međunarodnoj drvno-tehnološkoj konferenciji „Sarajevo wood days“.\nKonferenciju je uporedo sa sajmom namještaja, unutrašnjeg i vanjskog uređenja “Interio” u Centru Skenderija organizirao Drvni klaster “Namještaj i drvo” u saradnji sa Privrednom komorom Federacije BiH (PK FBiH), a okupila je predstavnike kompanija, komorskog sistema i obrazovnih institucija.\nSajam i konferencija, kako je kazao visoki predstavnik u BiH Valentin Inzko, pružaju priliku za prezentaciju jednog od ključnih sektora bh. privrede, a to je ujedno prilika za povezivanje potrebnih aktivnosti kako bi se iskoristio puni potencijal drvno-prarađivačkog sektora i doprinijelo ukupnom ekonomskom razvoju i većem prosperitetu.\n– BiH ima obilje sirovina, kvalificiranu radnu snagu, proizvođače koji su sa svojim proizvodima na međunarodnim sajmovima ocijenjeni kao najbolji i siguran sam da će učesnici današnje konferencije istaći prednosti, ali i izazove sa kojima se suočavaju – kazao je Inzko na otvaranju konferencije.\nJedan od takvih izazova je nepostojanje zakonskog okvira o šumama u Federaciji BiH što, kako je dodao, ugrožava zaštitu i očuvanje tih oblasti uzimajući u obzir ekološki, razvojni i ekonomski aspekt.\n– Siguran sam da se to stanje može promijeniti stvaranjem funkcionalnog zakonskog okvira. To bi omogućilo brže širenje privrednog sektora, donijelo ubrzan rast i sve prednosti povezane s njim uključujući i otvaranje novih radnih mjesta za građane, veću dobit za firme i veće javne prihode – naveo je Inzko.\nJedan od partnera ove konferencije bio je i Evropski pokret (EP) u BiH.\n– Namjera nam je da predstavimo i naš opštedruštveni dijalog, odnosno Poslovni forum pri Evropskom pokretu i da ukažemo koliko je važna potreba da se ciljano obrazuju kadrovi za kojima postoji potreba u realnom sektoru – naveo je predsjednik EP u BiH Predrag Praštalo.\nDinko Mujkić iz Drvnog klastera “Namještaj i drvo” i Šemsa Alimanović iz PKFBiH su naveli da je fokus konferencije na razvoju drvne indusutrije, izvoznim mogućnostima i obrazovanju kadrova. Cilj je, kako su istakli, promovirati praktičnu nastavu dualnog i kooperativnog obrazovanja, prilagođavanje obrazovanja tržištu i saradnju institucija obrazovanja i privrede.\nPrivredna komora KS, kako je naveo njen predsjednik Muamer Mahmutović, zajedno s Vladom KS i resornim ministarstvom provodi aktivnosti s ciljem unapređenja obrazovnog procesa, a suština je da se ojača praktični dio obuke i odgovori potrebama tržišta.


Ima li EU budućnost? - Politika i društvo - Ceopom Istina\nIma li EU budućnost?\nNaslovna / Politika i društvo / Ima li EU budućnost?\nKategorija: Politika i društvo / Objavljeno: 30/12/2019, 20:52\nNa vanrednim parlamentarnim izborima u decembru, Britanci su po drugi put glasali za bregzit. Izbori su po svemu bili „regularni“ – osim po svom ishodu: „Proevropski blok je na njima ubedljivo i, čini se, konačno poražen“. Britanija sada mora da napusti carinsku uniju i jedinsteno tržište Evropske unije, i okonča nadležnost Evropskog suda pravde. Rok za to je 31. januar (pitanja tranzicionih rokova i budućeg trgovinskog sporazuma ne menjaju ovu činjenicu). Posle toga, Britanija, prema obećanju Borisa Džonsona, više neće biti članica EU.\nUkratko: EU kakva je do sada postojala, posle tog datuma, prestaće da postoji. Koliko god se trudili, nemoguće je to sakriti: po prvi put u istoriji, jedna članica, i to ne periferna ni drugorazredna, poput onih na Baltiku ili Balkanu, već članica koja je imala svakako veoma važnu ulogu u njenoj arhitekturi, jedna od tri najvažnije zemlje Unije, napušta „evropsku zajednicu“.\nOvi izbori su zapravo bili „drugi referendum o bregzitu“. Prethodila im je mučna politička igra, dugotrajno mrcvarenje između Londona i Brisela, koje je na kraju rezultiralo pravim političkim zemljotresom u Britaniji. Štete po obe strane već su vidljive. Britanski politički sistem je demoliran, na novom premijeru je da stvari, koliko-toliko, dovede u neki red. O eventualnim koristima (po London) možda će moći da se govori jednom u budućnosti. Kada je reč o već prilično posustaloj i iznurenoj EU, bregzit, kako primećuje dopisnica RTS-a iz Beča Vesna Knežević, „poseduje još dovoljno potencijala da politički oslabi i povredi Evropsku uniju, ugrozi ono malo kohezije koja još povezuje članice i dovede u pitanje ostatke solidarnosti i zajedničkog identiteta“.\nŠto se tiče ovog poslednjeg – evropske solidarnosti i zajedničkog identiteta – diskutabilno je da li i jedno i drugo u ovakvoj Uniji još uopšte postoji. EU se već neko vreme ne percipira kao rešenje, već kao deo evropskog problema, ili kao poseban problem, kao problem za sebe.\nBregzit naravno nije jedini problem s kojim se danas suočava Brisel. On je samo vrh ledenog brega, ili crvena zastavica pobodena na njegovom vrhu. Zapravo, ne samo da se EU, kao zajednički „evropski projekat“, nalazi u dubokoj krizi, najdubljoj od svog nastanka – krizi koja je i egzistencijalna i strukturna – već su u političkoj krizi i sve njene važne države članice. Francuski predsednik Makron je najzad morao da prizna: „Evropska unija je na ivici ambisa“. Upravo Makron je, ne tako davno, pozivao na „evropsku renesansu“ i predlagao svoj ambiciozni program evropskih reformi. Bio je to pre spisak lepih želja, od kojih na kraju nije ostalo mnogo, ili nije preostalo ništa; istopile su kao sneg na vrelom suncu.\nŠto se tiče Brisela i evropskih političkih elita, preostaje jedno pitanje: zašto sa reformama nisu započele na vreme, već su pred nastupajućom krizom zatvarale oči? Na primer, ako ne ranije, 2005. godine, kada je referendumima u Francuskoj i Holandiji odbačen predlog Evropskog ustava. Umesto otvaranja široke debate o evropskoj budućnosti i možda nastavljanja integracija u nekoj novoj i drugačijoj formi, Evropski savet je 2007. usvojio kontroverzni Lisabonski sporazum, kojim su, ovog puta na mala vrata, proturena neka rešenja iz već odbačenog Ustava, u pravcu „daljeg jačanja centralnih institucija“ – ka „evropskoj superdržavi“, odnosno ka Sjedinjenim Državama Evrope.\nOdgovor se možda krije u stavu takozvanih evroskeptika, koji se danas nazivaju populistima: projekat zvani Evropska unija nikad nije predstavljao stvarni pokušaj političkog i ekonomskog ujedinjenja evropskih naroda, već nešto drugo: minu postavljenu ispod točkova evropskog suvereniteta i jedinstva.\nBilo kako bilo, procesi dezintegracije su otada uznapredovali, zahvatajući samo jezgro; ono jezgro koje je predsednik Makron nazvao „srcem reaktora“ i „prvim krugom“ procesa evrointegracija. Kriza, tada još u naznakama, u međuvrememenu je uzela maha, snažno se ispoljavajući u mnogim aspektima: političkom, kulturnom, ekonomskom, finansijskom, demografskom… Posledica toga je, manje-više potpuna, paraliza evropskih institucija. Najvažnije od svega: to je kriza samog evropskog identiteta, kriza evropske kulture i same evropske civilizacije. Iz te krize se više ne nazire nikakav izlaz, ili taj izlaz sadašnje političke i intelektualne elite Evrope naprosto ne mogu da pronađu.\nDa bi se mogla ujediniti i iznova postati značajna na političkoj i kulturnoj mapi sveta, Evropa bi prvo morala pronaći samu sebe i dati odgovor na pitanje šta je to u stvari Evropa. Pitanje političke budućnosti Evrope i formi njenog zajedništva bi u tom slučaju postalo lako rešiv zadatak. Postoji li međutim danas uopšte Evropa?\nKO KORISTI EVROPSKE STRAHOVE?\nUmesto toga, evropske političke elite nastavljaju s agresivnim sprovođenjem neoliberalne političke agende, ubrzano razgrađujući ono što je još preostalo od tekovina i nasleđa evropske civilizacije, ne obazirući se odviše na posledice i ignorišući rastuće nezadovoljstvo, što u ovim okolnostima ima efekat dolivanja benzina na vatru.\nU pitanju je, zapravo, jedna vrsta eksperimenta društvenog inženjeringa: „stvaranje nove političke nacije, bez istorije, ali sa potpuno izgrađenom svešću, koje primorava preostale mase Evropljana da postanu samo tupa radna snaga“ (Konrad Rekas). Ili, prema Dijegu Fuzaru: EU je već pretvorena u „postdemokratsku kuću finansijskog kapitala“. U geopolitičkom smislu, EU je i bila i ostala samo „pomoćna liberalna imperija“ (Alister Kruk), atlantistička ispostava na evropskom tlu, instrument čvrste američke kontrole nad Evropom. EU, drugim rečima, nije istorijska Evropa, već samo biznis projekat američkih i evropskih poslovnih krugova.\nTeško je zbog toga zamisliti da bi Evropljani, u nekoj bližoj budućnosti, uprkos bregzitu, mogli da se oslobode američkog pritiska. Kontrola, i privredna i politička, najsnažnija je upravo nad Nemačkom, koja, sa svoje strane, kontroliše manje razvijene članice, pre svega one na siromašnom jugu u istoku Evrope. Ovo stvara pustoš posvuda u Evropi, što je za sada najbolje vidljivo na istoku kontinenta. Posledica tog nezadovoljstva postojećim je i pojava i naglo jačanje takozvanih populističkih pokreta. Međutim, ti novi, alternativni politički pokreti često „zamenjuju uzroke i posledice, metode i ciljeve, propagandu i ideje“, raspirujući, na primer, islamofobiju, ali zaobilazeći pri tom istinu o američkoj hegemoniji i vladavini finansijskih i korporativnih sistema. Sve to, „u isto vreme, jača krizu, tako da se ispostavlja da faktori rasta i opstanka postaju faktori dezintegracije“ (K. Renkas).\nNedavni evropski izbori verovatno su zapečatili sudbinu umirućeg evropskog projekta: sve promene, ukoliko ih je uopšte i bilo, služile su isključivo jednom te istom cilju: održavanja statusa kvo, bez obzira na cenu. Drugim rečima: evropske političke elite ne shvataju stvarnost oko sebe. Ne rukovode se više ni pukim instinktom samoodržanja. Nemoguće je održati status kvo u svetu koji se sve brže i sve nepredvidljivije menja. U svetu koji postaje sve više multipolaran, i u kome Zapad više nije dominantna hegemonijska sila, evropski lideri nastavljaju da insistiraju na „multilateralizmu“, zahtevajući od SAD da „predvode“.\nMeđutim, kao što je konstatovao Makron, EU se više ne može oslanjati na Ameriku, dok je politički realizam tera da harmonizuje svoje odnose sa Istokom: pre svega, sa Rusijom i Kinom. Usled toga, „EU tone u beznačajnost“. I nastaviće da tone. U stvari, ono što za sada još održava EU na okupu, primećuje nekadašnji dopisnik Politike Miroslav Stojanović, jeste strah – strah od neizvesne evropske budućnosti. „Zbog toga, kraj EU još nije na vidiku, mada, ovakva kakva sada jeste, ona neće imati dug vek“. Ali, kao što zaključuje Konrad Rekas: „Zapadnjaci (Evropljani) su zaboravili logiku, ne razlikuju posledice i uzroke, niti vide ko koristi njihove strahove.“\nVlast i njen autoritet u takvim uslovima postaje samo puki privid. Vlade se održavaju više po inerciji političkog sistema, nego zahvaljujući svom stvarnom autoritetu. Ne postoji više ni stvarna politika, već samo njena simulacija, privid, ili puka iluzija politike; ovaj nedostatak se prikriva jalovim saopštenjima i kupovinom vremena od strane evropskih tela i institucija. Kako opaža Siniša Ljepojević, danas su zapravo „u ključnim zemljama Evrope uočljive praznine vlasti, odsustvo autoriteta i sve veće nepoverenje javnosti koje se u najboljem slučaju graniči sa neizvesnošću, a u najgorem sa haosom. To je pre svega primetno u ključnim zemljama, Nemačkoj i Francuskoj.“\n(Sleva) Gert Vilders, Mateo Salvini, Jerg Mojten i Marin le Pen na mitingu evropske desnice uoči izbora za Evropski parlament, Milano, 18. maj 2019. (Foto: Luca Bruno/AP Photo)\nNemačkom vlada kancelarka koja to više nije, koja je „odlazeća“ (najkasnije do 2021), i de fakto odsutna. Nemački presto je zapravo prazan. Nemačka vlada je značajno oslabljena, a tome treba dodati i pad rejtinga do sada vladajućih stranaka i nastavak jačanja alternativnih političkih pokreta. Vlast u Francuskoj, oličena u predsedniku Makronu, gotovo da više i nema nikakav autoritet. Španiju, iz same osnove, potresa katalonski separatizam. Italija se, slično Španiji pa i Francuskoj, nalazi u krajnje nezavidnoj ekonomskoj i finansijskoj poziciji; vlada postoji, ali njen autoritet iz dana u dan slabi.\nNa istoku, Poljska i Mađarska prednjače u neposlušnosti Briselu. Sada je u tim zemljama već moguće govoriti o radikalnom koraku: napuštanju ove i ovakve EU. Budućnost postaje zamisliva i van institucionalnog okvira kojeg nudi EU (a sve više i NATO), a Brisel se, osnovano ili ne, sve češće doživljava kao glavni uzrok i krivac za mnoge realne poteškoće s kojim se suočavaju ova društva. U pitanju je mnogo veća opasnost po iscrpljenu EU nego bregzit, smatra bivši britanski ambasador u Britaniji Čarls Kraford: „Šta bi moglo srušiti Uniju? Neće je srušiti same države članice koje će se jednog dana sastati i reći da je sve gotovo. Ono što bi moglo pokrenuti kolaps Evropske unije su one države članice koje poručuju: Mi zapravo više ne prihvatamo primat prava EU“ – poput Mađarske ili Poljske za početak. Da li će njihov primer uskoro slediti i druge? Ne postoji nijedan razlog da ne bude tako.\nOvakvi trendovi se neće preokrenuti sami od sebe, barem ne u bliskoj budućnosti. Nezadovoljstvo će samo rasti, vakuum vlasti će se popunjavati kao i do sada: nevidljivim akterima, koji koriste nevidljive poluge moći. To, barem na kratak rok, pogoduje „velikim finansijskim i koroporativnim sistemima“, koji su jedini stvarni centri moći. Na duži, ovo stanje samo produbljuje evropsku krizu. I tu se potvrđuje isto pravilo: faktori opstanka i rasta pretvaraju se u faktore dezintegracije ove, svakim danom sve više fiktivne zajednice.\nKako izaći iz tog začaranog kruga, u kome se stalno, iz dana u dan, produbljuje jaz koji odvaja narod od političkih elita i vlasti – sve dok na koncu ne postane nepremostiv? Ili su Brisel i većina evropskih vlada već prešli tu crvenu liniju? Postoji, u stvari, samo jedan način: smena evropskih političkih elita, koje su izgubile dodir sa stvarnošću. Njihovo mesto moraju zauzeti nove i drugačije elite, neopterećene stereotipima, liberalnim dogmama i političkim prtljagom devedesetih. Ovaj proces je u nekim zemljama već započeo (Mađarska, Italija), u drugim je tek na pragu (Francuska, Nemačka). (U Britaniji, koja konačno odlazi iz Unije, do promene je već došlo.) One za sada ne dele jasnu viziju, njihovi istupi su pre zasnovani na emocijama, na emotivnom talasu sveopšteg narodnog nezadovoljstva. Proces koji će biti dugotrajan i bolan, i može izazvati – a bez sumnje će i izazvati – nepredvidljive posledice.\nProjekat zvani EU će u tome ili biti temeljno redefinisan, ili će se Unija jednostavno raspasti. Verovatnija opcija je da će ipak preživeti (ali samo na neko ograničeno vreme, do nove krize), u nekom drugačijem obliku, u sasvim različitoj političkoj formi, i da će u tom procesu još neke članice napustiti Uniju. To bi, u nekim slučajevima, bio nenadoknadiv gubitak, u drugim zanemarljiva šteta ili pravo olakšanje. Ali vremena zapravo nema: „Evropa mora delovati brzo ukoliko želi da opstane“, primećuje i komentator Si-En-En-a. Pitanje za Brisel je, tvrdi ovaj analitičar, „kako povratiti izgubljeno jedinstvo i međusobno poverenje, pomoću štapa ili šargarepe“? Da li je izgubljeno jedinstvo moguće obnoviti bilo obećanjem bilo pretnjom – nagradom za poslušne ili strahom od kazne iz centrale – ili ono mora da izvire iznutra?\nEU više nije u stanju ni da nagrađuje ni da kažnjava. Nacionalni interesi su uvek važniji i preči od onih tobože evropskih (diktiranih iz Brisela). Evropski nacionalizmi su ponovo u usponu, evropska solidarnost je, na imaginarnoj i promenjivoj lestvici vrednosti, na poslednjem mestu. Godina 2020. biće izuzetno teška i verovatno prelomna, najteža do sada u ne tako dugoj istoriji EU. Ona će pokazati smer u kome će se promene ubuduće odvijati.\nOstavite komentar na Ima li EU budućnost?


U okviru projekta “Ljepši i veseliji Stari Grad” biramo „Najselfie iz Starog Grada“ Untitled Document\nU okviru projekta “Ljepši i veseliji Stari Grad” biramo „Najselfie iz Starog Grada“\n12. Jan, 2018.\nOpćina Stari Grad nastavlja projekat "Ljepši i veseliji Stari Grad - Zimska turistička sezona u srcu Sarajeva" organizacijom izbora najbolje fotografije sa ulica ove općine. Svi koji to žele mogu na ulicama Starog Grada napraviti selfie sa novogodišnjom dekoracijom u pozadini i imaju šansu osvojiti neki od vrijednih poklona.\nOpćina Stari Grad, u saradnji sa Fondacijom "Sarajevo Navigator", počela je implementaciju projekta "Ljepši i veseliji Stari Grad - Zimska turistička sezona u srcu Sarajeva", 22.decembra programom u kojem su čestvovali: Mostarske mažoretkinje, Sarajevo Drum Orchestra i Puhački orkestar Muzičkog društva Travnik koji su uveseljavali građane defileom od Katedrale do Baščaršijskog trga. Postavljene su novogodišnje dekoracije u ulicama Ferhadija, Sarači, Štrosmajerova, Baščaršijski trg, Mula Mustafe Bašeskije, Zelenih beretki i Trg fra Grge Martića. Ove ulice ukrašene su novogodišnjim dekoracijama, svijetlećim lampicama, zvijezdama, pahuljama, novogodišnjim jelkama, a takve dekoracije postavljene su prvi put na sarajevskim ulicama.\nIzborom Najselfija iz Starog Grada projekat “Ljepši i veseliji Stari Grad – Zimska turistička sezona u srcu Sarajeva” bit će i zvanično završen.


Zvezda dobija pomoć u vidu hale za treninge : Nadlanu.com\nZvezda dobija pomoć u vidu hale za treninge\nBEOGRAD, 15. marta 2011. (Beta) - Ministarka omladine i sporta Snežana Samardžić Marković rekla je za Sport netvortk da ministarstvo ne može da plaća dugove Košarkaškog kluba Crvena zvezda, ali da će mu pomoći izgradnjom dvorane za treninge.\n"Ministarstvo već ima plan koji je obelodanilo, a to je kako dugoročno pomoći Zvezdi", rekla je Samardžić Marković i dodala:\n"Mi smo opredelili sredstva da se izgradi košarkaška dvorana, kao što se gradi i za Partizan, ali ne možemo da reagujemo dok se ne završe urbanističke procedure u gradu. Kada se one završe počeće gradnja".\nMinistarka je ocenila da je to "jedina moguća pomoć" Zvezdi, koja se sinoć otvorenim pismom obratila javnosti i zatražila pomoć države.\n"Smatramo da je to i velika i dugoročna pomoć, a na kraju i jedina moguća jer budžetskim sredstvima ne možemo da pokrivamo neke dugove koji su ostali", rekla je Snežana Samardžić Marković.\nGeneralni menadžer Crvene zvezde Mirko Pavlović sinoć je u saopštenju naveo da će taj košarkaški klub biti prinuđen da u Superligi Srbije učestvuje sa juniorskim timom, ukoliko se država uskoro ne angažuje da pomogne.


Rezervna policijska jedinica sastavljena od 92 pripadnika evropskih žandarmerijskih snaga iz Portugala, Francuske i Italije privremeno će biti raspoređena na Kosovu u narednim nedeljama, kako bi se ojačali kapaciteti postojeće EULEX misije, saopšteno je iz ove jedinice.\nEvropske žandarmerijske snage su operativne, unaprijed organizovane, jake i brzo rasporedive interventne policijske snage.\nDodaje se da će ova rezervna jedinica pružati podršku EULEX-u u ispunjavanju zadataka, te da će kao druga instanca, ukoliko bude potrebe, reagovati kako bi obezbijedila bezbjedno okruženje.\nPolicija Kosova je prva koja reaguje oko neke bezbjednosne situacije, dok je EULEX-ova Specijalizovana policijska jedinica druga instanca za reagovanje na bezbjednosne situacije na Kosovu i pruža stalnu podršku kapacitetima Policije Kosova za kontrolu masa i nemira kroz savjetovanje i zajedničku obuku.\nNa Kosovu je prisutna i vojna misija NATO-a, KFOR koja predstavlja treću instancu za reagovanje na bezbjednosne situacije na Kosovu.\n“EULEX-ova redovna specijalizovana policijska jedinica broji 105 poljskih policajaca stacioniranih u Mitrovici. Rezervna jedinica, koju je obezbijedila EUROGENDFOR, sastoji se od 92 žandarma: 42 iz Portugalije, 28 iz Francuske i 22 iz Italije. Oni će biti smješteni u bazi za podršku EULEX-u, koja se nalazi u Kosovu Polju i biće pod komandom EULEX-a”, navodi se u saopštenju.\n“Raspoređivanje rezervne jedinice pokazuje odlučnost EULEX-a da nastavi da podržava stabilnost Kosova i doprinosi bezbjednosti žena, muškaraca, djevojčica i dječaka iz svih zajednica na Kosovu”, dodaje se u saopštenju.


Obaveštenje o kolačićima - EF Spojnice\nGames doo za promet igara, konzola i prateće opreme Beograd (u daljem tekstu: Games ili mi) preko veb-sajta: www.games.rs (u daljem tekstu: Veb-sajt) koristi kolačiće koji su neophodni za funkcionisanje Veb-sajta i koji omogućavaju bolje korisničko iskustvo i kupovinu preko Veb-sajta. Više o kolačićima pročitajte ovde.\nU cilju pravilnog funkcionisanja Veb-sajta, pružanja boljeg korisničkog iskustva i unapređenja Veb-sajta, Veb-sajt pohranjuje određenu količinu informacija (kolačića, cookies-a) na Vaš uređaj. Pre pohranjivanja kolačića na Vaš uređaj dužni smo da dobijemo Vaš pristanak. U tom smislu Vas obaveštavamo da korišćenjem Veb-sajta pristajete na upotrebu kolačića od strane Games-a u skladu sa ovim Obaveštenjem.\nKolačići su tekstualni dokumenti koji se čuvaju na Vašem korisničkom uređaju, a nastaju dok posećujete Veb-sajt. Kada ponovo budete pristupili Veb-sajtu Games može preuzeti podatke sa Vašeg uređaja, a koji su sadržani u kolačićima. Posredstvom kolačića od Vas prikupljamo podatke, kao što su: naziv domena i računara sa kojeg pristupate internetu, adresu internet protokola (IP) računara koji koristite, datum i vreme pristupanja Veb-sajtu, internet adrese stranica preko kojih ste pristupili Veb-sajtu.\nKolačići trećih lica potiču sa drugih veb-sajtova koje posećujete, na kojima se Games reklamira. Pomoću tih kolačića može na primer da se prati korišćenje interneta u marketinške svrhe.\nGames koristi usluge nekoliko servisa koji koriste ograničene kolačiće. Ti kolačići imaju za cilj omogućavanje određenih funkcija koje korisnicima olakšavaju pristup sadržaju kao i korišćenje tog sadržaja od strane drugih internet servisa, kao što su sledeći koje trenutno omogućavamo:


"Niko više ne sme da vređa Muslimane!" uzviknuo je turski premijer Redžep Erdogan - SandzakHaber.Net , Sandžačke Internet Novine !\nNaslovna Vijesti SVET “Niko više ne sme da vređa Muslimane!” uzviknuo je turski premijer Redžep...\n“Niko više ne sme da vređa Muslimane!” uzviknuo je turski premijer Redžep Erdogan\nOd Redakcija - 1. Marta 2013. 1 81 Podeli na Fejsbuku\ntweet Turski premijer Redžep Erdogan upozorava na rastuću islamofobiju u Evropi. Katarski šeik Al-Tani tvrdi da palestinski problem predstavlja posledicu kolonijalne evropske politike. Ban Kimun nezapažen.\nTurski političari sve su aktivniji globalno, demonstrirajući na taj način novu samosvest Ankare. Tako je i prvi dan međunarodnog Foruma “Alijansa civilizacija”, koji se juče i danas održava u Beču prošao u znaku izjava turskog premijera Redžepa Erdogana.\nU njegovom govoru dominirale su četiri teme: struktura Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija, Sirija, “rastuća islamofobija u Evropi” i, naravno, Izrael.\n“Da li Savet bezbednosti predstavlja čitav svet? Definitivno ne!”, izjavio je Erdogan, kritikujući sutaciju u kojoj pet stalnih članica Saveta – Rusija, Amerika, Velika Britanija, Francuska i Kina – mogu blokirati svaku odluku i predlog drugih zemalja.\nZbog toga je neophodna reforma Saveta bezbednosti, smatra Erdogan. Kasnije, u prolazu, na novinarsko pitanje odgovara protivpitanjem – kako to da u najvišem telu Ujedinjenih nacija ne sedi ni jedna muslimanska zemlja?\nŠto se rata u Siriji tiče, on se nastavlja samo zbog toga što Kina i Rusija blokiraju svaki pokušaj jasne osude Asadovog režima, “uskraćujući na taj način legitimitet svim onim zemljama koje zagovaraju konkretnu pomoć ustanicima”.\nKao sledeća tačka na listi kritika turskog premijera našlo se trenutno stanje evropskog duha, koje bi bilo obeleženo “rastućim rasizmom”, pre svega prema Muslimanima, koji se svakodnevno „vređaju i ponižavaju”.\n“Niko više ne sme da vređa Muslimane!” uzviknuo je turski premijer sa govornice, izjednačavajući islamofobiju kao kriminalni čin sa „fašizmom, antisemitizmom i cionizmom”.\nErdogan je na skupu koji se održava u bečkom Hofburgu, bivšem sedištu austrijskih Habsburga, uglavnom bio u društvu šeika Al-Tanija iz Katara, pored Turske najglasnijeg kritičara Asadovog režima u Siriji.\nIzraelsko-palestinskog konflikt ne bi besneo u današnjem obliku da ne predstavlja posledicu kolonijalne evropske politike, izjavio je šeik Al-Tani, dok je, što se Sirije tiče, tražio odrešene ruke za “zaustavljanje genocida koji sprovode Asadove snage”.\nU atmosferi vatrenih pledoajea turskog premijera i katarskog šeika, govor generalnog sekretara Ban Kimuna skoro da je prošao nezapaženo, jer mu je nedostajala jednostavnost poruka njegovih prethodnika.\n“Sirija je ‘konfesionalni, plemenski i jezički mozaik’, upozoravao je Ban Kimun, dodajući da Asad i oni koji ga podržavaju “pripadaju alevitskoj manjini, dok se među ustanicima nalaze sunitski ekstremisti, koji se ustvari često bore protiv islamskih manjinskih grupa kad kažu da se bore protiv Asada”.\nNa sličan način problem vide i neki evropski zvaničnici. Upitan da li bi Austrija pristala da bude domaćin konferencije na kojoj bi se okupili predstavnici svih sirijskih političkih i religioznih snaga, ministar spoljnih poslova Špindeleger izjavio je da bi se njegova zemlja vrlo rado našla u toj ulozi, ali je problem što “različite sirijske opozicione snage nerado razgovaraju među sobom”.\nOdlučno protiv međunarodnog vojnog mešanja u Siriji je i španski ministar spoljnih poslova Manuel Garsija Margaljo, insistirajući i dalje na političkom rešenju kao “jedinoj opciji na dugi rok”.\nNejasno je, međutim, kako shvatiti takvu izjavu jednog evropskog ministra čija je zamlja u NATO savezu, u trenutku kada su svi mediji puni informacija o tome da sada i Vašington, zajedno sa Saudijskom Arabijom i Katarom naoružava ustanike u Siriji – da je on protiv davanja “odrešenih ruku” onima koji naoružavaju Asadove protivnike, ili da ne želi da razgovara o tome?\n“Alijansa civilizacija” je osnovana 2005. godine na inicijativu Turske i Španije i danas je pod patronatom Ujedinjenih nacija kao, za nekog emotivni, za nekog politički pokušaj da se pruži simbolički odgovor s jedne strane terorističkim akcijama od 11. septembra 2001, a s druge strane ideološkoj konstrukciji “rata civilizacija” Samjuela Hantingtona.\nOve godine, na svom petom susretu, Alijansa je okupila visoke predstavnike islamskih država, ali su se zato evropske države ponašale upadljivo uzdržano i uglavnom se odlučile da u Beč pošalju predstavnike na nivou ambasadora.\nKLJUČNE REČIal-taniban ki munevropaislamRedzep ErdoganTurskaun PODELI\ntweet Prethodni tekstNajskuplja jela na svetuSledeći tekstFacebook redizajnira timeline ! Redakcija\tPOVEZANE OBJAVEVIŠE OD AUTORA\n14. Aprila 2013. at 19:55\nzaista je ljudina ovaj erdogan svaka mu ga cast


Opozicija kritikuje Haradinaja jer brani Nenada Rikala\nU toku je sednica Skupštine Kosova na kojoj poslanici postavljaju pitanja članovima Vlade. Na dnevnom redu je i interpelacija premijeru zbog javnih optužbi Nenadu Rikalu.\nNenad Rikalo i Ramuš Haradina u skupštinskoj sali (Foto Kim)\nU okviru poslaničkih pitanja poslanik Samoopredeljenja Frašer Krasnići postavio je pitanje ministru poljoprivrede Nenadu Rikalu o navodnim zločinima u naselju Dardanija tokom rata. Ministar Rikalo u tom trenutku nije bio u sali, iako je prisustvovao početku sednice.\nPremijer Kosova Ramuš Haradinaj rekao je da je oslobodio Rikala zbog sastanka, a on lično nije želeo da odgovara na optužbe rekavši da će to vreme iskoristiti za interpelaciju. Opozicija ga je potom optužila da sve vreme brani Nenada Rikala.\nPoslanici o demarkaciji, psima lutalicama, Astritu Dehariju...\nNa početku sednice poslanici su govorili o pitanjima koja nisu na dnevnom redu. Premijer Kosova je obećao da će odgovoriti na svaku zabrinutost poslanika, pa i oko uvredljivog jezika u Skupštini, pasa lutalica i slučaja Astrita Deharija čijoj je porodici izjavio saučešće.\nGovoreći o demarkaciji sa Crnom Gorom kosovski premijer Ramuš Haradinaj je rekao da je granica na Čakoru i Kuli i da će tako i ostati.\n„Treba da se formira nova komisija za demarkaciju. Mi možemo da kasnimo sa demarkacijom, ova tema je u zastoju ali će se nastaviti“, kaže Haradinaj.\nDardan Malići iz Samoopredeljenja upitao je Ramuša Haradinaja kako objašnjava pitanje arbitraže oko demarkacije kojem se ranije protivio.\nSednica Skupštine Kosova počela je minutom ćutanja za poginule na koncertu kantri muzike u Los Anđelesu. Poslanici su minutom ćutanja odali poštu i preminulom kanadskom albanologu Robertu Elseu.\n04.03.2021 Predstavnici Srpske liste razgovarali sa Petkovićem u Raški (210)