Фукујама: ЕУ је у сржи антидемократска - Нови Стандард\nFukujama: EU je u srži antidemokratska\n08.03.2019. 11:50 16.07.2020.\nZapadna demokratija je u krizi, jer je pod pritiskom autoritarnih sistema i oslabljena populističkim partijama čiji birači slede svoj gnev\nPolitički mislilac Frensis Fukujama kaže da EU u svojoj srži nije demokratska, jer je njena najmoćnija institucija, Evropska komisija, najmanje demokratska. On je izjavio da EU mora da se pojačano suprostavi mađarskom premijeru Viktoru Orbanu i svim drugim sve snažnijim autoritarnim sistemima u istočnoj Evropi. Fukujama je ukazao da je zapadna demokratija u krizi, jer je pod pritiskom autoritarnih sistema i oslabljena populističkim partijama čiji birači pre svega slede svoj gnev.\nAmerički politikolog, koji je u Beču sinoć predstavio svoju novu knjigu “Identitet”, a potom učestvovao i u diskusiji u organizaciji Fondacije “Erste”, čiji je gost bila i agencija Tanjug, rekao je da nije, kako je predviđao, liberalna demokratija “kraj istorije”, već “sistem kao u Mađarskoj, gde je vlada, kao Orban legitimno izabran i sada svim sredstvima pokušava da više nikada ne bude smenjen”.\nFukujama smatra da je EU trebalo tome da se suprostavi time što bi prestala da novcem fondova Unije pomaže Orbanu da učvrsti svoju vlast. On smatra da sve istočnoevropske članice EU imaju nedostatak nacionalnog samopouzdanja i krhki identitet, zbog čega tamnošnje populističke vlade mogu lako da zauzmu ulogu žrtve prema Briselu. “Svaka kritika se prikazuje kao napad”, dodao je Fukujama.\nMeđutim, prema njegovim rečima, povlačenje iza granica nacionalnih država nije prisutno samo na istoku EU, već gotovo svuda postoje slabosti evropskog identiteta.\n“Nacionalni identitet je snažniji od evropske svesti. Ona se može naći samo kod elita, onih grupa koje stvarno profitiraju od zajedničke Evrope”, kaže Fukujama.\nOn zbog toga ne veruje da bi EU u bliskoj budućnosti mogla biti jedinstvenija i imaće teškoće da očuva dosadašnje uspehe. Takođe je ocenio da je uvođenje evra pod aktuelnim političkim okolnostima bila greška, iako je zajednička valuta dugoročno jedina perspektiva. Uveren je da će istupanje Velike Britanije iz EU “utišati” sve one koji se u drugim zemljama zalažu za izlazak iz Unije, jer će pokazati koliko je takav korak bolan.\nŠto se SAD tiče, Fukujama kaže da nije izvesno da će američki predsednik Donald Tramp na izborima 2020. izgubiti.\n“Ukoliko kandidati demokrata budu nastavili da se takmiče u ‘levičarskim’ stavovima, onda bi Tramp mogao biti ponovo izabran”, upozorio je američki politikolog.\nPreporučujemoSADdemokratijaEvropska komisijaEvropska UnijaEUnacionalni identitetFrensis Fukujama\nEU očekuje da Srbija podrži sankcije prema Belorusiji


BiH iz otpada može stvarati energiju - Impuls\nObjavljeno: Srijeda, 04 Maj 2022 09:40\nMilijardu kilograma otpada u Bosni i Hercegovini, umjesto ekološkog problema, moglo bi postati velika prilika za proizvodnju energije iz biomase.\nOd gasifikacije i biomase, pa do proizvodnje RDF-a (Refuse-derived fuel), odnosno goriva dobijenog od različitih vrsta otpada kao što su komunalni čvrsti otpad (MSW), industrijski otpad ili komercijalni otpad – pred BiH su prilike koje bi u što skorije vrijeme morala iskoristiti vodeći se pritom s dva strateška cilja.\nPrvi bi uključio energetsku diverzifikaciju, dok se drugi odnosi na trgovinu s tržištima Evropske unije, a radi se o posebnoj vrsti poreza za dekarbonizaciju koji se uvodi u EU, a zbog kojega postoji opasnost da poduzeća iz BiH postanu nekonkurentna.\nPotpredsjednik Spoljnotrgovinske komore BiH Vjekoslav Vuković potvrdio je u izjavi za Večernji list kako u BiH postoji milijardu kilograma otpada, naglasivši kako bi se od njega, odnosno te biomase mogao provoditi proces gasifikacije, ali i zbrinjavanja na način da se od takve mase griju gradovi.\nVuković i Spoljnotrgovinska komora u cjelini aktivno rade na promociji uvođenja novih tehnologija u proizvodnju energije s kojima BIH treba očuvati, ali i unaprijediti svoju konkurentnost.\nNedavno je održana i konferencija pod nazivom “Zelena tranzicija gospodarstva Bosne i Hercegovine – izazovi i očekivanja”, koju je organizovala STK BiH, bila je izvrsna prilika za tematiku unaprjeđenja poslovnog okruženja u BiH, ali i izazova koji očekuju BiH zbog novih pravila EU. Konferencija je imala za cilj adresirati vrlo važna pitanja iz područja zelene energije i cirkularne ekonomije.\nVuković je tada naglasio kako će uvoznik, u ovom slučaju Evropska unija, plaćati poseban porez za dekarbonizaciju.\n“Dakle, roba će njemu biti skuplja. A u slučaju da kupuje robu od zemlje koja je tu robu proizvela zelenom energijom, znači iz obnovljivih izvora ili nekom vrstom plinifikacijom ili tekućim vodikom obogaćenom, neće plaćati taj porez”, pojasnio je Vuković.\nPritom je naglasio da, ako BiH, primjerice, proizvodi čelik na bazi zelenih energija, postoji mogućnost povećanja kvota za izvoz na tržište Evropske unije.\n“Jako su veliki benefiti toga”, dodao je Vuković, upozorivši kako bez tranzicije nećemo biti dobrodošli na tržišta Evropske unije.\nSTK Bosne i Hercegovine aktivno se uključila u procese tranzicije prepoznajući potencijal “zelenih” lanaca vrijednosti i energije iz obnovljivih izvora u smislu stvaranja novih vrijednosti, izvoznog potencijala, maksimalnog korištenja unutarnjih resursa i novih radnih mjesta.\nKao dio Evropskog zelenog dogovora, s Evropskim zakonom o klimi, EU je sebi kao obvezujući cilj postavio postizanje klimatske neutralnosti do 2050. godine, a koji zahtijeva da se trenutni nivoi emisije stakleničkih gasova značajno smanje u idućim decenijama. Kao međukorak ka klimatskoj neutralnosti, EU je podigao svoju klimatsku ambiciju za 2030., obavezujući se da će smanjiti emisije za najmanje 55% do 2030. godine.\nU julu 2021. godine Evropska komisija predstavila je prvu seriju usvojenih dokumenata u okviru paketa “Spremni za 55”.


Vijeće Evrope o izboru generalnog sekretara\nU Strazburu danas počinje redovno ljetnje zasjedanje Parlamentarne skupštine Savjeta Evrope na kojem je predviđen izbor generalnog sekretara Savjeta Evrope, kao i izbor sudija u Evropski sud za ljudska prava.\nParlamentarna skupština Savjeta Evrope će tokom zasjedanja razmotriti izvještaje posmatračkih misija za predsjedničke i parlamentarne izbore u Makedoniji, kao i za prijevremene predsjedničke izbore u Ukrajini, saopšteno je iz parlamenta BiH.\nU debatnom dijelu zasjedanja biće raspravljano o pitanjima ilegalnih imigranata iz država južnog Mediterana, kao i o integraciji imigranata u evropsko društvo.\nPredviđena je i rasprava o krivičnom zakonodavstvu prilagođenom maloljetnicima, o identitetima i različitostima u multikulturalnim društvima, o izazovima sa kojima se suočava evropska administracija, te institucija Razvojne banke Savjeta Evrope.\nDio rasprave biće posvećen suočavanju sa izazovima EU, te parlamentarnom doprinosu rješavanju sukoba u zapadnoj Sahari.\nDnevnim redom zasjedanja predviđena je i rasprava o nasilju u medijima i kroz medije, kao i o efektima reforme provedene u samoj Parlamentarnoj skupštini Savjeta Evrope.\nU srijedu, 25. juna, u Strazburu će biti održana i svečana ceremonija kojom će biti obilježeno 100 godina od početka Prvog svjetskog rata.\nČlanovi Stalne delegacije Parlamentarne skupštine BiH u Parlamentarnoj skupštini Savjeta Evrope učestvovaće u radu redovnog ljetnjeg zasjedanja, koje će trajati do 27. juna.


Potresi na austrijskoj političkoj sceni počeli su u četvrtak ujutro kada je Sebastijan Kurc najavio povlačenje iz politike, da bi već po podne, ostavku najavio i njegov naslednik Aleksandar Šalenberg. U toku noći sastao se vrh Narodne stranke i mesto kancelara povereno je dosadašnjem ministru unutrašnjih poslova Nehameru.\nZovu ga "general", a karijeru je započeo u austrijskoj vojsci iz koje je izašao kao poručnik. Radio je kao predavač u Ministarstvu odbrane, završio je političke komunikacije u Beču, a onda započinje njegov stranački uspon i saradnja sa bivšim kancelarom Kurcom. Podržavao ga je u njegovoj strogoj antiimigrantskoj politici, ali svi kažu da je imao i osećaj za patnje ljudi na austrijskim granicama.\nNehamer ima vrlo jasan stav prema prošlosti, pre svega fašizmu i njegovo ministarstvo donelo je stroge zakone za isticanje fašističkih, ali i ustaških simbola. Pre neki dan je, tako, donesen i zakon koji sankcioniše isticanje simbola na uniformi HOS, pre svega ustaški pozdrav "Za dom spremni", a zabranjeno je i okupljanje na Blajburgu. Za Nehamera oko toga nije bilo dileme i uspeo je da se postigne konsenzus svih vodećih austrijskih stranaka oko tog pitanja.\nOstaje, međutim, najveća dilema čekaju li Austriju novi izbori ili će se novi kancelar, treći u dva meseca, potvrditi kao političar kojeg će podržati građani. Prve su reakcije različite, mnogi smatraju da su promene u kabinetu samo kozmetičke, a austrijski socijalisti pozivaju na nove izbore. Zeleni su zbunjeni, pomalo i uvređeni, jer su o promenama unutar Austrijske narodne stranke saznali iz medija.\nAFERE BEZBEDNJAKA OTEŽALE POSAO\nPOSAO ministra unutrašnjih poslova otežavale su mu, protekle dve godine, afere bezbednosnih službi i drugi problemi, a vrh narodnjaka smatra da nije umešan ni u jednu korupcijsku aferu. Nehamer je već potpisao promene u kabinetu, pa je novi ministar finansija relativno nepoznati Magnus Bruner, rektor obrazovanja štajerskog univerziteta Martin Polašek, a unutrašnjih poslova Gerhard Kartner.\nKarl Nehamer Austrija vesti premijer Karl Nehamer


U 2019. godini kroz banjalučki aerodrom prošlo blizu 150.000 putnika - Istinomjer\nNakon što je rekao da će Vlada Republike Srpske (RS) učiniti sve kako ne bi bilo ugroženo poslovanje Aerodroma Banja Luka, predsjednik Vlade RS, Radovan Višković iznio je podatak o broju putnika koji godišnje bilježi ovaj aerodrom.\nNaglašavajući pored ostalog da je Vlada Republike Srpske u svakom momentu spremna da odvoji dodatni novac da se otkloni sve ono što je “usko grlo” na Aerodromu Banjaluka”, Višković je izjavio:\nNakon što smo došli u poziciju da imamo više od 100.000 putnika godišnje koji na Aerodromu Banjaluka ostvaruju svoje potrebe, bilo bi više nego neozbiljno da dovedemo u pitanje njegovo poslovanje.\nRadovan Višković, 31. januar 2020.\nTragom ove Viškovićeve tvrdnje, Istinomjer je izvršio uvid u podatke dostupne na zvaničnoj stranici Direkcije za civilno vazduhoplovstvo pri Ministarstvu komunikacija i prometa BiH, a koji se odnose na broj putnika koji su tokom 2019. godine koristili usluge banjalučkog aerodroma.\nS tim u vezi, ukupan broj putnika koji su tokom 2019. godine prošli kroz Aerodrom Banja Luka iznosio je 149.693, ili 12.474 putnika prosječno na mjesečnom nivou, gdje je na tom nivou najviše putnika, njih 17,073 registrovano u julu 2019. godine.\nSa obzirom na to da je tokom 2019. godine broj putnika koji su koristili usluge Aerodroma Banja Luka bio veći od 100.000, Istinomjer tvrdnju Radovana Viškovića ocjenjuje istinitom.


Najefikasniji način za upravljanje dronom - koristite svoje telo\nHome Slobodno vreme\tKorišćenje tela za upravljanje dronom je efikasnije od korišćenja džojstika\nAko su vaši prijatelji ikada pravili šale na vaš račun zbog toga što ste pravili “čudne” pokrete telom za vreme igranja video-igara (pomeranje glave u desno kada hoćete da automobil u video-igri skrene na tu stranu, na primer), nedavno istraživanje koje je sprovedeno na tu temu će vam pomoći da im dokažete da nisu bili u pravu. Istraživači u Švajcarskoj su otkrili da je korišćenje gornjeg dela tela za upravljanje dronom znatno efikasnije od korišćenja džojstika.\nUpravljanje dronom pomoću tela\nTim istraživača posmatrao je pokrete tela i mišićnu aktivnost kod 17 osoba, pri čemu je svaka od njih imala 19 markera postavljenih na gornjem delu tela. Učesnici su zatim imali zadatak da prate kretanje virtualnog drona kroz simulaciju različitih predela, koristeći naočare za virtuelnu realnost. Posmatranjem šablona pokreta, istraživači su zaključili da je neophodno samo 4 markera na gornjem delu tela kako bi korisnici sa uspehom upravljali dronom kroz stazu sa preprekama, pri čemu je ovaj metod upravljanja bio i precizniji i pouzdaniji od džojstika.\nJedan od glavnih istraživača uključenih u ovu studiju izjavio je: „Korišćenjem gornjeg dela tela za upravljanje dronom vam zaista daje osećaj kao da zapravo letite. Džojstici i drugi kontroleri, sa druge strane, imaju jednostavan dizajn, ali je usavršavanje kontrole nad letilicom koja je udaljena od vas izuzetno izazovno i komplikovano.”\nPogledajte kompletnu ponudu dronova u Gigatronu.\nBudući da ovaj sistem upravljanja dronom u najvećoj meri zavisi od markera na telu, kao i eksternih detektora pokreta koji moraju funkcionisati savršeno, sledeći izazov tima istraživača biće da učine ovu tehnologiju nosivom i potpuno nezavisnom. Međutim, ako bi ovaj koncept bio uspešno razvijen, prostor za njegovu primenu bi bio gotovo neograničen. Sposobnost virtuelnog leta, pri čemu su glava, ruke i noge slobodni da izvršavaju druge zadatke, mogla bi da bude izuzetno značajno otkriće u svetu gejminga, upravljanja dronovima, pa čak i nekih budućih aviona.\nPročitajte više o korišćenju drona i upravljanju njime.\nDronDžojstikJoystickNaukaUpravljanje dronomVirtualna realnostVR naočare


Konkurs za 38 policajaca i 23 saobraćajca za potrebe PU Novi Sad - Novi Sad\n09:05:00 26.05.2020, Komentara: 0\nNovi Sad – Ministarstvi unutrašnjih poslova je raspisalo konkurs za upis 1.060 polaznika u Centar za osnovnu policijsku obuku u Sremskoj Kamenici, od kojih će se njih 510 osposobljavati za posao policajca, 250 za posao saobraćajnog policajca i 300 za graničnu policiju. Zainteresovani kandidati treba da se prijave do 5. juna i prilikom prijave izjasne za koje radno mesto žele da prođu stručno osposobljavanje, navode u MUP-u.\nZainteresovani mora imati završenu srednju školu u četvorogodišnjem trajanju, ili završene osnovne strukovne, odnosno osnovne akademske studije Kriminalističko - policijskog univerziteta. Ne može imati manje od 18, a više od 24 godine starosti do dana zaključenja konkursa, odnosno, da nema više od 27 godina starosti ako je reč o kandidatima koji su svršeni studenti KPU.\nPravo učešća imaju kandidati za koje ne postoje bezbednosne smetnje u skladu sa Zakonom o policiji i koje ispunjavaju kriterijume zdravstvene, psihološke i fizičke sposobnosti za zasnivanje radnog odnosa u MUP-u, na radnom mestu u statusu ovlašćenih službenih lica. Zainteresovani mora da poseduje i važeću vozačku dozvolu za upravljanje motornim vozilom "B" kategorije.\nPrijava se podnosi policijskoj stanici po mestu prebivališta kandidata, a svi detalji o uslovima konkursa mogu se naći i na sajtu www.mup.gov.rs i www.copo.edu.rs.


e-novine.com - Asanž: Snouden je na sigurnom\nAsanž: Snouden je na sigurnom\nPhoto: EPA/IGOR KHARITONOV\nOsnivač uzbunjivačkog sajta WikiLeks Džulijan Asanž izjavio je da se Edvard Snouden, bivši radnik američke NSA, koga SAD optužuju za špijunažu, nalazi na sigurnom i da je dobro raspoložen\nKako prenosi britanski Guardian, sa Snoudenom je i saradnica WikiLeaksa Sara Harison koja je sa njim putovala iz Hong Konga do Moskve.\nMediji su u ponedeljak ujutro javili da se Snouden nije ukrcao na let iz Moskve za Havanu, kako je ranije bilo najavljivano.\n"Oboje (Snouden i Harison) su na sigurnom i u kontaktu su sa našim pravnim timom. Ne mogu da vam dam više informacija o tome u kojoj se zemlji nalazi zbog pretnji koje stižu iz Amerike", rekao je Asanž u izjavi za londonski list. On je istakao i da Snouden nije izdajnik ili špijun, već čovek koji je javnost želeo da obavesti o istini.\n"Snouden je od ekvadorske vlade dobio dokumenta koja mu omogućavaju da u tu zemlju uđe kao izbeglica" rekao je Asanž u telefonskom razgovoru sa novinarima.\nAsanž, koji se pre više od godinu dana od švedske poternice sklonio u Ambasadu Ekvadora u Londonu, gde i sada živi, kazao je da je Snouden na bezbednom mestu, ali nije hteo da precizira gde se nalazi taj bivši službenik američke Nacionalne službe bezbednosti koga SAD potražuju zbog špijunaže.\nBela kuća je saopštila u ponedeljak da očekuje da Rusija protera u SAD bivšeg radnika američke NSA Edvarda Snoudena i istakla da je Vašington često udovoljavao ruskim zahtevima da im isporuči ruske kriminalce.\n"Očekujemo od njih da pogledaju sve moguće opcije i proteraju Snoudena nazad u SAD", rekao je portparol Bele kuće Džej Karni novinarima, dodajući da Vašington pretpostavlja da se Snouden i dalje nalazi u Moskvi.\nKarni je rekao i da je odluka da se odbeglom Snoudenu dozvoli da napusti Hong Kong "bez sumnje" narušila napore da se izgradi poverenje u američko-kineskim odnosima.\n"Ovo je bio nameran izbor (kineske) vlade da pusti odbeglu osobu, uprkos postojanju validnog naloga za hapšenje i ta odluka bez sumnje ima negativan uticaj na odnose", rekao je Karni.\nRanije u ponedeljak, ministar spoljnih poslova Ekvadora, Rikardo Patinjo, izjavio je na konferenciji za štampu u vijetnamskoj prestonici Hanoju da Ekvador razmatra zahtev Edvarda Snoudena za azil.\nPatinjo je rekao da su principi ljudskih prava najvažniji kad je reč o slučaju Edvarda Snoudena. On je rekao da je u kontaktu sa Rusijom gde se Snouden, kako se veruje, još uvek nalazi.\n"Ne možemo da damo informacije gde se Snouden trenutno nalazi, ali smo u kontaktu sa ruskom vladom", rekao je Patinjo.\nInformacije o tome o gde se Snouden trenutno nalazi su kontradiktorne.\nAvion ruske kompanije Aeroflot, za koji je Snouden rezervisao kartu, poleteo je u ponedeljak za Kubu, ali bez Snoudena, saopštila je ta ruska vazduhoplovna kompanija


Univerzitet u Beogradu, Centar za e-Učenje i obrazovanje na daljinu: Pristup sistemu\nDa li ste ovde prvi put?\nDobrodošli! Kako biste imali puni pristup kursevima na ovom veb sajtu, morate kreirati novi korisnički nalog. Svaki od pojedinih kurseva može takođe imati jednokratnu "lozinku kursa", koju treba da dobijete od svog predavača i koja se unosi samo prilikom prvog prijavljivanja na kurs. Sledite ova uputstva:\nIspunite obrazac Novi korisnički nalog svojim ličnim podacima.\nOdmah ćete na svoju elektronsku adresu dobiti naša dalja uputstva.\nVaš korisnički nalog će time biti potvrđen i bićete prijavljeni na sistem.\nAko vam sistem zatraži "lozinku kursa" - upotrebite onu koju vam je dao vaš predavač na navedenom kursu. Tako ćete se upisati na kurs\nNakon unosa ispravne "lozinke kursa" možete pristupiti kursu (odnosno, od tog trenutka ste upisani na isti). Ubuduće, pri dolasku na sajt, biće potrebno da unesete samo svoje korisničko ime i lozinku (u obrazac na ovoj strani) kako biste pristupili svim kursevima koje ste upisali.\nPreskoči za kreiranje novog korisničkog naloga\nVaš Web čitač mora imati omogućene "kolačiće"\n© Copyright 2018 by Centar za eUčenje, Univerzitet u Beogradu


Donacija Grawe osiguranja očnom odeljenju vredna 400 hiljada dinara - juGmedia\nDelegacija Grawe osiguranja uručila je juče donaciju Očnom odeljenju Zdravstvenog centra u Vranju, u vidu instrumenata za oftalmološke operacije, pincete i dodatne medicinske alate za operaciju katarakte, u vrednosti od 400 hiljada dinara.\nDirektor ZC Vranje Dragan Veličković ističe da ova donacija znači humanost i predstavlja odgovornost prema široj društvenoj zajednici.\n„Ovo podstiče sve nas da drugačije razmišljamo u odnosu prema Grawe osiguranju i ovom prilikom im se mnogo zahvaljujem“, rekao je Veličković.\nPredsednik Izvršnog odbora Grave osiguranja Kristof Cetl, kaže da svi članovi ove osiguravajuće kuće znaju koliko je važno zdravstvo, jer kada je čovek zdrav, sve ostalo može nekako da se reši.\n„Mi smo razumeli koliko je važno da rešimo ovde određene probleme i da pomognemo koliko možemo. Doneli smo pincete i dodatne medicinske alate koji mogu da se koriste u svakodnevnici, kao i tokom bitnih operacija. Grave osiguranje postoji kako bi obezbedilo sigurnost za svoje klijente, a poslovna politika osiguravajuće kuće je da sluša klijente i zaposlene“, istakao je Celt.\nSlične donacije imali su u Požarevcu, Novom Sadu i Kruševcu\nPonosan je, kako kaže, na svoje zaposlene koji daju svoj doprinos za ostvarenje različitih donacija.\n„Naši zaposleni iznose predloge gde bismo i šta mogli da doniramo, daju čak i svoj novac, a ostatak finansira naše društvo. Nadam se, na kraju, da ćete što manje koristiti aparate, jer bi to značilo da su nam ljudi zdravi. A, ako treba da ih koristite, to činite sa najboljim aparatima“, zaključio je Cetl koji je ubeđen da će se saradnja nastaviti u budućnosti i da će biti još pozitivnih pomaka.\nPre dolaska na Očno odeljenje, delegaciju Grawe osiguranja dočekao je gradonačelnik Vranja Slobodan Milenković koji je izrazio veliku zahvalnost na pruženoj pomoći i podršci.\n„Nedavno smo potpisali ugovor o angažovanju 17 lekara, a Zdravstvenom centru stiže i nova oprema, koja je preko potrebna Očnom odeljenju. Nastavićemo saradnju sa ovom osiguravajućom kućom, i očekujem rezultate u narednom periodu“, rekao je Milenković u izjavi za medije.\nNaziv akcije koju sprovodi ova osiguravajuća kuća jeste „Svi smo mi Grawe“, u nameri da pruži podršku tamo gde je ona potrebna.\nOko 80 zaposlenih Grawe osiguranja A.D.O. Beograd, koji su boravili juče u Vranju, donirali su krv u Službi transfuzije vranjske bolnice.\nNe znate gde da izbacite nepotrebne stvari iz stana? SUTRA VAM JE PRILIKA\nSPS: Slušaćemo glas radnika\nLESKOVAC - Portparol SPS Nebojša Ivanović izjavio je da su SPS stvorili radnici te zato nikog ne treba da čudi su se on i predsednik Gradskog…\nMirni Božićni praznici\nVRANJE - Na području Policijske uprave u Vranju, od 06. do 07. januara ove godine, registrovana je jedna saobraćajna nezgoda bez povređenih lica, saopštila…\nNIŠ – Besplatni bežični internet i struja za napajanje laptopova od sutra u 11 sati biće dostupni posetiocima parka Čair jer će studentski tim…


Ana Pisonero: Savet EU odlučuje prema napretku u vladavini prava - Vladavina prava - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Vladavina prava » Ana Pisonero: Savet EU odlučuje prema napretku u vladavini prava\nPortparolka EK za Danas o izjavi ministarke Joksimović da je neotvaranje pregovaračkih poglavlja Srbiji u junu bila "politička odluka" Unije\nAna Pisonero: Savet EU odlučuje prema napretku u vladavini prava\nOtvaranje poglavlja je u rukama Saveta EU, koji uzima u obzir opšti napredak u poglavljima koja se odnose na vladavinu prava, poručuje kratko za Danas Ana Pisonero, portparolka Evropske komisije, upitana kako komentariše nedavne tvrdnje Jadranke Joksimović, ministarke za evropske integracije Srbije.\n0Piše: Marija Stojanović 25. septembra 2020. 14.07 Izmenjeno: 14.08\nMinistarka je, podsetimo, izjavila da je „odluka nekoliko država članica EU da se u junu ne podrži otvaranje novih pregovaračkih poglavlja sa Srbijom, a drugima omogući ono što im je bilo uskraćeno pre toga u decembru 2019. godine, bila politička odluka i poruka poslata u kontekstu brojnih geopolitičkih pomeranja“ i da je „svakako bilo elemenata da se u junu otvore nova poglavlja“ Srbiji.\nJovana Spremo, savetnica za pitanja EU integracija u Komitetu pravnika za ljudska prava – Jukom i koordinatorka Radne grupe Nacionalnog konventa o EU za Poglavlje 23, kaže za naš list da „niko nije ni rekao da odluka Saveta EU nije politička, budući da je ceo proces pristupanja političko pitanje, ali mu to ne daje nužno negativnu konotaciju kao u izjavi“ ministarke.\n– Nemačka, Holandija, Belgija, Danska, Švedska, Finska i Bugarska su se jasno usprotivile otvaranju novih poglavlja, kako bi dale do znanja da je otvaranje poglavlja jasno uslovljeno napretkom reformi iz oblasti vladavine prava, posebno u okviru poglavlja 23 i 24, a koje su u slučaju Srbije izostale. Zapravo, možemo da govorimo i o nazadovanju ako uzmemo u obzir ocene važnih međunarodnih indeksa i izveštaja, kao i izveštaja civilnog sektora, smatra naša sagovornica.\nSpremo konstatuje da se izjava ministarke više čini „kao ublažavanje moguće činjenice da ni u nemačkom predsedavanju nećemo otvoriti poglavlja koja su zaista i spremna za otvaranje, to se ne spori“.\n– Naš pregovarački okvir je jasan, te se za neotvaranje spremnih poglavlja može okriviti isključivo Srbija. Po svemu sudeći, izveštaj Evropske komisije koji očekujemo da bude objavljen u narednih nekoliko dana daće presudnu ocenu stanja vladavine prava i demokratije u našoj zemlji u protekloj godini. Izvesno je da u njemu neće biti zabeležen napredak, posebno kada se uzme u obzir da reforme stagniraju već dve godine koliko se radilo na reviziji akcionih planova za navedena poglavlja. To nam govori i činjenica da su institucije nespremno dočekale vanredno stanje i pandemiju, te sva zabeležena ograničenja ljudskih prava i sloboda u tom periodu, u periodu izborne kampanje, kao i građanskim protestima iz jula, mada nije sigurno da li će izveštaj obuhvatiti informacije nakon juna 2020. godine, sagovornica Danasa.\nZa razliku od ministarke Joksimović, izvestilac Evropskog parlamenta za Srbiju Vladimir Bilčik smatra da to što da Srbija u 2020. nije otvorila nijedno poglavlje u pregovorima o članstvu u EU „govori sama za sebe“. On je za TV N1 rekao da „ako nema napretka u vladavini prava, borbi protiv korupcije i ostalim reformama, onda se ni nova poglavlja ne otvaraju“.\nAna Pisonero, Evropska komisija, Evropska unija, Jadranka JoksimovićBeograd\nAleksić: Ekspoze Ane Brnabić je fikcija i početak predizborne kampanje\nNova Vlada Srbije: Ko su „žena zmaj“ i ostale na ministarskim mestima i zašto se o dve najviše priča\nNova Vlada Srbije: Ko je „žena zmaj“ i ostale na ministarskim mestima i zašto se o dve najviše priča


BalkanMagazin :: Ušteda struje i pad proizvodnje\nsreda, 22. februar 2012 04:05\nU 120 preduzeća Rasinskog okruga, od uvođenja restrikcije, potrošnja struje bila je svedena na tehnološki minimum. Privreda je uštedela 13 odsto električne energije, ali preduzeća koja su već imala ugovorene obaveze prema kupcima nisu uspela da održe nivo proizvodnje.\nDejan Debeljaković, tehnički direktor "Rubina" u Kruševcu kaže da je njihova nedeljna proizvodnja od 700.000 do 800.000 jedinica, ali su u prethodnom periodu bili sprečeni da tu proizvodnju ostvare zbog ograničene isporuke struje:\n"Umesto šeststo, bilo nam je dozvoljeno da koristimo 60 kilovat sati, što je bilo dovoljno samo za rad kotlarnice i zagrevanje prostorija. Zbog ove situacije nismo proizvodili već smo trošili zalihe. Ove nedelje krenuli smo punom parom. Radićemo pojačano da nadoknadimo propušteno."\nU preduzeću "Duropak", kažu da su prihvatili vladinu odluku, ali zato nisu mogli da odgovore na sve zahteve klijenata, pa se već sada postavlja pitanje da li su neke kupce izgubili, jer će ovog meseca proizvodnja biti za 20 odsto manja od planirane. Nadaju se, kažu, da će gubitke nadoknaditi za devet meseci i da će vlasnik, Austrijanac, prilikom polugodišnjeg preseka poslovanja imati razumevanjue za vanrednu situaciju u Srbiji.\nSlično je i u "Henkel Merimi" gde su morali da obustave proizvodnju u dve fabrike. Ovog meseca realizacija će biti manja za 25 odsto i teško je nadoknadiva.\nU Elektrodistribuciji Kruševac imali su razumevanja za pojedine kolektive i dozvolili im nešto veću potrošnju od tehnološkog minimuma. I pored toga, željeni efekat je postignut.\nDirektor Elektrodistribucije Kruševac Dragoljub Raičević kaže da su za 12 dana ušteli pet miliona kilovat časova električne energije:\n"Cilj nam je bio da se fabrike ne isključuju totalno, jer bi tada došlo do velikih problema u instalacijama i zamrzavanju. Nekim velikim proizvođačima smo izašli u susret i odobrili više od 10 odsto potrošnje. Najvažnije je da je sve prošlo bez većih problema i da smo sačuvali sistem."\nOd ponedeljka, potrošnja struje više nije ograničena, problema u snabdevanju nema, tako da se u preduzećima koja su imala obaveze prema kupcima već proizvodi punom parom, kako bi se ispunile ugovorene obaveze.


Spisak punktova za imunizaciju sa raspoloživim vakcinama i radnim vremenom možete preuzeti/pogledati ovde: … Detaljnije\nIzveštaji nakon akcidenta u Vinči i podaci o kvalitetu vazduha … Detaljnije\nPrijava za besplatne udžbenike za prvi i drugi razred osnovne škole\nOnlajn prijava za besplatne udžbenike za prvi i drugi razred osnovne škole ovde. Tekst konkursa, uputstvo i obrazac prijave možete pogledati/preuzeti ovde. Obaveštenje o produženju roka za prijavljivanje na javni\t… Detaljnije\nANKETA ZA GRAĐANE - Izaberite izgled budućeg metroa\nIzaberite izgled budućeg metroa – GLASAJTE za jedan od četiri dizajna vagona Anketa za glasanje o dizajnu vagona budućeg metroa nalazi se na besplatnoj mobilnoj aplikaciji „Beokom servis” u delu „ankete”. Aplikacija\t… Detaljnije\nKol centri pri gradskim opštinama preko kojih će sugrađani stariji od 65 godina moći da dobiju pomoć prilikom iskazivanja zainteresovanosti za imunizaciju protiv virusa COVI-19, počinju danas sa radom, saopšteno je iz\t… Detaljnije\nBudžet grada Beograda 2021 - Da se Beograd gradi i radi po tvom\nGrađani Beograda će moći od 14. do 28. novembra da glasaju, daju svoje predloge i tako učestvuju u kreiranju budžeta grada za 2021. godinu. Beograd je prva lokalna samouprava u Srbiji koja je nacrt budžeta, koji\t… Detaljnije\nOKO Sokolovo - ulice i mapa kretanja\nSpisak ulica i mapu u kojima će „Oko sokolovo” elektronski kontrolisati nepropisno parkiranje možete pogledati ovde: … Detaljnije


Počeli radovi na izgradnji novih četvorosednih žičara na Kopaoniku\nMinistri u Vladi Republike Srbije - finansija Mlađan Dinkić, za kapitalne investicije Velimir Ilić i trgovine, turizma i usluga Bojan Dimitrijević označili su danas na Kopaoniku početak radova na izgradnji novih četvorosednih žičara "Duboka 1" i "Duboka 2", za čiju je izgradnju iz sredstava Nacionalnog investicionog plana izdvojeno približno četiri miliona evra.\nNove žičare, ukupne vrednosti 7,8 miliona evra, biće završene i puštene u rad krajem decembra ove godine.\nKapacitet žičara po završetku prve faze radova biće 1.800 skijaša na čas, a na kraju druge faze 2.400 skijaša na čas, dok će njihova brzina biti pet metara u sekundi. Proizvođač opreme je austrijska kompanija "Dopelmajer", koja je obezbedila i petogodišnji kredit za opremu.\nDinkić je najavio da će uskoro biti raspisan međunarodni tender za izgradnju novog velnes-hotela na mestu starog hotela "Bačište" na Kopaoniku, kao i da će do početka zimske sezone biti očišćeno skijalište "Krčmar" od NATO bombi, čime će turistički centar na Kopaoniku proširiti mogućnosti prijema turista.\nMinistar finansija je objasnio da je novoformirano javno preduzeće "Skijališta Srbije" preuzelo sva skijališta u zemlji, tako da će prihodi njihovog poslovanja ići u budžet, a zatim će biti reinvestirani u nove ski-centre.\nPrema njegovim rečima, do kraja godine biće privatizovani svi “Geneksovi” hoteli na Kopaoniku, a za Staru planinu će biti urađen master-plan njenog razvoja.


UŽIVO: Veteranima OVK četiri i po godine zatvora za zastrašivanje svedoka\nEMA je saopštila da su koristi vakcine AstraZeneca i dalje veće od rizika\nKomitet za bezbednost Evropske agecije za lekove (EMA) zaključio je da neobični krvni ugrušci sa niskim nivoom trombocita treba da budu navedeni kao vrlo retki neželjeni efekti vakcine proizvođača AstraZeneca (Vaxzevria), saopšteno je 7. aprila iz sedišta ove institucije u Hagu.\nPrema navodima direktoke Cooke, eksperti EMA nisu uspeli da utvrde "konkretne naznake da postoji određeni faktori poput pola ili starosti gde se pojavljuju ovi neželjeni efekti".\nMeđutim, u saopštenju EMA se podvlači da se do sada "većina prijavljenih slučajeva dogodila kod žena mlađih od 60 godina u roku od dve nedelje od vakcinacije".\n"Na osnovu trenutno dostupnih dokaza, specifični faktori rizika nisu potvrđeni", navodi se saopštenju.\nSabine Straus, predsedavajuća Komiteta za bezbednost EMA je naglasila da se "na osnovu trenutnih podataka ne mogu utvrditi posebni faktori rizika, stoga ne preporučuje nikakve posebne mere za smanjenje rizika".\nEMA je primila izveštaje o 169 slučajeva krvnih ugrušaka od oko 34 miliona doza vakcine koliko je dato u Evropi.\nEMA je u saopštenju navela da zdravstveni radnici i osobe koje primaju vakcinu ostanu svesni mogućnosti vrlo retkih slučajeva nastanka krvnih ugrušaka u kombinaciji sa niskim nivoom krvnih pločica u roku od dve nedelje od vakcinacije.\nEMA nije uvela ograničenja za upotrebu vakcine AstraZeneca, navodeći da svaka država treba sama da donese odluku na koji način će tretirati njihov zaključak.\nPrilikom donošenja odluke svaka država treba da uzme u obzir trenutnu epidemiološku sitaciju i dostupnost drugih vakcina, saopštila je EMA, a prenosi Rojters.\n"Mi smo pokušali da obezbedimo što je moguće više informacija o koristima i rizicima koje smo identifikovali, a na osnovu toga, i uzimajući u obzir trenutnu situaciju sa pandemijom i mogućnost nabavke drugih vakcina, države mogu da donesu različite odluke o Astrazenekinoj vakcini", kazala je direktorka EMA Emmer Cooke.\nViše država EU je u proteklih desetak dana zabranilo upotrebu Astrazeneca za mlađe od 60 ili 55 godina, uz očekivanje da će konačnu odluku doneti EMA.\nAstraZeneca menja informacije o retkim neželjenim efektima\nKompanija AstraZeneca saopštila je 7. aprila da sarađuje sa evropskim i britanskim regulatorima kako bi promenila informacije o proizvodu na svojim vakcinama, nakon što su vlasti rekle da sumnjaju da su krvni ugrušci retka nuspojava vakcine.\n"Oba ova pregleda su ponovo potvrdila da vakcina nudi visok nivo zaštite od svih opasnosti COVID-19 i da su koristi i dalje daleko veće od rizika", navodi se u saopštenju AstraZenece, a prenosi agencija Reuters.\n"Međutim, došli su do stava da ovi događaji imaju moguću vezu sa vakcinom i zatražili su da se navedu kao izuzetno retki potencijalni neželjeni efekti. AstraZeneca aktivno sarađuje sa regulatorima na sprovođenju ovih promena u informacijama o proizvodu", saopštila je kompanija.


- Dijalog sa Srbijom trebalo bi da se zasniva na onome što se dogodilo 14. februara, a to je veliki politički rezultat - rekao je Konjufca, prenosi Ekonomija online.\nNa izborima na Kosovu i Metohiji, održanim 14. februara ove godine, pobedio je pokret "Samoopredeljenje", čiji lider Aljbin Kurti je stao na čelo vladu privremenih institucija u Prištini.\n- Ubeđen sam da će premijer Kurti narednog dana i na sastancima dostojanstveno predstaviti šta se dogodilo 14. februara, kada su građani rekli dosta brojnim stvarima, poput dijaloga sa Srbijom - kaže Konjufca.\nOn smatra da je format dijaloga uspostavljen 2011. godine bio pogrešan i da je uzrokovao dosta štete, posebno na polju pravosuđa.\n- Potreban nam je novi format dijaloga, koji garantuje građanima Kosova da se to neće ponoviti - rekao je Konjufca i ponovio da je u dijalogu "ključno" da Beograd prizna Kosovo.\nOn je istakao da je ključno da Srbija prizna Kosovo, a Aleksandar Vučić novu realnost.


Svet: "Volstrit džurnal": Jeremić jedini vredan pohvale - BalkaniYUm.TV '); } //]]>\n"Volstrit džurnal": Jeremić jedini vredan pohvale\nNajbolji izbor za reforme u Ujedinjenim nacijama je srpski kandidat za generalnog sekretara Vuk Jeremić, piše "Volstrit džurnal".\nKako se navodi, na listi kandidata za naslednika Ban Ki Muna se ističe favorit Vladimira Putina i doživotni socijalista koji je ”zloupotrebio globalnu humanitarnu organizaciju”, time misleći na bivšeg premijera Portugala Antonija Gutereša.\n“To ostavlja bivšeg srpskog šefa diplomatije Vuka Jeremića, koji je u neformalnom glasanju zauzeo treće mesto, kao jedinog kandidata vrednog pohvale u ovom miksu. On ima 41 godinu, školovan je na Harvardu, mlad je, ali je bio lider u društvenom pokretu koji je pomogao u rušenju diktature Slobodana Miloševica. Radio je u prozapadnoj vlasti Borisa Tadića, koji je 2010. godine izjavio izvinjenje zbog masakra u Srebrenici”, navodi “Volstrit džurnal”.\nList piše i da Jeremić razume da bi njegov prvi posao na mestu generalnog sekretara trebalo da bude kontrolisanje birokratije Ujedinjenij nacija i sprečavanje korupcije koja je zavladala u vreme Kofija Anana.


Kada je Lendl „izludeo“ Konorsa\nHome » ATP » Kada je Lendl „izludeo“ Konorsa\nTeniska istorija pamtiće Džimija Konorsa po najvećem broju titula u singlu u ATP istoriji, po osvojenih 8 Grend slem titula, po provedenih preko 5 godina na prvom mestu ATP liste, po uspešnom igranju profesionalnog tenisa u singlu i sa punih 40 godina, ali će ga mnogi pamtiti i po burnom karakteru i dugogodišnjim neuspesima u duelu sa velikim rivalom Ivanom Lendlom. I baš kada se spoje Konorsov buran temperament i porazi od Lendla dolazimo do skandalozne situacije koja je obeležila završnicu karijere američke teniske legende.\nU drugom kolu US Opena 1992. godine, tada četrdesetogodišnji Džimi Konors sastajao se sa osam godina mlađim Ivanom Lendlom. Bio je to najteži mogući protivnik za Konorsa u tom trenutku, iako je i Lendl tada bio daleko od svog teniskog vrhunca, ipak je u tom momentu bio dosta bolji od Džimija. Kada se tome doda da, iako je u početku njihovih duela izlazio kao pobednik, pre tog susreta na US Openu Konors već 8 godina nije trijumfovao u meču sa Lendlom, a sastali su se u tom periodu čak 16 puta, ni ne čudi što se nije očekivalo da Konors može da savlada Lendla u tom duelu, ali ipak Džimi je bio spreman da pokuša da napravi „čudo“.\nDžimi Konors nije imao puno uspeha u duelu sa Lendlom.\nUšao je Konors briljantno u meč, odličnom igrom dobio je prvi set sa 6:3 i zaista je u tom trenutku delovalo da može konačno da „razbije maler“ protiv Lendla. Ipak, „Ivan Grozni“, kako su tih godina zvali Lendla, nije očajavao. Bez mnogo nerviranja čekao je da Konorsova igra malo padne, a onda je počeo da koristi svoje šanse i na posletku vrlo lako dobija naredna tri seta sa 6:3, 6:2 i 6:0 i trijumfuje u tom duelu. Kada je već bilo izvesno da će ponovo izgubiti meč od Lendla, kao i činjenica da je Ivan kao po pravilu protiv njega igrao vrlo defanzivan i „dosadan“ tenis, doveli su do toga da Džimi Konors „pukne“ posle gubitka prvog gema na svoj servis u trećem setu.\nKada se približio svojoj klupici ne bi li popio malo vode i obrisao se peškirom, Džimi Konors je vrlo glasno prokomentarisao Lendla: „Fucking faggot!“ (Jeb*** pederčina!), uz to dodavši „playing pusher“, što je izraz koji se u teniskom žargonu često koristi za tenisera koji igra defanzivno i samo vraća loptice protivniku, bez želje da napada. Taj trenutak najbolje je oslikao potpunu nemoć Konorsa u tom duelu, ali i njegovu veliku frustraciju zbog toga što je već tada bilo izvesno da će doživeti novi poraz od Lendla.\nIvan Lendl je na US openu 1992. godine lako savladao Konorsa.\nZanimljivo je da Konors nije kažnjen za svoje uvrede na račun protivnika, a vrlo verovatno bi za sličan ispad u narednoj deciniji bio kažnjen vrlo visokom finansijskom kaznom, ali i bar višesedmičnom suspenzijom. Bes zbog defanzivne igre protivnika, Konorsa nije napustio ni po završetku susreta, pa je posle meča izjavio: „Lendl igra sa strahom, samo vraća lopticu preko mreže i nije sposoban da igra na drugačiji način.“ – rekao je Konors novinarima. Kada su novinari potom pitali Lendla da prokomentariše ove reči svog protivnika, on je kratko i vrlo hladnokrvno odgovorio: „Uvek igram na isti način protiv Džimija, jer evo već preko osam godina to funkcioniše poprilično dobro.“ – rekao je Lendl i na taj način možda dao i najbolji odgovor na to zašto ne menja ništa u svojoj igri na mečevima protiv Konorsa.\nIspostaviće se da je meč na US Openu 1992. godine bio poslednji u legendarnim duelima između Konorsa i Lendla. Taj susret je svakako obeležio vrlo nesportski ispad Džimija Konorsa na početku trećeg seta, a kako je on izgledao možete da se podsetite na snimku koji je pred vama.


Ohrabruje činjenica da je broj izlečenih veći od broja novoobolelih u Boru - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Ohrabruje činjenica da je broj izlečenih veći od broja novoobolelih u Boru\nOhrabruje činjenica da je broj izlečenih veći od broja novoobolelih u Boru\nU Boru je prema najnovijim podacima saopštenim na današnjoj koneferenciji za novinare, broj izlečenih veći od broja obolelih.\n0Piše: J.B.K. 27. aprila 2020. 15.16\nNaime, na teritoriji grada Bora, prema podacima Zavoda za javno zdravlje “Timok” Zaječar od poslednjih informacija, 13 osoba je izlečeno, a registrovano je devet novoobolelih.\nOd početka testiranja 116 osoba bilo je pozitivno na korona virus i do sada je 54 lica izlečeno, a tri osobe su preminule od posledica virusa i kako je to danas saopšteno trenutno je 59 osoba sa područja grada Bora pozitivno na kovid – 19.\nU Boru je od početka pandemije testirano 566 osoba, a još nisu dostavljeni rezultati za 55 osoba.\nPrema jučerašnjim podacima, u samoizolaciji se nalazi 128 osoba i kako je to rečeno novinarima, epidemiološka slika na teritoriji grada pokazuje da se smanjuje broj ukupno obolelih, kao i broj osoba u samoizolaciji, što je zaista ohrabrujući podatak.\nIz dana u dan je veći broj izlečenih u odnosu na broj novoobolelih, ali je i dalje neophodno pokazati disciplinu u pridržavanju propisanih mera, poručile su danas graske vlasti u Boru.


Vojvodina obazriva pred Rad - Sportske.net\nVojvodina obazriva pred Rad\nNovosadski tim ulazi u seriju utakmica protiv rivala koji sa sobom nove imperative pobeda i samim tim čine jako opasne rivale.\nNakon boda u Humskoj, ekipa Vojvodine će se susresti sa ekipom Rada.\nGrađevinari se ove sezone bore za opstanak, u Novi Sad stižu pod imperativom, ali i sa velikim motivom da ostvare trijumf.\nEkipa trenera Babića protiv Rada ulazi u seriju jako teških mečeva i strateg Novosađana je obazriv.\n„Utakmicom sa Radom otvaramo ciklus od pet najtežih utakmica u prvenstvu. Igraćemo protiv ekipa koje se bore za opstanak. Rad, Sloboda, Javor, OFK Beograd i Radnički 1923 čine jedan jako težak ciklus.“, rekao je Babić koji ističe da su igrači već upoznati i svesne ove činjenice.\n„Mi smo već imali sastanak sa igračima i skrenuli im pažnju na ovu činjenicu. Znamo kako su ekipe koje se bore za opstanak motivisane i ako mi ne budemo dovoljno motivisani da odgovorimo agresivno imaćemo velikih problema. “, dodao je on.\nTrene Vojvodine o beogradskoj ekipi ima reči hvale, ali poručuje da njegovi momci imaju obavezu da ponove dobru igru iz prošlog kola.\n„Ekipa Rada je vrlo interesantna, to nije tim od prošle jeseni. Doveli su nekoliko vrlo kvalitetnih i iskusnih igrača, a svoju motivaciju za opstanak već su demonstrirali na prošloj utakmici sa OFK Beogradom. Na njihovu želju i agresivnost moramo odgovoriti dodatnim angažmanom, naći snage da prevaziđemo sve naše trenutne probleme. Sigurno će se pojaviti i zamor kao i u prošloj utakmici u Subotici. Naša je dužnost i obaveza da ponovimo dobru igru.“, rekao je Babić.


Srbija dobija najveći solarni park\nDo 2015. godine, Srbija bi mogla da ima najveći solarni park na svetu, čak dva puta veći od trenutnog lidera, koji se nalazi u Kaliforniji!\n- Predstavnici firme došli su kod nas i ponudili da se na jugu Srbije izgrade solarni paneli ukupne snage od 1.000 MW. Ukoliko se taj projekat realizuje, u Srbiji bismo imali najveći solarni park na svetu. Trenutno vodi onaj u Kaliforniji, s ukupnom snagom od 500 MW. Projekat dobro zvuči, ali tek smo na početku pregovora i tek treba da pričamo o uslovima.\nZa sada smo potpisali samo sporazum o saradnji, koji pravno gledano nije obavezujući dokument - objašnjava Bojan Đurić, državni sekretar u Ministarstvu životne sredine i prostornog planiranja.\n- Ovo je samo još jedan primer kako čelni ljudi u ministarstvima dodeljuju investitorima lokacije na potpuno netransparentan način, bez raspisivanja ikakvog javnog poziva. Javni pozivi su od izuzetne važnosti kako bi se izabrao najbolji ponuđač i ostvarili najbolji uslovi za nas. Srbiju već godinama obleću investitori i imamo priliku da sami postavljamo zahteve, a ne da prodajemo bud zašto - objašnjava Milovanovićeva.


Dačić: Rodna ravnopravnost nije samo osnovno ljudsko pravo - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Dačić: Rodna ravnopravnost nije samo osnovno ljudsko pravo\nOtvorena Međunarodna konferencija „Žene lideri i održiv razvoj – istinski ravnopravne“ prvi put u Beogradu\nDačić: Rodna ravnopravnost nije samo osnovno ljudsko pravo\nDvodnevna Međunarodna konferencija „Žene lideri i održivi razvoj – istinski ravnopravne“, otvorena je danas po prvi put u Srbiji.\n1Piše: Danas Online 02. oktobra 2019. 13.38\nFoto: Organizacioni tim Žene lideri\nOkupila je u Beogradu globalne zvaničnice i zvaničnike, sa ciljem uspostavljanja saradnje između žena svetkih lidera, sa ženama liderima iz naše zemlje i sa Balkana.\nPrvu beogradsku konferenciju „Žene lideri i održivi razvoj – istinski ravnopravne“ svečano su otvorili prvi potpredsednik vlade i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić i ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Zoran Đorđević, u hotelu Hajat u Beogradu.\nDačić je tom prilikom izjavio da rodna ravnopravnost nije samo osnovno ljudsko pravo, već i neophodnost za stvaranje mirnog, prosperitetnog i održivog sveta.\n„Jednak pristup obrazovanju, zdravstvenoj zaštiti, dostojanstvenom radu i zastupanju u političkim i ekonomskim procesima donošenja odluka preduslov je za stvaranje povoljnijeg ambijenta za dostizanje punih ličnih i profesionalnih potencijala celokupnog stanovništva“, rekao je potpredsednik Dačić.\n„Radimo na izmeni Zakona o rodnoj ravnopravnosti, želimo da u tom segmentu unapredimo naše društvo, želimo da Srbija bude primer drugima“, izjavio je ministar Zoran Ðorđević.\nTeme panela prvog dana konferencije bile su: „Žene lideri -prošlost, sadašnjost i budućnost, participacija žena na mestima odlučivanja “, „Ekonomsko osnaživanje žena – svet bez siromaštva“ i „Prevencija i sprečavanje nasilja nad ženama i suzbijanje pojave trgovine ženama“.\nMeđu sagovornicama u diskusijama bile visoke međunarodne, regionalne i domaće zvaničnice poput Želјke Cvijanović predsednice Republike Srpske, Hidžran Gujsenove predsedavajuće državnog komiteta za porodicu, žene i decu Republike Azerbejdžan, Reni Jotove direktorke Regionalnog centra frankofonih država za Centralnu i Istočnu Evropu, Elene Bibikove iz Odbora za socijalna pitanja Saveta Ruske Federacije, Jorgovanke Tabaković guvernerke Narodne banke Srbije, Džejn Muigaji sa Insituta Tolkit iz Kenije, Jelene Trivan v.d. direktora Službenog glasnika, Natalije Počinok rektorke Moskovskog Socijalnog državnog univerziteta, Nele Kuburović ministarke pravde, Kim Simplis Barou prve dame Belizea, Bilјane Popović Ivković državne sekretarke u Ministarstvu unutrašnjih poslove, Julije Ziguline direktorke fondacije „Naša budućnost“ iz Rusije, Vesne Stanojević koordinatorke Sigurne kuće u Beogradu i mnoge druge.\nKako se navodi u saopštenju, više od 200 gošći iz celog sveta koje učestvuju, pored učešća na konferenciji, imaće prilike da obiđu i upoznaju se sa izložbom o znamenitim ženama iz Srbije u hotelu Hajat, ali i kulturnim znamenitosti našeg grada koje posećuju po prvi put.\nrodna ravnopravnost, Žene lideriBeograd\n02. oktobra 2019. u 15.17\nsamo on da ucuti


Šta je novo u umrežavanju? - Windows pomoć\nŠta je novo u umrežavanju?\nUmrežavanje u sistemu Windows 8 i Windows RT izgrađeno je na temelju onoga što već znate, ali su neke stvari sada na novim mestima ili su promenjene na neki drugi način. Mnogo ovih promena poboljšava i pojednostavljuje proces povezivanja i održavanja veze.\nEvo šta je promenjeno:\nMrežne veze – Pojednostavili smo proces povezivanja sa bežičnom mrežom. Da biste počeli, dodirnite dugme Postavke ili kliknite na njega, a zatim dodirnite ikonu mreže ili kliknite na nju.\nMrežna lokacija – Postavka koja se prethodno zvala mrežna lokacija (privatna/javna ili kućna/poslovna/domenska) sada se zove mrežno deljenje. Uključujete ili isključujete ovu postavku kao deo procesa povezivanja sa mrežom. Više informacija potražite u članku Pronalaženje računara, uređaja i sadržaja na vašoj mreži.\nPovezano stanje pripravnosti – Ako ga hardver podržava, Windowsmože da zadrži laptop povezan sa Internetom uz minimalnu potrošnju energije. Aplikacije i njihov sadržaj se ažuriraju čak i kad ne koristite računar i odmah su spremne za vas kada se vratite. Više informacija potražite u članku Planovi napajanja: najčešća pitanja.\nBežični profili – Windows 8 i Windows RT su pametniji po pitanju određivanja redosleda bežičnih mreža i saznaju željeni redosled na osnovu vašeg ponašanja. Takođe smo dodali podršku za određivanje redosleda između profila mobilne mreže širokog propusnog opsega i profila Wi-Fi mreže, time uklanjajući potrebu za stranicom koja je posvećena određivanju redosleda. Ukoliko je potrebno, i dalje možete izvršavati iste zadatke tako što ćete pratiti ove informacije: Upravljanje profilima bežične mreže.\nUsluga mobilne veze širokog propusnog opsega – Uslugu mobilne veze širokog propusnog opsega možete kupiti direktno sa mobilnog operatera širokog propusnog opsega bez odlaska u prodavnicu ili pozivanja operatera.\nOgraničene internet veze – Dodali smo kontrole ograničenih internet veza na nekoliko mesta da bismo vam pomogli u upravljanju količinom podataka koje koristite na ograničenoj mobilnoj mreži širokog propusnog opsega ili Wi-Fi mreži. Više informacija potražite u članku Ograničene internet veze: najčešća pitanja.\nAd hoc mreže – Ne možete kreirati ad hoc mrežu u operativnom sistemu Windows 8 i Windows RT, ali se možete povezati sa ad hoc mrežom ako je ona u dometu (osim ako računar ne radi pod operativnim sistemom Windows RT). Postoje alatke nezavisnih proizvođača za kreiranje ad hoc mreža ako morate to da uradite.


Održan sastanak predstavnima MZ Slatina, kompanije ZiJin Mining i ZiJin Cooper – NOVA TV\n23/05/2022 3:52 AM\nјан 26, 2022 Bor, Sastanak, Slatina, Timočka krajina, Vesti\n“Na sastanku sa predstavnicima mesne zajednice Slatina, predstavnicima kompanije ZiJin Mining, kao i ZiJin Cooper, dogovoreno je da ubuduće, jednom mesečno, imamo sastanke na kojima će se razgovarati i rešavati pitanja naših meštana koji žive u selima koji se nalaze u neposrednoj blizini rudnika ili u kojima rudarenje vrši pritisak na život i standard života naših sugrađana.\nOno što je evidentno jeste da su uslovi rudarenja mnogo bolji nego prethodnih godina, da su ulaganja u ekologiju znatno veća, da se životni standard i plate zaposlenih u kompaniji povećao i povećavaće se, ali da i dalje postoje istorijska pitanja koja nisu rešavana. Nećemo dozvoliti da se ta pitanja rešavaju kroz razne priče i manipulacije, već su pravovremene informacije ključ dobre saradnje i razumevanja”, izjavio je gradonačelnik Bora Aleksandar Milikić .\nDogovoreno je da se jednom mesečno organizuje sastanak, na kome će se razmenjivati informacije i to ne samo sa predstavnicima mesne zajednice Slatina, već i sa selom Krivelj, Oštrelj, Bučje, Metovnica.\n“Jako je bitno da meštani, kroz Savete mesnih zajednica ili grupu građana, dobiju konkretne i detaljne informacije, kao što su vreme početka projekta, šta definiše sam projekat, pritisak na teritoriju, način komunikacije sa građanima i ostale bitne podatke”, naglasio je Milikić.\nU Kladovu završeno obeležavanje horizontalne signalizacije\nU Negotinu održan Sajam zapošljavanja\nRealizaciji projekta izgradnje Memorijalnog centra posvećenog žrtvama Holokausta u Boru\nNema zainteresovanih za kupovinu preduzeća Romulijana u stečaju\nU gradu na Timoku sunčano uz malo oblaka


Časovi onlajn nastave snimaju se i u Gimnaziji i stručnoj školi “Dositej Obradović” – Centar za informisanje Novi Kneževac\nPočetnaObrazovanjeČasovi onlajn nastave snimaju se i u Gimnaziji i stručnoj školi “Dositej Obradović”\nČasovi onlajn nastave snimaju se i u Gimnaziji i stručnoj školi “Dositej Obradović”\nredakcija 15. septembra 2020. 16. septembra 2020. Gimnazijasrednja škola Dositej Obradović\nU snimanju časova onlajn nastave učestvuje i Gimnazija i stručna škola „Dositej Obradović“. Nastavnica poslastičarstva Iboja Česko kaže da je veoma počastvovana što ima priliku da učestvuje u pripremi i snimanju onlajn nastave, te se trudi da opravda ukazano poverenje. Kako kaže, na kameru se brzo navikla, ali joj ipak nedostaju učenici.\nPo zadatom planu i programu, časovi drugog razreda poslastičarstva na mađarskom jeziku snimaju se jednom nedeljno, a snimanje traje i do četiri sata. Direktorica škole istakla je da je ovo ujedno i odlična prilika da škola bude vivdljiva i u drugim mestima, jer časove snimljene u ovdašnjoj školi prate i učenici iz Subotice i Bečeja.\nUčenici Gimnazije i stručne škole „Dositej Obradović“ nastavu pohađaju po kombinovanom modelu, što znači da dok jedna grupa učenika pohađa nastavu iz školskih klupa, druga prati onlajn nastavu od kuće, a grupe se smenjuju sedmično. Snimanje časova onlajn nastave u novokneževačkoj školi počelo je krajem avgusta,i kako navode, nastaviće se dokle god bude bilo potrebe.\nOznake:Gimnazijasrednja škola Dositej Obradović\nVodostaj 15. septembra\nU toku je renoviranje dela stare zgrade škole u Majdanu\nI u Muzičkoj školi nastava će se pratiti iz školskih klupa\nUčenici Gimnazije i stručne škole “Dositej Obradović” nastavu će pohađati po kombinovanom modelu


Banatsko Aranđelovo » 2017 » avgust\nArhiva za avgust, 2017.\nSlavija i Hajduk ubedljivi na startu prvenstva\nsreda, 23. avgusta 2017. 08:20 admin\nPočetak nove sezone u Potiskoj međuopštinskoj fudbalskoj ligi obeležio je neuobičajno veliki broj postignutih golova, odnosno nekoliko veoma ubedljivih pobeda.\nPotiska liga ove sezone broji čak 14 klubova, koji će se kroz 26 prvenstenih kola boriti za naslov najboljeg. U viši rang takmičenja, Subotičku područnu ligu, plasirao se prošlosezonski prvak ekipa Horgoša 1911, dok su se u Potisku međuopštinsku ligu vratile ekipe Jadrana iz Sanada i Bačke iz Mola, koje zbog nešto lošijih rezultata nisu uspele da zadrže status subotičkog područnog ligaša.\nEkipe sa područja mesne zajednice Banatsko Aranđelovo su veoma dobrom i ubedljivom igrom zabeležile sigurne pobede u prvom kolu. opsirnije »\nnedelja, 20. avgusta 2017. 08:22 admin\nNajpre, u meču za treće mesto i nagradu od 25 hiljada dinara sastali su se FK „Slavija“ i LU „Kočovat“. Bolja je bila ekipa FK „Slavije“ koja je nakon velike borbe slavila sa 5:4. opsirnije »\nčetvrtak, 17. avgusta 2017. 09:39 admin


Tim Novaka Đokovića reagovao na izmišljeni intervju | Banjaluka.net\nNakon informacije koja se pojavila danas kako je jedan internet sajt u etar pustio izmišljeni intervju sa Novakom Đokovićem kako bi sebi “podigao cijenu”, oglasio se tim srpskog tenisera saopštenjem za javnost.\nU saopštenju Novakovog tima se navodi da tekst i navodi na temu Novakove navodne izjave o trgovanju kripto valutama nisu istiniti.\n“Nijedan detalj iz pomenutog teksta nije tačan, niti ima bilo kakvog uporišta u realnosti. Da bi se spriječile dalje spekulacije u vezi sa tim, stvar je preuzeo advokatski tim Novaka Đokovića, koji će se sa pravne strane ovim baviti”, poručeno je iz Novakovog tima.\nPodsjetimo, na jednom internet sajtu, napravljenom samo u svrhe promovisanja digitalne valute bitkoin, osvanuo je izmišljeni intervju sa prvim teniserom svijeta u kojem osvajač 17 Grend slem titula poziva građane Srbije da ulažu u bitkoin kako bi se obogatili preko noći. Cijela stvar je otišla toliko daleko da je u izmišljenom tekstu navedeno kako je Novak gostujući na jednoj srpskoj televiziji rekao da mu je trgovina bitkoinom glavni način za zarađivanje novca, prenose agencije.


Udruženja u izbornoj kampanji\nPočetak Aktuelno Pod lupom Novi ombudsman\nPolitička aktivnost udruženja nije srpska specifičnost. U svetu su sindikati i grupe koje se zalažu za posebne interese (npr. za ili protiv abortusa, za ili protiv nošenja oružja) često promoteri i finansijeri izbornih kandidata. Može se reći da je čak i logično da udruženja koja utvrde da je program neke stranke izrazito povoljniji za ostvarivanje ciljeva za koji se zalažu podrže baš tu listu.\nIma li tome mesta u Srbiji? Zakon (o finansiranju političkih aktivnosti) zabranjuje da se stranke, koalicije i grupe građana finansiraju od strane udruženja. Zakon (o izboru narodnih poslanika) kaže da udruženja ne mogu biti deo izbornih koalicija niti samostalni podnosioci izborne liste (npr. „Dveri“ su udruženje, URS je do nedavno bio udruženje, ali su izborne liste pod tim nazivom u stvari podnosile grupe građana, pojedinaca, a ne udruženje kao pravno lice) .\nO „moralnoj podršci“ zakon ništa ne govori. Ovih dana često čujemo kako pojedini sindikati, kao i razna udruženja (najnoviji primer su malinari i izbeglice), podržavaju određenu listu.\nZbog čega ovakva podrška može biti problematična? Pre svega zato što je u Srbiji veoma teško govoriti o tome da se „podrška daje programu“, u situaciji kada umesto konkretnih i proverljivih predizbornih programa možemo da čitamo samo predizborne slogane, hvalisanje prethodno učinjenim i gledamo lica kandidata.\nZbog toga je smisleno uvesti kontrolne mehanizme i pratiti da li se može utvrditi veza između prošlog, sadašnjeg ili budućeg budžetskog finansiranja rada udruženja i podrške koju će oni dati ovoj ili onoj listi na parlamentarnim izborima, jednako kao što je smisleno pratiti da li postoji neka veza između finansiranja stranaka od strane firmi koje su iz budžeta dobile državne subvencije ili zaključivale unosne poslove sa državom (npr. kroz javne nabavke).


Na osnovu čl. 41. tač. 10. statuta Udruženja javnih tužilaca i zamenika javnih tužilaca Srbije, Upravni odbor Udruženja, na sednici održanoj dana 21.05.2011. godine, doneo je\nOvim Poslovnikom uređuje se rad Upravnog odbora Udruženja javnih tužilaca i zamenika javnih tužilaca Srbije (u daljem tekstu: Upravni odbor) u skladu sa Statutom Udruženja javnih tužilaca i zamenika javnih tužilaca Srbije (u daljem tekstu: Statut) i način ostvarivanja prava i dužnosti članova Upravnog odbora.\nKonstutivnu sednicu Upravnog odbora, posle završenih izbora saziva i predsedava joj, dotadašnji predsednik Upravnog odbora, najkasnije u roku od sedam dana od dana kada je Skupština izabrala članove Upravnog odbora.\nČlanovi Upravnog odbora dužni su da redovno učestvuju u radu na sednicama Upravnog odbora i blagovremeno obaveštavanju svoja odeljenja o radu Upravnog odbora.\nČlanovi Upravnog odbora imaju pravo da budu redovno i blagovremeno obavešteni o svim pitanjima potrebnim za vršenje funkcije člana Upravnog odbora.\nRadi potpunijeg obaveštavanja članovima Upravnog odbora se redovno i blagovremeno dostavljaju materijali o pitanjima koja su na dnevnom redu sednica Upravnog odbora i o drugim pitanjima iz nadležnosti Upravnog odbora.\nČlanovi Upravnog odbora imaju pravo da traže obaveštenja i objašnjenja od predsednika Upravnog odbora, radnih tela i komisija Upravnog odbora o pitanjima iz njihovog delokruga, a koja su im potrebna za vršenje funkcije člana Upravnog odbora.\nSednicama, osim članova Upravnog odbora i predsednika Skupštine Udruženja i Predsednika Udruženja mogu da prisustvuju i drugi članovi Udruženja, kao i lica kojima to odobri Upravni odbor.\nII - PREDSEDNIK UPRAVNOG ODBORA\nPredsednik Upravnog odbora: vrši poslove predviđene Statutom Udruženja, predsedava sednicama Upravnog odbora, stara se o primeni Poslovnika o radu Upravnog odbora, stara se o blagovremenom i usklađenom radu radnih tela i komisija, vrši i druge poslove predviđene Poslovnikom i Statutom Udruženja javnih tužilaca i zamenika javnih tužilaca Srbije.\nKandidata za predsednika Upravnog odbora može da predloži svaki član Upravnog odbora.\nČlan Upravnog odbora može da predloži i da glasa samo za jednog kandidata za predsednika Upravnog odbora.\nPredlog za predsednika Upravnog odbora mora da bude obrazložen.\nO predlogu za predsednika Upravnog odbora otvara se rasprava. Nakon rasprave, predsedavajući utvrđuje listu kandidata za predsednika Upravnog odbora i to po azbučnom redu prezimena.\nPre pristupanja izboru, Upravni odbor odlučuje da li će se glasati javno ili tajno. Ukoliko je doneta odluka da se glasa tajno, izbore sprovodi tročlana izborna komisija koju čine članovi Upravnog odbora.\nKandidat za predsednika Upravnog odbora ne može da učestvuje u postupku sprovođenja glasanja.\nAko je predloženo više od dva kandidata, a nijedan nije dobio potrebnu većinu, ponoviće se glasanje za dva kandidata koji su dobili najveći broj glasova, odnosno za više kandidata koji su dobili jednak broj glasova. Ako ni u drugom krugu predsednik Upravnog odbora ne bude izabran, postupak se ponavlja.\nPredsedniku Upravnog odbora prestaje funkcija pre isteka vremena na koje je izabran: ostavkom, razrešenjem, prestankom članstva u Upravnom odboru.\nU slučaju podnošenja ostavke, predsedniku Upravnog odbora prestaje funkcija danom održavanja sednice na kojoj je podneo ostavku, odnosno na prvoj narednoj sednici Upravnog odbora ako je podneo ostavku između dve sednice.\nO podnetoj ostavci ne otvara se rasprava niti se odlučuje, već se samo konstatuje prestanak funkcije predsednika Upravnog odbora.\nUpravni odbor, na predlog svakog svog člana, može da razreši predsednika Upravnog odbora pre isteka vremena na koje je izabran, po postupku predviđenom za izbor predsednika Upravnog odbora.\nU slučaju prestanka funkcije predsednika, Upravni odbor će najkasnije na istoj sednici kada konstatuje prestanak funkcije predsednika koji je podneo ostavku, izabrati novog predsednika Upravnog odbora.\nPredsednik Upravnog odbora ima svog zamenika.\nZamenika predsednika Upravnog odbora predlaže predsednik Upravnog odbora, a Upravni odbor ga bira većinom glasova prisutnih članova.\nZamenik predsedika Upravnog odbora zamenjuje predsednika kada je on sprečen da obavlja svoju dužnost.\nIII - SEKRETAR UPRAVNOG ODBORA\nSekretara Upravnog odbora predlaže predsednik Upravnog odbora, a bira ga Upravni odbor većinom glasova prisutnih članova.\nSekretar Upravnog odbora, sa predsednikom Upravnog odbora učestvuje u organizovanju i blagovremenom obavljanju poslova iz nadležnosti Upravnog odbora.\nSekretar Upravnog odbora prisustvuje sednicama Upravnog odbora i vrši nadzor nad radom administrativne kancelarije Udruženja u delokrugu nadležnosti Upravnog odbora.\nSekretar Upravnog odbora učestvuje u izvršavanju administrativno tehničkih poslova Upravnog odbora.\nIV- RADNA TELA I KOMISIJE\nU cilju realizacije ovlašćenja utvrđenih Statutom Udruženja, Upravni odbor ima svoja radna tela i komisije koji predstavljaju funkcionalni oblik organizovanja udruženja.\nBroj članova radnih tela i komisija utvrđuje se odlukom o njihovom osnivanju.\nUpravni odbor određuje članove radnih tela i komisija imajući u vidu interesovanje predloženog člana i spremnost za aktivno učešće u radu.\nNakon konstituisanja radnih tela i komisija bira se predsedavajući i utvrđuje plan aktivnosti.\nRadna tela i komisije samostalno uređuju način rada, podnose izveštaj o radu u rokovima utvrđenim od strane Upravnog odbora.\nV - SEDNICA UPRAVNOG ODBORA\nSednicu Upravnog odbora saziva predsednik Upravnog odbora. Upravni odbor sastaje se po potrebi, ali najmanje jednom u dva meseca.\nPredsednik Upravnog odbora obavezno saziva sednicu Upravnog odbora na obrazloženi predlog trećine članova Upravnog odbora.\nDnevni red sednice Upravnog odbora priprema predsednik Upravnog odbora.\nPredsednik Upravnog odbora pismenim putem određuje dan i čas održavanja sednice Upravnog odbora, sa dnevnim redom, najmanje sedam dana pre dana za koji se saziva sednica.\nIzuzetno, obaveštenje o vremenu održavanja sednice i dnevnom redu može se dostaviti i u kraćem roku, pri čemu je predsednik Upravnog odbora dužan da na početku sednice obrazloži i da razloge za takav postupak.\n2. Otvaranje sednice\nPre otvaranja sednice Upravnog odbora predsednik Upravnog odbora utvrđuje tačan broj prisutnih članova i konstatuje da li postoji kvorum za rad Upravnog odbora. Ukoliko sednici ne prisustvuje potreban broj članova, nova sednica se saziva u roku od sedam dana.\nKvorum za rad Upravnog odbora postoji ako sednici prisustvuje više od polovine njegovih članova.\nPo utvrđivanju da postoji kvorum za rad, predsednik Upravnog odbora otvara sednicu.\nSednica Upravnog odbora prekida rad ukoliko se smanji broj prisutnih članova ispod kvoruma potrebnog za rad Upravnog odbora.\nPre utvrđivanja dnevnog reda usvaja se zapisnik sa prethodne sednice Upravnog odbora. O primedbama na zapisnik sa prethodne sednice Upravni odbor odlučuje bez rasprave.\nDnevni red utvrđuje Upravni odbor. Svaki član Upravnog odbora može da predloži dopunu ili izmenu dnevnog reda.\nUpravni odbor, prethodno odlučuje o svakom predlogu za izmenu ili dopunu dnevnog reda.\nUpravni odbor na predlog svakog člana može u toku sednice da izvrši izmene u redosledu tačaka dnevnog reda.\nPo otvaranju rasprave za svaku tačku dnevnog reda predsednik Upravnog odbora daje reč prisutnima po redu javljanja. Na osnovu sprovedene rasprave o svakoj tački dnevnog reda predsednik utvrđuje predlog odluke.\nSvaki član može dati drugi predlog odluke u kom slučaju se glasa o predlozima redom kojim su dati.\nKada utvrdi da više nema prijavljenih za učešće u raspravi, predsednik Upravnog odbora zaključuje raspravu po tom pitanju.\nKada se obavi razmatranje svih tačaka dnevnog reda i odlučivanje po njima, predsednik zaključuje sednicu Upravnog odbora.\nNiko ne može da govori na sednici Upravnog odbora pre nego što je zatražio i dobio reč od predsednika.\nVreme izlaganja svakog učesnika u raspravi po pravilu traje 10 minuta. Upravni odbor može da izmeni i vreme izlaganja na predlog svakog člana Upravnog odbora.\nPredsednik Upravnog odbora stara se o redu na sednici i posle opomene, oduzima reč učesniku koji ne poštuje odredbe Poslovnika\nUčesnik u raspravi može da govori samo o pitanju koje je na dnevnom redu i niko ne može da ga prekida niti da opominje, osim predsednika.\n3. Zapisnik sa sednice\nO radu na sednici Upravnog odbora vodi se zapisnik. Zapisnik obuhvata glavne podatke o radu na sednici i sadrži: datum, mesto i vreme održavanja sednice Upravnog odbora, imena i broj prisutnih članova, imena članova koji su napustili sednicu pre njenog zaključenja, utvrđeni dnevni red, imena i bitne delove izlaganja učesnika u raspravi, rezultate glasanja o svakoj tački dnevnog reda i sadržinu i naziv donetih odluka i zaključaka.\nZapisniku se prilažu kopije materijala koji je bio razmatran na sednici.\nZapisnik vodi administrativni radnik zaposlen u kancelariji Udruženja javnih tužilaca i zamenika javnih tužilaca Srbije.\nZapisnik potpisuju predsednik i zapisničar. Zapisnik se čuva u dokumentaciji Udruženja.\nPrimerak zapisnika dostavlja se svakom članu Upravnog odbora i svim Odeljenjima Udruženja javnih tužilaca i zamenika javnih tužilaca Srbije.\nVI - ODLUČIVANjE\nUpravni odbor odluke donosi većinom glasova prisutnih članova.\nU hitnim slučajevima, ili kada je reč o donošenju odluke o kojoj nije potrebna rasprava, predsednik Upravnog odbora ovlašćen je da donosi odluke iz nadležnosti Upravnog odbora, ali je pre toga dužan da pribavi na pogodan način saglasnost više od polovine članova Upravnog odbora.\nNa sledećoj sednici Upravnog odbora izvršiće se verifikacija tako donete odluke.\nO svakoj tački dnevnog reda raspravlja se i odlučuje pojedinačno.\nRezultate glasanja utvrđuje predsednik.\nČlan Upravnog odbora može da izdvoji svoje mišljenje prilikom odlučivanja. Obrazloženje za taj postupak je sastavni deo zapisnika.\nU postupku odlučivanja Upravnog odbora glasanje je javno, s tim da u pojedinim slučajevima Upravni odbor može da odluči da glasanje bude tajno.\nDa bi glasanje bilo tajno potrebno je da se izjasni polovina prisutnih članova Upravnog odbora.\nOvaj Poslovnik stupa na snagu danom donošenja, odnosno 21.05.2011. godine.


Udruženje radnika na internetu: Vlada usvojila predlog koji je još nepovoljniji od onog koji smo ranije odbili | Insajder\nUdruženje radnika na internetu: Vlada usvojila predlog koji je još nepovoljniji od onog koji smo ranije odbili\nPredlog koji je Vlada usvojila 1. aprila još je nepovoljniji od onog koji je ponuđen u februaru, kada su članovi Udruženja radnika na internetu (URI) predlog odbili, a ključni problem je što se zaboravlja da će frilenseri, prema tom predlogu, morati da plaćaju tekuće obaveze, ali i dug, koji je sporan za ovu organizaciju, saopštio je URI.\n„Počev od 1. oktobra 2021. godine svaki frilenser koji tog meseca zaradi 1.000 evra, moraće prvo da plati 470 evra za tekuću obavezu, pa dodatno ratu reprograma za stari dug, oko 100 evra, što znači da ukupno poresko opterećenje za tog pojedinca nije samo rata, već i tekuća obaveza i dug zajedno, koji iznose oko 56 odsto primanja“, ukazuju u URI, uz napomenu da će i onima koji zarade 500 evra poresko opterećenje iznosi 38 odsto primanja.\nNovim zakonskim rešenjem koje je Vlada usvojila prošle nedelje utvrđena je visina normiranih troškova po osnovu prihoda od autorskih i srodnih prava i ugovorene naknade za izvršen rad na koje se porez plaća samooporezivanjem, a mesečni prihodi frilensera do iznosa od 32.000 dinara, ne bi bili oporezovani.\nIz Udruženja radnika na internetu poručili su da ovakva ponuda nije prihvatljiva i da pregovori i sudbina frilensera nije stvar za pijacu, dok je Udruženje frilensera i preduzetnika Srbije saopštilo da je Vlada na pregovorima u velikoj meri prihvatila njihove predloge i sugestije.\nRadnici na internetu prethodno su protestovali zahtevajući da se obustavi slanje rešenja za porez kojima se traži plaćanje poreza na zarade retroaktivno poslednjih pet godina i zahtevaju pravedno zakonsko regulisanje njihovih statusa.\nPosle saznanja da su građani koji ostvaruju honorarne prihode iz inostranstva dobili poziv da retroaktivno prijave i plate porez za nekoliko prethodnih godina, Zaštitnik građana Zoran Pašalić pokrenuo je postupak kontrole pravilnosti i zakonitosti rada Poreske uprave Ministarstva finansija Srbije.


Evo šta očekuje one koji slavlje posete - alo.rs\nTOPOLA SUTRA SLAVI Evo šta očekuje one koji slavlje posete\nAUTOR: Alo.rs/Rina/M.Š. DATUM I VREME: 20.09.2020. 14:48\nU ponedeljak, 21. septembra 2020. godine, opština Topola obeležava Dan opštine i opštinsku slavu Rođenje Presvete Bogorodice – Mala Gospojina. Ceremonija obeležavanja opštinske slave otpočeće Liturgijom u crkvi Rođenja Presvete Bogorodice u Karađorđevom gradu, od 08:45 – 10:30.\nTpolova, slava, Foto: Rina\nPotom će uslediti litija u 10:30 a nakon toga u 11 časova ispred crkve Rođenja Presvete Bogorodice u Karađorđevom gradu obaviće se sečenje slavskog kolača.\nU 12:00 časova u sali bioskopa održaće se svečana sednica Skupštine opštine Topola.\nPredsednik Skupštine opštine, Miodrag Milovanović će se pozdravnim govorom obratiti gostima, dok će predsednik opštine, Igor Petrović, dobitnicima uručiti Povelje Rođenja Presvete Bogorodice koje se dodeljuju za izuzetne rezultate i doprinos razvoju opštine Topola kao i Zahvalnice za pomoć u razvoju opštine Topola.\nOplenac, Topola, Foto: Rina\nProslavi će prisustvovati predstavnici Ministarstava u Vladi Republike Srbije, ambasadori stranih zemalja i brojne ugledne ličnosti javnog života Srbije.\nOve godine, po prvi put će izostati održavanje tradicionalnog vašara u Topoli, zbog prisustva virusa Kovid-19.\nMeđutim, u Karađorđevom gradu održaće se Etno sajam, kulturni događaj koji će otpočeti od 12 časova.\n- Realizacija sajma je podržana od Ministarstva za državnu upravu i lokalnu samoupravu i on će se organizovati na prostoru Karađorđevog grada, uz sve mere koje su preporuka kriznog štaba Vlade Republike Srbije. To je kulturni događaj i važe preporuke kriznog štaba do 500 ljudi bez saglasnosti i preko 500 ljudi uz saglasnost. Preduzećemo sve da ne bude više od 500 ljudi. Događaj ćemo završiti koncertom Ane Bekute o 18 časova uz propisane mere - rekao je predsednik opštine Topola Igor Petrović.\nNa Etno sajmu nastupiće kulturno-umetnička društva, održaće se radionica za izradu pita i gibanica a nakon toga ocenjivanje i dodela nagrada za najbolje pite i gibanice.\nMajka priroda načisto zbunila sve stanovnike Topole (FOTO)\nSTARI VERUJU DA JE OVO PREDZNAK OŠTRE ZIME Usred leta procvetale kupine\nTROPSKI RAJ U ovom srpskom mestu rastu banane i limun\nNaslednik patrijarha Irineja: Ovo je najuži izbor za tron SPC


CRNOGORCI NA KARIBIMA PALI S VIŠE OD PET TONA KOKAINA | Hayat.ba\nCRNOGORCI NA KARIBIMA PALI S VIŠE OD PET TONA KOKAINA\nJedanaest crnogorskih državljana uhapšeno je u velikoj policijskoj akciji u kojoj je zaplijenjeno 5,4 tona kokaina na brodu "Aressa" u teritorijalnim vodama Arube, prenosi Radiotelevizija Crne Gore pisanje španskih medija.\nBrod “Aressa” lociran je i opserviran cijelom rutom plovidbe duž Južne Amerike, s posebnim mjerama nadzora pri svakom ulasku i izlasku iz luka.\nNakon dobivanja operativnog podatka da je kokain ubačen na “Aressu”, Mornarica Kraljevine Holandije je u Arubi presrela brod i započela detaljan pretres.\nSumnja se da je kokain brodom iz Kolumbije trebalo biti prokrijumčaren do jedne od luka u zapadnoj Evropi, prenosi Fena.\nIz crnogorske Uprave policije kazali su da je zapljena kokaina u Arubi rezultat konkretne saradnje Uprave policije s partnerima iz Velike Britanije, Republike Srbije, Kraljevine Holandije i partnerskim službama drugih zemalja.


U maju porastao broj migranata u BiH\n29.07.2020 / 15:39 BiH - Vijeće ministara BiH\nNajveći broj nezakonitih migranata prijavljenih Službi za poslove sa strancima u maju ove godine su bili državljani Pakistana (173), Afganistana (143), Maroka (58), Bangladeša (49) i Alžira (25). Istovremeno je u maju smanjen broj migranata koji borave u u specijalizovanim ustanovama institucija BiH te privremenim prihvatnim centrima za smještaj migranata.\nU centrima za smještaj migranata 31. maja boravile su ukupno 4.384 osobe, dok je 30. aprila ove godine taj broj iznosio 5.604 osobe. U prvih pet mjeseci 2020. godine, od ukupno 5.086 nezakonitih migranata prijavljenih Službi za poslove sa strancima, namjeru za podnošenje zahtjeva za azil iskazalo je 4.726 osoba, a samo njih 78 podnijelo je zahtjev za azil. Od početka januara do kraja maja ove godine iz budžeta IPA projekta "Posebne mjere za podršku odgovoru na izbjegličku i migrantsku situaciju u BiH" realizovana su sredstva u iznosu 12.484.304 eura, od čega u maju 3.763.813 eura.\nPrema informaciji IOM-a, u maju ove godine nije bilo uplata donatorskih sredstava na Jedinstveni račun trezora iz agencija UN. Vijeće ministara BiH dostavit će informaciju o stanju u oblasti migracija u BiH za maj 2020. godine Predsjedništvu BiH na daljnje razmatranje.


Koalicija za slobodu medija: Izveštaj EK potvrdio da ključni problemi medijske zajednice i dalje ostaju nerešeni - Far\nPovodom Izveštaja o napretku Evropske komisije (EK), Koalicija za slobodu medija konstatuje da uprkos oceni „ograničenog napretka“ u domenu slobode izražavanja, ključni problemi medijske zajednice i dalje ostaju nerešeni, a proces EU integracija usporen.\nU saopštenju stoji da ovogodišnji Izveštaj navodi formalne i proceduralne mere koje su do sada preduzete, na primer, uvođenje SOS telefona za novinare, sprovođenje ograničenog seta mera iz Akcionog plana za Medijsku strategiju, formiranje dve radne grupe za praćenje strategije i bezbednost novinara i sl. Sa druge strane, u izveštaju se naglašava da formalne akcije ne donose suštinske promene na medijskoj sceni, pa je tako bezbednost novinara i dalje na niskom nivou, verbalni napadi i govor mržnje najviših državnih zvaničnika ne prestaju, a ukupni ambijent u kom novinari rade ne doprinosi medijskim slobodama niti slobodi izražavanja.\nU Izveštaju se dodatno navodi da su se članice Koalicije za slobodu medija povukle iz Vladine radne grupe za bezbednost novinara, tražeći odgovornost nadležnih institucija za one zvaničnike koji krše etički kodeks ponašanja i sa mesta najviših predstavnika vlasti vode javne kampanje protiv novinara.\nKoalicija smatra da je neophodno da evropski zvaničnici u javnoj komunikaciji ne osporavaju činjenično stanje u ovoj oblasti i da jasno ukazuju na nalaze Evropske komisije, da nema suštinskog poboljšanja na polju medijskih sloboda.\nPozivamo evropske institucije da osim što konstatuju loše stanje, da i svojim potezima daju podršku promenama koje su moguće jedino ozbiljnim i odlučnim pristupom ovim problemima. Smatramo da smo ispunjavanjem nekih formalnih uslova još daleko od suštinskih promena, i da svako odlaganje da se otvoreno razgovara o problemima kao i guranje pod tepih istih, samo se produbljava kriza u medijskoj i novinarskoj zajednici, navodi se u saopštenju.\nKoalicija za slobodu medija podržava preporuke EK i ostaje na stanovištu da će se kroz učešće u institucionalnim i zakonodavnim procesima, uprkos njihovom stagniranju, i dalje boriti za poboljšanje društvenog okruženja za rad medija, kao i da će u tom procesu tražiti podršku civilnog sektora i javnosti, naglašava se na kraju saopštenja.\nBeograd – Novi Sad – Niš – Kragujevac\nEK: Zabrinjavajuće pretnje, zastrašivanja i nasilje nad novinarima u Srbiji Zabrinjava odsustvo napretka u slobodi izražavanja u Srbiji Koalicija za slobodu medija: Žestoka kampanja provladinih medija protiv KRIK-a stvara atmosferu linča Medijske asocijacije: Čime se bave članovi značajne „medijske snage“ osim učešća u komisijama za dodelu javnih sredstava?\nEUEvropska komisijaintegracijaIzveštajKljučni problemiKoalicija za slobodu medijamedijiOgraničen napredaksaopštenjeSloboda izražavanjaSrbija


Država priznala: Ugovor sa "Vansijem" ograničava broj putnika niškog aerodroma na milion putnika\nPrema ugovoru sa Vansijem ovde možemo da prometujemo do milion putnika, rekao je u Nišu ministar saobraćaja Tomislav Momirović i time potvrdio ono što se dugo spekulisalo - ugovor sa francuskim koncesionarom beogradskog aerodroma ograničio je razvoj manjih aerodroma u Srbiji. Ministar je dodao da niški aerodrom jeste strateški cilj i da će se u budućnosti razvijati, ali nije konkretno rekao da li će ugovor sa Vansijem ikada biti objavljen\nO limitu od milion putnika na godišnjem nivou za male aerodrome je prvi govorio predsednik Srbije Aleksandar Vučić, ali nikada se nije saznalo da li je to zaista i bio jedan od uslova da Vansi uzme pod koncesiju Aerodrom “Nikola Tesla”.\nBilo je više obećanja i bivše ministarke saobraćaja Zorane Mihajlović da će ugovor o koncesiji biti objavljen i javan, ali to se do danas nije desilo. Ostale su samo sumnje da je država baš zbog klauzule o ograničavanju rešila da preuzme nišku vazdušnu luku iz nadležnosti lokalne samouprave kako bi kontrolisala njen razvoj. Detaljnije je o tome govorio njen pomoćnik Zoran Ilić u emisiji Al Džazire kada je rekao da bi mogli da se plaćaju penali Francuzima ukoliko se pređe milion putnika.\nDa uslovi o broju putnika zaista postoje, potvrdio je danas u Nišu novi ministar Tomislav Momirović.\n2019. je bila najbolja godina za Aerodrom “Konstantin Veliki” kada je bilo 420.000 putnika. Mi prema ugovoru sa Vansijem imamo mogućnost da ovde prometujemo milion putnika. Možemo i više, ali onda moramo da uđemo u neke drugačije aranžmane i pregovore sa Vansijem - rekao je ministar.\nTime je potvrdio spekulacije da niška luka nije mogla, niti će moći samostalno da se razvija bez kontrole broja putnika, kako se ne bi naštetio ugovor za beogradski aerodrom.\nMomirović nije konkretno odgovorio da li će obelodaniti i ostale klauzule ugovora, ali je rekao da velike investicije koje se spremaju za niški aerodrom u naredne 2 godine, dovoljno govore koliko je državi važan “Konstantin Veliki”.\n“Ono što je za nas ključno je da ne centralizujemo avio-saobraćaj. Tako je manje-više funkcionisalo prethodnih decenija. Zato smo pokrenuli ovolike investicije, ne ulazeći u to da poremetimo naš odnos s Vansijem. Niš kao strateško opredeljnje i Beograd će biti nosioci razvoja avio-saobraćaja - rekao je Momirović”.\nDodao je i da je saradnja sa Vansijem bila dobar potez, jer on dosta ulaže u razvoj beogradskog aerodroma, a 700 miliona evra, koliko je koncesionar platio državi, puno su pomogla u prevazilaženju ekonomsko-pandemijske krize.\nPodsetimo, bivša ministarka je uporno tvrdila da ugovor sa Vansijem nije razlog za preuzimanje niške vazdušne luke i da Niša u tom ugovoru nema.\nVučić je još sredinom januara 2018. nagovestio da bi do ograničenja razvoja niškog aerodroma moglo da dođe, jer je rekao da je država "dozvolila" da se "Konstantin Veliki" razvija, iako oduzima putnike beogradskom, što je u javnosti ocenjeno kao "klasičan primer centralizma". Kasnije je rekao da bi država morala da se konsultuje sa koncesionarom ako bi "Konstantin Veliki", koji je tada bio u jeku razvoja, išao preko milion putnika godišnje.\nIpak, nakon svih spekulacija otišlo se i korak dalje, pa je Gradsko veće odlučilo da aerodrom pokloni državi, a to su kasnije podržali i odbornici niške Skupštine. Država je i zvanično preuzela niški aerodrom 9. avgusta 2018. a zvanično objašnjenje je bio da je gradsko rukovodstvo, na čelu sa Darkom Bulatovićem, to tražilo.


Egipat: Verovatniji teroristički napad nego kvar na avionu\nPutanja nestalog egipatskog aviona\nVeća je verovatnoća da je avion "Idžiptera" pao usled terorističkog napada nego tehničkog kvara, izjavio je danas egipatski ministar za civilno vazduhoplovstvo Šerif Fati. On je na konferenciji za štampu u Kairu naveo da zasad nema razloga za sumnju da je neko od putnika bio povezan sa ekstremistima, ali je dodao i da je u toku detaljnija istraga, preneo je Rojters.\nOstaci nestalog egipatskog putničkog aviona pronađeni su južno od grčkog ostrva Karpatos, preneo je Rojters.\nGrčki zvaničnici prethodno su rekli da su tokom potrage u južnom delu Sredozemnog mora uočena dva plutajuća objekta, oko 80 kilometara južno od ostrva.\nGrčka fregata pronašla je velike plastične objekte bele i crvene boje, rekao je izvor iz grčkog Ministarstva odbrane.\nU operaciji potrage učestvuju grčki vojni avioni i brodovi.\nFrancusko državno tužilaštvo saopštilo je danas da je pokrenulo istragu povodom nestanka aviona kompanije "Idžipter", koji je noćas nestao iznad Mediterana.\nTužilaštvo ističe da se "u ovom trenutku nijedna pretpostavka ne smatra verovatnijom od druge i da nijedna zasad nije isključena".\nIstovremeno, egipatske bezbednosne vlasti, istražujući mogućnost da je pad aviona posledica terorizma, vrše bezbednosnu proveru putnika kako bi utvrdili da li je neko od njih bio povezan sa ekstremistima.\nAvion egipatske kompanije Idžipter sa 66 putnika i članova posade leteo je na liniji Pariz-Kairo, kad je sinoć nestao iznad Sredozemnog mora.\nNa internetu se pojavio video snimak na kojem se navodno vidi trenutak kad se zapalio avion "Idžiptera", koji je prošle noći nestao sa radara iznad Mediterana.\nSvedoci navode kako su u trenutku nesreće videli "veliku vatrenu loptu na nebu", navodi britanski "Telegraf".\nVideo snimak je objavio sajt "Seven Njuz Sidnej", a "Telegraf", koji je preneo tu informaciju, zasad nema potvrdu da je snimak autentičan.\nKonfuziju je izazvalo saopštenje avio-prevoznika u kojem je rečeno da je egipatska vojska primila signal iz aviona više od sat vremena nakon što je trebalo da sleti u Kairu posle leta iz Pariza.\nArmija je demantovala da je primila bilo kakvu poruku.\nPoslednji kontakt kontrole leta sa avionom bio je 10 minuta pre nestanka.\nKako prenosi Rojters, kontrolori grčkog vazdušnog saobraćaj su razgovarali sa pilotom dok je avion bio u grčkom prostoru, ali on tada nije prijavio bilo kakav problem.\nKompanija je saopštila da je avion nestao rano jutros sa radara iznad Mediteranskog mora.\nOna navodi da je avion nestao 16 kilometara pošto je ušao u egipatski prostor rano jutros u 2.45 rano po lokalnom vremenu, prenosi AFP.\nDirektor grčke civilne avijacije je rekao da je avion nestao sa radara dva minuta nakon što je napustio vazdušni prostor Grčke, odnosno 16 kilometara po ulasku u egipatski vazdušni prostor.\nPredsednici Francuske i Egipta, Fransoa Oland i Abdel Fatah el Sisi razgovarali su o ovoj nesreći, kako bi se uspostavila saradnja u otkrivanju okolnosti pod kojima je nestao avion, saopštila je Jelisejska palata.\nKompanija Edžipter potvrdila je da je među putnicima u avionu bilo30 egipatskih, 15 francuskih, dva iračka državljana, kao i po jedan državljanin Velike Britanije, Kuvajta, Saudijske Arabije, Sudana, Čada, Portugalije, Alžira i Kanade.\nMediji navode da je među putnicima bilo i troje dece.\nU blizini oblasti gde je nestao avion nisu registrovani nepovoljni vremenski uslovi, saopštila je evropska agencija za kontrolu aviosaobraćaja Evrokontrol, javio je Rojters.\nErbas je saopštiio da je avion A320, koji je nestao, isporučen egipatskoj kompaniji Idžipter 2003. godine i da je u vazduhu proveo 48.000 sati. Ovaj tip avion je jedan od najčešće korišćenih u Erbasovoj proizvodnji. Reč je o uskotrupnom avionu koji može da primi 150 putnika i koristi se za letove na kratkim i srednjim destinacijama širom sveta.


NaslovnaReportažeHoću mamo k'o Robinzon Kruso: Bokal oseća stvarnost u Nišu\nA onda je usledilo ono što su svi željno iščekivali, debi nastup sastava koji izaziva lavine smeha i oduševljenja širom regije. Sa razglasa su se začuli semplovi iz filmova za odrasle (bili su puštani i kasnije do kraja samog koncerta između svih pesama), a ubrzo nakon toga na binu izlazi četvorka na čelu sa Miodragom Brankovićem i kreće „Mačka“ sa aktuelnog albuma „Gde si video dedu od dva metra?„, koju prati pesma „Sekretarica“ i tada već i temperatura i atmosfera u punom Feedbacku dostiže nivo koji se ne viđa tako često na lokalnim svirkama. Kako je Bokal ređao pesme jedna stvar je odvlačila pažnju publike od starogradskih grandžera a to je zastava na kojoj su obeležja konfederativnih država, takozvana ‘južnjačka’ preko koje je ime benda dok se tačno na sredini iste nalazi jedan ogroman anus. U jednom trenutku Miodrag koji je svima poznatiji pod nadimkom Ćale je rekao da to nije anus nego usne nakon čega je usledila obrada pesme „Usne vrele kao žar“ pokojnog Amira Rešića Nina, doduše sa malo korigovanim tekstom.\nReđale su se pesme sa aktuelnog albuma kao što su „Glup„, „S noge“ i „Kako pametan pas„, ali i pesme koje nisu snimljene i koje će naći na nekom od sledećih izdanja. Pa smo tako imali prilike da čujemo i pesmu koja je tekstom omaž ljudima koje niko ne „voli, razume i kojima je zaista teško“, zajedno sa pesmom „Arpadžik“ i „Moja draga voli Kurosavu“ (Oliver Mandić) tokom koje je publika odmorila od vrućine i skakanja, ali ni to nije potrajalo.\nSvojevrstan pristup i nastup je prisutnima prijao do te mere da su se neki smejali, neki vrištali od smeha, skoro svi đuskali, a nastale su i šutke koje su propratile hitove „Hipsterka“ i „Zvonko Bogdan“ za vreme koje su Nišlije glasno zapretile da će nekom da šutiraju majku i sestru u… ako nešto kažu protiv dotičnog. Još jedno iznenađenje jesu i obrade pesama „Great Balls Of Fire“ (Jerry Lee Lewis) i „Plavi safir“ (Bajaga i Instruktori) otpevane na nemačkom jeziku, jedan deo publike je jednostavno bio zbunjen dok je druga polovina bila iskrivljena od smeha. Za sam kraj nastupa je ostavljen hit koji je pre par godina eksplodirao na jutjubu i opasno izreklamirao Vrežinski bazen, publika je sa bendom i popriličnom količinom znoja, razvučenih osmeha i poslednjim atomima otpevala „Bazen“ nakon čega su uz aplauz na bini ostali samo instrumenti i već pomenuta zastava.


Zaštita javnog zdravlja od falsifikovane robe - Saopštenja za medije - EULEX - European Union Rule of Law Mission in Kosovo\nPeter Karson, Savetnik EULEX-a za revidiranje carinskih postupaka i proveru poštanskih pošiljki, naglasio je značaj današnje radionice i kampanje podizanja javne svesti: “Smanjivanje rizika po zdravlje i bezbednost prilikom kupovine falsifikovane robe veoma je važno. To nije samo u interesu javnog zdravlja, već ima i posledice po ekonomski razvoj Kosova. Stoga, zaštita patenata, robnih marki i industrijskog dizajna putem autorskih prava i podizanja javne svesti o opasnostima po zdravlje spada u ključna prioritetna pitanja za Kosovo i EULEX.”\n“Carina Kosova je do sada konfiskovala robu u vrednosti od više od osam miliona evra zbog povrede prava intelektualne svojine (PIS). U Izveštaju o napretku navedeno je da Carina i druge nadležne institucije treba da učine više u oblasti PIS-a, pa je stoga Carina u saradnji sa EULEX-om organizovala današnju radionicu, s ciljem da se pripremi plan rada i da se sve institucije koordinišu u borbi protiv ove pojave, ”rekao je Generalni direktor Carine Kosova Lulzim Rafuna .\nEULEX će nastaviti koordinaciju sa Kosovskom carinom radi postizanja i sprovođenja najboljih evropskih praksi.


UN:Više od 34.000 ubijenih u Iraku tokom 2006. : Nadlanu.com\nUN:Više od 34.000 ubijenih u Iraku tokom 2006.\nBAGDAD, 16. januara 2007. (Beta-AFP) - Više od 34.000 civila je ubijeno a 36.000 je ranjeno tokom protekle godine u nasilju u Iraku, procenile su Ujedinjene nacije u izveštaju koji je danas objavljen.\nPrema podacima izveštaja o ljudskim pravima, u analizi za novembar i decembar 2006. piše da je 6.367 civila ubijeno a najmanje 6.875 je ranjeno u nasilju tokom ta dva meseca, pa ukupan broj ubijenih prošle godine iznosi 34.452, a ranjenih 36.685.\nSvakog dana prošle godine u Iraku su u proseku ubijena 94 civila.\nViše od polovine akata nasilja počinjeno je u Bagdadu, gde je, u Institutu za sudsku medicinu, primljeno 16.867 tela. U drugim delovima Iraka nađeno je 17.585 tela, precizirali su autori izveštaja UN.\n"Situacija je posebno teška u Bagdadu, gde većina ubijenih, kao i tela neidentifikovanih osoba koja se svakodnevno pronalaze, imaju vidne tragove nasilja", ističu UN.\nKako piše, najmanje 470.094 osobe ili 78.349 porodica je raseljeno pod prisilom, otkako je izveden atentat u Samari 22. februara 2006.\nMeta atentata bila je šiitska džamija u Samari, severno od Bagdada, nakon koje je izbilo versko nasilje.\nUN su izrazile zabrinutost i povodom stanja ljudskih prava u Kirkuku - grada u naftnom području za koje se bore različite etničke zajednice, kao i zbog porasta nasilja u Mosulu, trećem najvećem gradu Iraka.\nU izveštaju se pominju i napadi na pripadnike snaga bezbednosti. Kako se navodi, ministarstvo unutrašnjih poslova Iraka saopštilo je 24. decembra da je od 2003. godine u napadima ubijeno 12.000 policajaca, "što je prosek od 10 ubijenih policajaca dnevno".\nUN su podatke o žrtvama prikupile od iračkog ministarstva zdravlja, mrtvačnica i bolnica širom zemlje.


Nazire se kraj agonije radnika „Mofasa“, Grad kupuje udio – ASinfo Portal\nISTOČNO SARAJEVO – Vlada Republike Srpske odobrila je dva miliona maraka kako bi Grad Istočno Sarajevo kupio vlasnički udio u preduzeću „Mofas“ čiji stečaj su zatražili većinski vlasnici, a čemu se protive radnici koji smatraju da ta fabrika ima budućnost.\nIz Vlade Republike Srpske je saopšteno da je danas, na 28. posebnoj sjednici, odobrena finansijsku pomoć, u iznosu od 2.000.000 KM, Gradu Istočno Sarajevo, radi kupovine vlasničkog udjela preduzeća „Mofas“ Istočno Sarajevo.\n„Ne radimo već peti mjesec, pet radnika je za to vrijeme napustilo, a četiri su ispunila uslov za penziju. Nadam se da će se fabrika što prije pokrenuti kako ne bi izgubili još radnika i kako bi konačno počeli sa radom“, rekao nam je Lazarević.\nDa strateški partneri Vlade likvidiraju firmu CAPITAL je objavio krajem jula. Likvidaciji su se radnici protivili i pozivali Vladu u pomoć.\nRadnici su više puta protestovali, održavani su sastanci sa predstavnicima lokalne zajednice i resornog ministarstva, a na kraju su tražili pomoć od najvišeg rukovodstva Srpske.\nPreduzeće „Mofas“ je prije šest godina Vlada RS formirala sa investitorima iz Njemačke i Tešnja na imovini nekadašnjeg giganta “Famosa”. U novoformiranom preduzeću 49 odsto vlasništva ima „Famos“, koji je u većinskom vlasništvu RS, firma „Paul Bernhardt“ ima dva odsto, njen vlasnik Otte Dirk 24 odsto, dok Šefik Husaković iz Tešnja ima 25 odsto.


Bečki institut prognozira solidan rast privreda istočne Evrope, posebno Zapadnog Balkana | EurActiv Serbia\nBečki institut za međunarodne ekonomske studije (WiiW) očekuje da će privredni rast u 23 zemlje, istočne, centralne i jugoistočne Evrope u 2021. godini biti 4,2%, pri čemu će rast na Zapadnom Balkanu biti iznad tog proseka.\nSa prosečnih 5,1% zemlje Zapadnog Balkana će zabeležiti najveći privredni rast u širem region, a prevodnik će biti Srbija koja bi sa rastom od 6% sredinom ove godine mogla da dostigne nivo BDP-a od pre krize, naveo je Institut u letnjoj prognozi objavljenoj 7. jula.\nBečki ekonomski institut naveo je da posečnih 4,2% za ceo region istočne, centralne i jugoistočne Evrope predstavljaju korekciju naviše za 0,4% u odnosu na aprilsku prognozu.\nRazlozi su, između ostalih, snažan rast u SAD (1,6%) i u Kini (18,3%) u prvom kvartalu ove godine, kao i značajno nabolje revidirana prognoza rasta za evrozonu (4,4%) i za Evropsku uniju (4,5%).\nMotor privrednog rasta u istoćnoj Evropi u prvom redu je lična potrošnja, koja bi kako jenjava pandemija, trebalo da raste.\nTome će, prema analizi WiiW, doprineti i relativno visoka stopa štednje tokom pandemijske 2020. godine i bankarski krediti, a impuls daju i investicije pošto mnogi preduzetnici ponovo pokreću projekte koje su morali da zamrznu.\nDodatnu dinamiku u nacionalne ekonomije uneće i strane direktne investicije, koje su u prvom kvartalu ove godine iznosile prosečnih 6,5% BDP.\nBečki institut u drugoj polovini 2021. godine očekuje i porast zaposlenosti i pad nezaposlenosti u regionu, ali to prvenstveno zavisi od toga da li će nacionalne vlade ostati pri liberalnoj fiskalnoj politici.\nInflacija će, smatra WiiW, biti nešto viša od očekivane, u prvom redu zbog globalnog rasta cena energenata i hrane. Prosečna inflacija u 23 zemlje šireg regiona iznosila je u maju 4,5%, što je čini najvišom od 2015. godine.\nEkonomista WiiW i glavni autor prognoze Branimir Jovanović ocenio je, međutim, da je taj porast inflacije “uglavnom privremeni fenomen”.\nIpak, takav rast inflacije mogao bi, kako se navodi u prognozi, da primora centralne banke da podignu referentnu kamatnu stopu, što je tokom 2021. godine već i uradilo šest centralnih banaka u region, a verovatno će im se pridružiti i druge.\nAutori prognoze veruju da će takvo “simbolično” povećanje ipak imati samo marginalan uticaj na privrednu i kreditnu aktivnost u državama regiona.\nPozitivan doprinos privrednom rastu autori prognoze očekuju i od oporavka turizma, što će posebno pogodovati zemljama kao što su Hrvatska ili Albanija, ali i ocenjuju da turizam ove godine neće dostići nivo od pre krize.\nStručnjaci Bečkog ekonomskog instituta upozoravaju da najveću opasnost za ekonomski oporavak istočne Evrope predstavlja eventualni novi talas pandemije, ali ocenjuju da bi i to samo dovelo do usporavanja rasta, a ne i do nove recesije, pošto su se privrede regiona u velikoj meri prilagodile.\nDrugi faktor rizika je, kako se ukazuje, preuranjena konsolidacija nacionalnih budžeta, pošto bi eventualno smanjivanje javne potrošnje moglo da zaustavi privredni oporavak.


Kampanja unapređenja tehničke efikasnosti i BZR: EPS znači efikasno, profesionalno i sigurno – Радио Стил\nKampanja unapređenja tehničke efikasnosti i BZR: EPS znači efikasno, profesionalno i sigurno\nPod sloganom „Efikasno, profesionalno, sigurno – EPS“ pokrenuta je kampanja za unapređenje bezbednosti i zdravlja na radu i tehničke efikasnosti u proizvodnji električne energije u „Elektroprivredi Srbije“. Osmišljeni su brošure, plakati, nalepnice, prezentacije i obuke koji će motivisati zaposlene da primenjuju mere zaštite na radu i povećaju efikasnost.\nMerama i aktivnostima u kampanji, putem uočljivih i jednostavnih poruka, zaposleni će dobiti sve neophodne informacije, promovisaće se najbolje prakse i jasno će biti istaknuta upozorenja na rizike u radu. Kampanja će obuhvatiti sve nivoe zaposlenih i menadžmenta i realizuju je tehnički poslovi proizvodnje energije u okviru EPS-a.\nProgram mera napravljen je nakon ispitivanja više od 600 zaposlenih, koji su popunili više od 1.300 upitnika, u svih pet ogranaka EPS-a koji se bave proizvodnjom električne energije. U anketi su učestvovali predstavnici najvišeg menadžmenta u sektoru proizvodnje energije, srednjeg menadžmenta, radnici u proizvodnji i održavanju u TENT-u, „TE-KO Kostolac“, „HE Đerdap“, „Drinsko-Limskim HE“ i „Panonskim TE–TO“, ali i predstavnici visokog menadžmenta uprave EPS-a, da bi se napravila sveobuhvatna analiza.\nNa osnovu urađenih ispitivanja kad je reč o tehničkoj efikasnosti, koja se tiču uticaja zaposlenih na nju, zaključuje se da se najveći prostor za unapređenje tehničke efikasnosti nalazi unutar sistema delegiranja zadataka, podele odgovornosti i načina organizacije posla. Čak 61,9 odsto ispitanih smatra da je delegiranje radnih zadataka osrednje i da postoji prostor za unapređenje. Skoro 86 odsto ispitanih smatra da su lični faktori koji se odnose na njihovo angažovanje i posvećenost poslu od velikog značaja za njihovu uspešnost u radu. Ispitani smatraju da što su više informisani i zadovoljniji poslom, to naknadno pozitivno utiče na motivaciju i spremnost za uvođenje novina u radu. Da kolege imaju veliki uticaj na njihovu radnu uspešnost, smatra čak 66 odsto ispitanih, a 74 odsto da nadređeni u velikoj meri utiču na njihovu uspešnost u radu.\nOvaj nalaz direktno ukazuje na procenu velike važnosti dobre organizacije posla i timskog rada u efikasnosti rezultata. Kad je reč o motivaciji zaposlenih za dosledno sprovođenje mera tehničke efikasnosti, skoro 57 odsto je procenjuje kao dobru, kod oko 40 odsto motivacija je osrednja, a kod svega četiri odsto zaposlenih nezadovoljavajuća. Čak 67 odsto ispitanih pokazuje visoku spremnost za uvođenje novih znanja i tehnologija u svom radu.\nLjudi su najvažniji resurs „Elektroprivrede Srbije“, a analiza je pokazala zabrinjavajući rezultat da zaposleni, bez obzira na to kom organizacionom delu pripadaju, kao i dužini staža, navode da najčešće u rizične situacije na poslu ulaze jer je to najbrži način da se posao završi. Planom edukacija u kampanji predviđeno je da se preko teme organizacije, upoznavanja sa procedurama, uticaja ljudi na radnu uspešnost, profesionalnog razvoja i razvoj i reagovanje u kriznim situacijama dodatno unapredi tehnička efikasnost.\nNajznačajniji zaključci istraživanja sprovedenih na istraživanju odnosa zaposlenih prema BZR procedurama su da je 81 odsto ispitanih umereno zadovoljno ili zadovoljno adekvatnošću i kvalitetom BZR obuke, a preslikan odnos je i kad je u pitanju pridržavanje BZR procedura. Čak 83 odsto ispitanih ocenjuje adekvatnost BZR opreme i procedura kao osrednju ili dobru. Kad je reč o brizi o zdravlju zaposlenih unutar kolektiva, samo šest odsto ispitanih ju je ocenilo kao nezadovoljavajuću.