Ulcinj treba da zauzme mjesto u vrhu opština po stepenu razvijenosti | MINA\nNaslovnica MINA Business Ulcinj treba da zauzme mjesto u vrhu opština po stepenu razvijenosti\nUlcinj treba da zauzme mjesto u vrhu opština po stepenu razvijenosti\nPodgorica, (MINA-BUSINESS) – Razvojne perspektive Ulcinja značajne su za razvoj cijele države i taj grad vrlo brzo treba da zauzme mjesto u vrhu po stepenu razvijenosti, ocijenio je premijer Duško Marković.\n„Razvojne perspektive ulcinjske opštine su izuzetne, ne samo u crnogorskim okvirima, nego i šire. Tim prije, obavezni smo na odgovoran pristup i na državnom, i posebno na lokalnom nivou, a on mora biti ne samo administrativan, nego suštinski i domaćinski kad je u pitanju rješavanje razvojnih prioriteta jednog tako reprezentativnog grada”, rekao je Marković na Premijerskom satu u Skupštini.\nOn je naveo da je u cilju realizacije zaključaka Vlade od 10. marta 2016. godine, angažovan pravni savjetnik koji je pripremio analizu obaveza ugovornih strana i preuzetih aktivnosti obje ugovorne strane u slučaju hotela Galeb, kojom je dat pregled mogućih postupaka raskida ugovora, kao i pravne posljedice raskida.\n„U nalazu kontrolora u vezi sa ugovorom o kupoprodaji hotela Galeb se konstatuje da je kupac uplatio kupoprodajnu cijenu od 5,7 miliona EUR u skladu sa rokovima predviđenim ugovorom, da je blagovremeno dostavio garancije i u potpunosti ispoštovao socijalni program od 1,7 miliona EUR, ali da investiciju nije realizovao u skladu sa investicionim planom zbog kašnjenja lokalne samouprave u obezbjeđivanju planskih pretpostavki za realizaciju projekta“, kazao je Marković.\nOpština Ulcinj je prostorno–plansku dokumentaciju donijela tek poslije šest godina od zaključenja ugovora, što je onemogućulo kupca da investira ugovorom utvrđeni iznos.\n„Kada je u pitanju realizacija ugovora o kupoprodaji hotela Lido na Velikoj plaži, nalazi kontrolora potvrđuju da je kupac i u ovom slučaju u cjelosti uplatio kupoprodajnu cijenu od 10,8 miliona EUR u ugovorenom roku, da je ispoštovao socijalni program, ali da investicija nije realizovana u skladu sa investicionim planom, između ostalog, zbog nerješavanja 75 odsto ekološkog problema – kanala Port Milena“, objasnio je Marković.\nPrema njegovim riječima, po pitanju parnice koju Morsko dobro vodi pred Privrednim sudom u cilju raskida ugovora o dugoročnom zakupu lokacije bivšeg hotela Jadran, pravosnažna presuda po tom predmetu još nije donijeta.\nOn je dodao da je uočena inertnost lokalne samouprave prilikom postupanja po preporukama Vlade u cilju uklanjanja objekata sa rta Bratislava, kako bi se stvorili uslovi za turističku valorizaciju tog lokaliteta.\n„Država je u prethodnom periodu obezbijedila povoljne uslove za ulaganje u visokokvalitetne hotelske kapacitete, a njihovu atraktivnost je dodatno podigla i nedavnim započinjanjem razvojnog programa ekonomskog dražavljanstva“, rekao je Marković.\nOn je dodao da su u Ulcinju poželjni investitori sa jasnom vizijom i potencijalom, kao i to da će Vlada partnerski postupati prema svima koji su spremni da svoj kapital ulažu u održive razvojne projekte.


Nikolić: Kad se miš popne na brdo, ostaje miš\nSve su to, kako je rekao, "pokušaji koji idu na drugu stranu", da se suočimo sa problemom da se sa predstavnicina Kosova susrećemo skoro svakodnevno, na raznim skupovima. "Mi smo doneli odluku da ih ne zaustavljamo u regionalnim integracijama i to smo potpisali u Briselu i ništa dalje od toga", rekao je Nikolić i istakao da će Srbija i dalje sa punim pravom da se bori i pokušava da spreči da tzv. država Kosovo postane član međunarodnih organizacija. On je dodao da je sa problemom pritisaka zbog Kosova suočen od prvog dana svog mandata, kao i da je odmah od mnogih prijatelja u svetu saznao da postoje države koje vrše pritisak na one koji nisu priznali nezavisnost KiM. On je ponovio da je veliki pritisak na države koje nisu priznale Kosovo, a da su neke od njih i poklekle, te da će se taj pritisak nastaviti, budući da potiče iz makar nekoliko centara - pre svega Amerike, Turske i članica EU. "To je jasno svima i to ne treba kriti i to sam rekao potpredsedniku Bajdenu", rekao je Nikolić. On je dodao da svako sprovodi svoju politiku, te da veliki misle da su u pravu da određuju politiku "malih" država i naroda. "Jer su oni kao, na vrhu, a što bi rekao Njegoš - ko na brdu ak' i malo stoji više vidi no onaj pod brdom. Međutim, ima i ona latinska poslovica da miš kad se popne na brdo, ostaje miš", rekao je Nikolić. Osvrnuvši se na Olimpijske igre, Nikolić je rekao da je dobio uveravanje da države nisu članice MOK, već su to olimpijski savezi pojedinih država. "Pitao sam ima li Olimpijski savez Kosova svoju zastavu, rekli su mi da nema. Tako da je njihova sportistkinja stajala ispod zastave ispod koje stoje i funkcioneri privremene administaracije u Prištini", rekao je Nikolić. Upitan ima li rešenja, možda i u njegovoj platformi koju je poslao vladi, Nikolić je rekao da je to sada u rukama vlade koja vodi spoljnu i unutrašnju politiku. "Više nemam ni predstavnika u pregovorima. Prva platforma je usvojena u Skupštini,i u njoj je, kao i u Briselskom sporazumu, sastavni deo srpska zajednica na KiM. Ja sam išao i dalje od toga da to razradimo", rekao je Nikolić. On je naveo i da vlada verovatno ima svoj plan u koji je sigurno uključila i delove platforme.\n« Mađarski poslanik: Svinjske glave na granicama odvratiće migrante Vučić: Neću da odgovaram ološu »


IZDVOJENO 205.000 KM Banjaluka će finansijski podržati 26 manifestacija - Srpskainfo\nGrad Banjaluka će tokom godine finansijski podržati 26 događaj koji su uvršteni u Kalendar kulturnih manifestacija sa ukupno 205.000 KM, saopšteno je danas iz gradskog Odjeljenja za kulturu, turizam i socijalnu politiku.\nOvlašteni potpisnik u ime Odjeljenja za kulturu, turizam i socijalnu politiku, Nevena Blagojević Podrić istakla je da je ovaj novac izdvojen za sufinansiranje manifestacija tradicionalnog karaktera i nespornog kvaliteta.\n– Osim direktne novčane podrške, Grad subvencijama podržava organizatore ovih događaja ustupanjem prostora, ali i dijelom kroz promociju – rekla je ona.\nSve manifestacije odabrane su putem javnog poziva i uvrštene u ovaj dokument, koji je dobio “zeleno svjetlo” na jučerašnjoj sjednici Skupštine grada Banjaluke.\n“Za sve porodilje 10 ODSTO NA PLATU” Stanivuković najavio pomoć za buduće majke\nPodrićeva je napomenula da manifestacija, koja mogla da bude dio Kalendara, prvenstveno treba da ima kvalitet, koji se između ostalog potvrđuje i trajanjem samog događaja.\nTako su svoje mjesto u Kalendaru našle brojne tradicionalne manifestacije, između ostalih “Kočićev zbor”, “Dani Vlade Miloševića”, “Đurđevdanski festival dječije pjesme”, “Teatar fest”, “Međunarodni festival pozorišta za djecu”, “Mali kompozitor”, “Sajam knjige” i “Noć muzeja”.\nGrad Banjaluka će sa organizatorima manifestacija zaključiti ugovore o realizaciji, a ove godine, zbog pandemije, posebno je istaknuto obavezno poštovanje svih propisanih epidemioloških mjera prilikom održavanja događaja, saopšteno je iz Gradske uprave.\nIzdvajanja za Kalendar kulturnih manifestacija samo su dio podrške za kulturu koja ove godine, u okviru resornog odjeljenja – iznosi 540.000 KM, što je više nego lani.\nBanjaluka Draško Stanivukovićkalendar kulturnih manifestacijanevena blagojević podrićnovacpomoćSubvencije\nAkcija Ujedinjenih nacija: Od sutra novčana pomoć siromašnima u Gazi\nMalena Fatma ne čuje i ne govori, potrebna joj je pomoć


Buking Onlajn Sistem za rezervisanje putovanja – Bos4\nKompletno cloud rešenje za turističke sajtove Uvedite nove tehnologije u vaše poslovanje. Povećajte efikasnost vaše internet prodaje i osnažite odnose sa kupcima i partnerima. Mi ćemo se pobrinuti za tehnologiju a vi uživajte kao BOS. Dizajn + SEO + rezervacioni sistem Kombinujući dizajn vrhunskog kvaliteta, SEO optimizaciju i pouzdan mehanizam za rezervisanje, pobrinućemo se da vam vaša web stranica donese direktan profit! Dodatni kanali prodaje Mogućnost plasmana tura kroz B2B mrežu korisnika sistema kao i druge kanale koji će nastati kreiranjem specijalizovanih sajtova za određene ciljne grupe\nSistem za onlajn rezervisanje i plasman tura\nBOS4.tours (Booking Online System for Tours) je platforma za onlajn rezervisanje putovanja, ali i jedinstven sistem za njihov plasman kroz mrežu BOS kanala distribucije.\nTu mrežu činiće specijalizovani veb-sajtovi sa turističkom tematikom koji se, uz naš moćan softver, sada lako mogu kreirati. Svaki od njih, pored kreiranja drugih sadržaja, može birati ture za promovisanje iz BOS sistema i kroz realizovane rezervacije ostvariti zaradu.\nOrganizatori putovanja mogu besplatno koristiti BOS za plasman svojih tura ali mogu postati i jedan od kanala distribucije, tako što će koristeći BOS platformu kreirati sopstveni sajt za onlajn prodaju tura a pored svojih tura, ako žele, mogu plasirati i ture drugih organizatora iz BOS sistema.\nBOS je i multijezičan te stoga omogućava lako kreiranje veb-sajtova na bilo kom jeziku, kako na frontu tako i u pozadini, prilagođavajući se korisnicima i ciljanim tržištima.\nPokrenite svoj turistički veb-sajt na BOS platformi, bilo da ste organizator putovanja, poserdnička agencija, DMC, bloger, medijska kuća, turistički klaster, turistička organizacija ili nešto sl.\nOstvarite zaradu kroz plasman tura!\nUz BOS lako i brzo možete imati moderan veb-sajt prilagođen za mobilne uređaje, optimizovan za pretraživače, uz onlajn rezervisanje i sa funkcionalnostima koje nude profesionalni onlajn rezervacioni sistemi.\nPreporučuje se turističkim agencijama koje su spremne da uvećaju broj rezervacija i digitalizuju poslovanje primenjujući sve mogućnosti koje BOS nudi, kao i svima ostalima koji žele da pokrenu turističke veb-sajtove i ostvare zaradu kroz plasman tura.\nMogućnost pretrage tura po datumu putovanja, mestu polaska, destinacijama i drugim parametrima\nKlijent ima uvid u konačnu cenu usluge sa svim opcionim doplatama neposredno pred rezervisanje\nMomentalno potvrđivanje rezervacije\nAutomatizovani procesi koji štede vreme na administraciju\nPovećajte prodaju i zaradite plasirajući (svoje) ture kroz BOS kanale distribucije. BOS mreža distributivnih kanala povećava vidljivost tura i doseg većem broju potencijalnih klijenata. Organizatori putovanja povećaće vidljivost svojih tura a samim tim i prodaju, dok će kanali distribucije zaraditi od provizija za realizovane rezervacije. Više o BOS kanalima distribucije pročitajte ovde.\nUkoliko kreirate veb-sajt na BOS platformi, uz njega dobijate i našu podršku za: kreiranje tekstova, prevode, praćenja poseta kroz tagove i piksele, kreiranje publika, mejling lista i mejl-njuzova, čet bot kampanja, izgradnju vizuelnog identiteta kroz objave na društvenim mrežama i kreiranje objava na istima, podršku za unapređenje odnosa sa klijentima i njihovu lojalnost, saradnju sa PR agencijama i turističkim tv produkcijama,…


Sutra sastanak Saveta bezbednosti zbog Jerusalima\nLutovac: Savez za Srbiju ubedljivo druga po snazi politička opcija |\n► Sutra sastanak Saveta bezbednosti zbog Jerusalima\nSavet bezbednosti UN sutra će održati hitan sastanak povodom odluke predsednika SAD Donalda Trampa da prizna Jerusalim kao glavni grad Izraela, rekao je japanski ambasador u UN Koro Bešo.\nOsam zemalja koje se protive tom američkom koraku zahtevale su sednicu, a traženo je da izveštaj podnese i generalni sekretar UN Antonio Gutereš.\nIz UN je saopšteno da će se izaslanik UN za Bliski istok Nikolaj Mladenov obratiti putem video linka jer je on "vodeći ekspert na terenu".\nGutereš je juče rekao da pitanje Jerusalima mora biti rešeno direktnim izraelsko-palestinskim pregovorima.\nPremijer Izraela Benjamin Netanjahu obratiće se večeras naciji, kada bi mogao zvanično da najavi održavanje prevremenih izbora, javljaju izraelski mediji.\nNetanjahu zahvalio Trampu na glasanju u UN o Golanu\nPremijer Izraela Benjamin Netanjahu zahvalio je danas predsedniku SAD Donaldu Trampu i ambasadorki te zemlje u UN Niki Hejli što se prošle nedelje glasali protiv rezolucije u kojoj se osuđuje...\nMomčilo Pantelić: Polarizacija\nAko bar još malo važi krilatica “kako Americi, tako i svetu”, najnovija dešavanja oko Donalda Trampa najavljuju opšte napredovanje opozicije. Ona je njemu ovih dana, gotovo istovremeno,...\nDemonstranti blokirali Diznilend u Parizu\nKolona od nekoliko desetina automobila građanskog protestnog pokreta "Žuti prsluci" (Les gilets jaunes) danas je blokirala naplatne rampe parkinga zabavnog parka "Diznilend" na periferiji Pariza i pozvala posetioce da besplatno parkiraju vozila, preneo je danas list Parizijen.\nU Evropi, savkih 6 minuta neko pogine na putevima – 230 osoba svakog dana, 83.000 ljudi svake godine, saopštila je danas Svetska zdravstvena organizacija povodom Svetskog dana sećanja na žrtve saobraćajnih nesreća koji se obeležava svake treće nedelje u novembru.\nGeneralna skupština Interpola počela je danas u Dubaiju, a zemlje članice treba da izaberu novog predsednika pošto je bivši šef organizacije Meng Hongvej pritvoren u Kini.\nU Iraku petoro mrtvih u eksploziji automobila bombe\nPet civila, uključujući tri žene, poginulo je danas u eksploziji automobila bombe u Tikritu na severu Iraku, gde se i dalje izvode napadi džihadista iako su vlasti proglasile pobedu, saopštili su policijski i bolnički izvori.\nU Azerbejdžanu uhapšen jedan od lidera opozicije\nJedan od lidera opozicije u Azerbejdžanu i dalje je danas u pritvoru, pošto je u subotu uhapšen tokom jednog skupa u Bakuu, saopštila je njegova stranka.


VIŠKOVIĆ: Sa Rusijom dogovorena nabavka još 300.000 doza vakcine Sputnjik Lajt | Banjaluka.net\nPredsjednik Vlade Republike Srpske Radovan Višković rekao je za RTRS da je putem Predstavništva Republike Srpske u Ruskoj Federaciji dogovorena i zvanično kandidovana nabavka još 300.000 doza vakcine Sputnjik Lajt za Srpsku.\nOn je naveo da je riječ o vakcinama koje se daju u jednoj dozi bez revakcinacije i da će ova vakcina biti znatno jeftinija.\n– Ugovor je tako koncipiran da ne moramo, ako nam ne bude trebalo, da uzmemo svih 300.000 doza vakcine – istakao je Višković, gostujući u političkom magazinu Pečat.\nOn je rekao da će Republika Srpska ovih dana putem svojih institucija nabaviti još određenu količinu zaštitne opreme za narednih nekoliko mjeseci.\nVišković je podsjetio da se onkološki lijekovi ruske kompanije Biokad već nalaze na tržištu BiH i imaju odobrenje za upotrebu Agencije za lijekove BiH.\n– Postoji namjera da ova kompanija u saradnji sa nekim kompanijama iz našeg regiona ovdje proizvodi svoje lijekove po evropskim licencama – naveo je Višković.\nVišković je rekao je da je u Republici Srpskoj protiv korona virusa vakcinisano 36 odsto stanovništva, ali da je taj broj trebao biti veći od 50 odsto.\n– Republika Srpska trenutno na stanju ima oko 730.000 doza vakcina, što znači da ih imamo dovoljno – izjavio je Višković.\nOn je rekao da raspolaže informaciojom da od oko 100 pacijenata, koji se trenutno nalaze na respiratorima širom Republike Srpske, nijedan nije vakcinisan.\n– U nekom momentu mogu se zaraziti i ljudi koji su vakcinisani, ali ne bi trebalo da imaju težu kliničku sliku i da budu životno ugroženi – istakao je Višković.\nGasprom spreman da investira u Srpsku\nPremijer Republike Srpske Radovan Višković ocijenio je za RTRS da je posjeta delegacije Vlade Srpske Sankt Peterburgu bila veoma uspješna.\nIstakao je da su ruski zvaničnici pokazali veliki stepen razumijevanja za Republiku Srpsku.\nVišković je naglasio da je poruka predstavnika ruskog Gasproma da ostaju pri stavu da su spremni da ulažu u Republiku Srpsku i da grade gasovod.\n– “Јužni tok” ruskog gasovoda koji je izgrađen u nešto izmijenjenoj varijanti i koji je došao do Srbije ide sada prema Mađarskoj. Mi smo sada na potezu da uradimo krak koji će od Bijeljine ići prema Banjaluci, Prijedoru i Novom Gradu”, rekao je Višković gostujući u Pečatu.\nS obzirom da se radi o graničnoj liniji, kaže Višković, Savjet ministara, kada se za to steknu uslovi, treba da odredi kao kontakt tačku Bogatić, odnosno Novo Selo kod Bijeljine ili Pavlovića most gdje bi povezali Republiku Srpsku i Srbiju, prenosi RTRS.\nNaveo je da je delegacija Vlade Republike Srpske tokom posjete Sant Peterburgu imala razgovore i u drugoj kompaniji u vezi sa izgradnjom gasne elektrane u Zvorniku dva puta po 32 megavata.\nNajavio je da će ruski partneri ovih dana doći u Zvornik kako bi na licu mjesta snimili lokaciju za izgradnju gasne elektrane i dali tehničko rješenje u vezi sa tim.\nVišković je rekao da je utečnjavanje gasa, koje bi se radilo u Zvorniku, investicija od 75 miliona KM, dok bi izgradnja gasne elektrane dva puta po 32 megavata bila investicija od 200 do 300 miliona evra, što je značajna investicija za Srpsku.\nOn je istakao da bi izgradnjom gasne elektrane potrošnja gasa u Srpskoj bila povećana sa 50 na 200 miliona metara kubnih gasa na godišnjem nivou, čime bi cijena gasa za domaće korisnike bila znatno povoljnija.\nVišković je dodao da je Republiku Srpsku prihvatljivo da Gasprom ima udio učešća u ovoj investiciji, jer bi na taj način Srpska bila obezbijeđena ruskim gasom po akcijskim cijenama.


Naši podaci, uvidi i platforme zasnovane na veštačkoj inteligenciji daju mogućnost klijentima širom sveta da preduzimaju pametnije odluke koje će im dati prednost u odnosu na konkurenciju.\nOrganizacije širom sveta koje su ispred svog vremena veruju kompaniji Dun & Bradstreet kada su u pitanju podaci i analitički uvidi koji definišu čitave kategorije i koriste naša kompletna rešenja kao vodič za dobitne strategije i pametne aktivnosti.\nMi predstavljamo srž ključnih inicijativa ovih organizacija i činimo razliku koja im pomaže da povećaju prihode, smanje rizik i održe usklađenost s propisima. Kompanija Dun & Bradstreet razlikuje se opsegom, dubinom, raznolikošću i tačnošću poslovnih podataka koji neprestano rastu.\nSaznajte više o našem Data Cloud servisu\nZahvaljujući bogatoj vlasničkoj bazi podataka i sredstava vezanih za podatke poput ogromne količine istorijskih podataka o programu globalne trgovine, kao i svetskom timu iskusnih stručnjaka za podatke, Dun & Bradstreet ima jedinstvenu mogućnost pružanja informacija o kupcima, dobavljačima i drugim poslovnim partnerima. Koristimo mašinsko učenje/veštačku inteligenciju (AI), a primenjujemo i najnovije statističke tehnologije i metodologiju za razvoj pokazatelja, ocena, rezultata i naprednih analitičkih modela s visokim performansama.\nSaznajte više o našem Analytics servisu\nD-U-N-S broj kompanije Dun & Bradstreet je jedinstveni devetocifreni identifikator za kompanije. Ovaj broj se dodeljuje kada putem našeg patentiranog procesa za rešavanje pitanja identiteta, koji je deo naše DUNSRight metodologije, identifikujemo kompaniju kao jedinstvenu u odnosu na sve druge u data cloud-u Dun & Bradstreet. Zajmodavci i potencijalni poslovni partneri često navode D-U-N-S brojeve kako bi lakše predvideli pouzdanost i/ili finansijsku stabilnost određene kompanije. D-U-N-S brojevi omogućavaju i identifikaciju odnosa između privrednih subjekata (hijerarhiju i povezanost)\nSaznajte više o našem D-U-N-S® broj servisu\nGlobalna priroda našeg Data Cloud-a predstavlja našu jedinstvenu prednost (USP). Iako danas poslujete u jednoj regiji, vrlo je verovatno da će vaše poslovanje preći granice tog područja ili ćete sarađivati sa stejkholderima u drugim regijama, što pristup globalnim podacima i analitici čini ključnom komponentom svih uspešnih kompanija bilo koje veličine.\nPrepoznali smo vrednost lokalnih stručnjaka kad je reč o izvorima globalnih podataka, tako da smo uspostavili Worldwide Network kompanije Dun & Bradstreet - globalno partnerstvo bez premca sa vodećim svetskim pružaocima poslovnih informacija u različitim zemljama širom sveta, što omogućava našim klijentima rast i razvoj. Podaci, uvidi i platforme zasnovane na veštačkoj inteligenciji daju mogućnost klijentima da preduzimaju pametnije odluke koje im donose konkurentsku prednost. Podatke dobijamo direktno od naših partnera, koji su deo „lanca snabdevanja podacima“ i deo mreže izvrsnosti koja poštuje najviše standarde.\nSaznajte više o našem Worldwide Network servisu\nNa današnjem tržištu, kompanije moraju znati više o podacima nego ikada do sada. Zato se skoro 90% kompanija sa liste Fortune 500™, kao i kompanije svih veličina širom sveta, oslanja na Dun & Bradstreet.


Ciljevi - Vladimir Gligorov - Peščanik\nGledano sa strane, nepristrasno dakle, nije jasno, ili bar nije očigledno, šta se želi postići proterivanjem ambasadora Crne Gore i Makedonije? Što ne znači da se ovi postupci ne analiziraju i da se ne izvlače zaključci.\nOve odluke nisu jasne, ili nisu, kako se to kaže, samorazumljive, zato što je zahtev Srbije da se o proglašenju nezavisnosti Kosova izjasni Međunarodni sud bio shvaćen, jer je tako i objašnjavan, kao prenošenje čitavog problema sa političkog na pravni teren. Reakcija Srbije na nova priznanja Kosova od strane bilo koje države, koja bi bila u skladu sa ovim oslanjanjem na pravo i na pravni sistem, trebalo bi da je otprilike ovakva: zemlje koje donesu takvu odluku pre izjašanjavanja suda preuzimaju pravni i politički rizik, jer bi ih presuda suda po kojoj bi proglašenje nezavisnosti Kosova bilo ocenjeno kao nelegalno dovelo u neprijatan položaj. Vlade Crne Gore i Makedonije su, na različite načine, podržale zahtev Srbije u Ujedinjenim nacijama, što znači da su priznavanjem Kosova kao nezavisne države svesno preuzele politički i pravni rizik ukoliko odluka suda bude pozitivna, to jest ako bude glasila da je proglašenje nezavisnosti Kosova bilo u neskladu sa međunarodnim pravom. Ili, još konkretnije, vlada Mila Đukanovića, koja, znamo, namerava da bude tu gde je i posle odluke suda, preuzela je ozbiljan politički rizik priznajući Kosovo. Jer, ako sud presudi da je Kosovo nelegalno proglasilo nezavisnost, vlada Crne Gore će se suočiti sa veoma neprijatnim ishodom na sledećim izborima. Tako, dakle, to izgleda posmatrano sa strane, u skladu sa tumačenjem zahteva Srbije za mišljenjem Međunarodnog suda i razumevanjem odluka pojedinih vlada da priznaju nezavisnost Kosova pre nego što taj sud iznese svoje mišljenje.\nKako onda razumeti reakciju srpske vlade, srpskog predsednika i srpske diplomatije? Kada se postavi pitanje razumevanja neke političke odluke, to znači da se želi znati šta se njome želi postići, šta joj je cilj? Taj čin je, kao što sam već napisao, očigledno u neskladu sa ciljem koji se želi postići zahtevom za izjašnjavanje Međunarodnog suda. Taj čin je, i ovo je važno Evropskoj uniji, takođe u neskladu sa obavezom o regionalnoj saradnji koju su preuzele sve zemlje sa Balkana koje žele da se u Uniju učlane. Kako, dakle, razumeti taj čin srpske diplomatije? Šta se njime želi postići?\nRazumevanje ovog čina je otežano i činjenicom da su posle odluke Ujedinjenih nacija normalizovani odnosi sa svim zemljama koje su priznale Kosovo pre te odluke. Odluka o normalizaciji je u skladu sa interpretacijom, koju sam već izneo, o ciljevima srpskog zahteva da se o nezavisnosti Kosova izjasni Međunarodni sud. U tom kontekstu, odluke o proterivanju ambasadora Crne Gore i Makedonije se mogu razumeti samo na jedan način: Srbija želi da izvrši politički pritisak na ove dve zemlje. Sa kojim ciljem?\nOstavimo po strani Makedoniju. U njenom slučaju, cilj srpskog izražavanja nezadovoljstva jeste, najverovatnije, da joj se dodatno oslabi politički položaj. Korist od toga je mala, ali se računa i da je šteta mala ili nikakva – tako se, čini se, računa u srpskim vladajućim krugovima – pa sila može da se demonstrira gotovo besplatno.\nKada je, međutim, reč o Crnoj Gori, izjave ministra spoljnih poslova, ali i predsednika republike, ukazuju na daleko ambiciozniji cilj. Teži se destabilizaciji crnogorskog režima. Ovaj zaključak će izvući ne samo vladajuće partije u Crnoj Gori, već je upravo tako srpski potez razumela opozicija i u Crnoj Gori i u Srbiji. Do istog će zaključka doći i svi drugi, uključujući i nepristrasne posmatrače, posebno pošto vide ponašanje opozicije u Crnoj Gori i reakciju srpskih vlasti na crnogorske političke sukobe. A onda će se postaviti pitanje o ciljevima srpske politike ne samo u odnosu na Crnu Goru i druge susede nego u mnogo širem kontekstu.\nZaključiće se, to mi izgleda neminovno, da se Srbija vraća političkim ili, kako se to kaže, državnim i nacionalnim interesima, koji su određivali njene diplomatske i druge ciljeve iz devedestih godina prošloga veka, a onda će se javiti sumnja da li su ti ciljevi ikada i bili napušteni? Što će otvoriti mnogo značajnije pitanje o poverenju u srpske političke predstavnike kada je reč o njihovim izjavama o tome šta su ciljevi srpske međunarodne politike, posebno one prema susedima ili, drukčije rečeno, prema regionalnoj stabilnosti.\nA gde se sumnja u ciljeve, tu valja očekivati i preocenjivanje smisla upotrebljenih sredstava. Pre svega kada je reč o odnosu Srbije prema Crnoj Gori i Bosni i Hercegovini. Postaviće se pitanje o tome kakav je tačno stav Srbije kada je reč o upotrebi sile? Pre svega prema nejakim susedima. Ovu sumnju pojačava lakoća sa kojom srpska javnost prihvata ovakve kaznene mere srpske diplomatije. A tom svojom podrškom javnost, ako ništa drugo, preuzima velike obaveze, bez obzira na to da li je toga svesna ili nije. Isto kao i devedesetih godina prošloga veka.\nJer, šta se tačno dobija destabilizacijom Crne Gore i eventualnim posledicama te destabilizacije po, na primer, stabilnost Bosne i Hercegovine? Drugim rečima, šta bi se postiglo ako bi pritisak srpske diplomatije na Crnu Goru bio uspešan? Ništa se ne dobija na samom Kosovu. Eventualna dodatna destabilizacija Bosne i Hercegovine takođe ne bi donela ništa na Kosovu. Ali bi sve to donelo značajne obaveze Srbiji, pre svega političke, a onda i kada je reč o bezbednosti. Da li Srbija zaista želi da se integriše sa Crnom Gorom i sa Republikom Srpskom? Nisam siguran da su ljudi koji su odgovorni za međunarodnu politku Srbije dobro razmislili o tom pitanju i sračunali koliko bi koštali alternativni odgovori.\nOve obaveze, kako sada izgledaju stvari, nisu ono čemu se teži, što ne znači da se ne preuzimaju. Cilj destabilizacije jeste nešto kratkoročniji, mada isto tako rizičan. Ono što se dogodilo posle proglašavanja nezavisnosti Kosova i posle odluke Ujedinjenih nacija da podrži zahtev da se o tome zatraži mišljenje Međunarodnog suda jeste da je izgledalo da se čitava regija kreće u pravcu stabilizacije i čak, možda, trajnije stabilnosti. To bi posredno moglo da znači da je proglašenje nezavisnosti Kosovo delovalo stabilizujuće na čitavu regiju. To bi, ako bi bilo tačno, bio jak argument za političku opravdanost proglašavanja i priznavanja nezavisnosti Kosova. To bi, čini se da je procenjeno, imalo negativne posledice po političke ambicije vrhova srpske vlasti, a i po njihove političke ciljeve u regiji. Stoga, mere koje vode destabilizaciji Crne Gore i, možda, Bosne i Hercegovine i pogoršanom političkom položaju Makedonije, trebalo bi da pojačaju argument da je proglašenje nezavisnosti Kosova imalo negativne posledice po stabilnost regije. To, na žalost po autore te strategije, neće biti tako shvaćeno, već će se odgovornost za destabilizaciju pripisati Srbiji zbog svih razloga koje sam već naveo. A i cilj ozbiljnije destabilizacije se neće postići. Kratkoročna slava i povećana popularnost pojedinih političara, to je možda ostvarljivo.


"Mnoge zemlje puno manje vakcina imaju, ili čak nemaju nijednu dozu. Znamo da se radi o novoj vakcini, pošto je bolest nova, da je trajalo određeno vreme dok su se te vakcine razvile i kako bi se mogle proizvesti dovoljne količine potrebno je dosta vremena", rekao je Ivanuša za RTS.\nGovoreći o inicijativi "Kovaks", zahvaljujući kojoj bi sve zemlje ravnomerno dobijale vakcine protiv korona virusa, Ivanuša je rekao da ta inicijativa dobro radi svoj posao, ali da stoji u redu za one količine vakcina koje su proizvedene do sad.\n"Za sad, "Kovaks" inicijativa ima obezbeđene barem dve milijarde doza vakcina u ovoj godini. Dakle, očekuje se kako bi veće isporuke državama mogle krenuti u drugom kvartalu ove godine", naveo je Ivanuša.\n"Ipak je bila relativno velika mera solidarnosti u prošlo doba. Države su podržale Kovaks inicijativu, dale su svoja finansijska sredstva, omogućile su razvoj vakcina, ali je sad na početku ta žeđ za vakcinama jako velika", rekao je Ivanuša.\n"Znamo da se virusi jako brzo menjaju"\nKada je reč o novom i zaraznijem soju korona virusa u Britaniji, Ivanuša je naveo da se zna da se virusi jako brzo menjaju i da su šanse za pojavljivanje novog podtipa virusa veće sa velikim brojem zaraženih ljudi.\n"Ima nekoliko njih. Jedan je iz Južnoafričke Republike, drugi je iz Ujedinjenog Kraljevstva, takođe i u Brazilu. Kod njih je zapravo to što je bitna promena, promenila se jedna sitna belančevina koja se nalazi na spoljnom delu virusa i koja je jako bitna zato koliko brzo i koliko efikasno se taj virus pričvrsti za ćeliju", rekao je Ivanuša.\n"Za sada se pokazalo da vakcine koje su na tržištu deluju i da su učinkovite protiv tog virusa", rekao je direktor kancelarije SZO u Srbiji.\n"SZO je protiv uvođenja kovid pasoša"\n"Naš je stav da ti pasoši, takvi kakvi su, ne smeju dolaziti u obzir i ne bi se smeli uvoditi od strane država. Šta će uraditi države, na to pitanje nemam odgovor", naglasio je Ivanuša tokom gostovanja u Beogradskoj hronici.\n"Nije potvrđen nijedan smrtni slučaj zbog vakcinacije"\n"U Norveškoj su, kao i u ostalim državama, kao prioritetne grupe postavili starije osobe i starije osobe sa nekim dodatnim hroničnim bolestima. Oni su uključivali ljude sa terminalnom fazom ozbiljne bolesti i nažalost, neki od tih ljudi su umrli. Treba napraviti detaljnu analizu da li su umrli zbog osnovne bolesti od koje su bolovali ili je u slučaju neka neželjena pojava", rekao je Ivanuša.\n"To je jedna teška istraga koja će tražiti više vremena. Nećemo imati rezultate nakon nedelju, mesec, čak verovatno ni dva meseca", kazao je Ivanuša.


Novi sistem merenja potrošnje i emisija ušao u primenu - Auto Republika\nKonačno je novi set testova emisija (WLTP i RDE) počeo da zamenjuje postojeći (New European Driving Cycle – NEDC), koji je dizajniran i u primeni je još od osamdesetih. Na svetskom nivou usaglašeni testovi i procedure, uvode oštrije laboratorijske kriterijume prilikom izračunavanja potrošnje goriva i emisija ugljen dioksida, kao odgovor na brojne kritike procedura propisanih ranijim setom testova poznatim pod skraćenicom NEDC.\nOsnovna razlika između dva seta procedura se prevashodno ogleda u tome da WLTP propisuje ciklus testne vožnje koji je mnogo približniji uslovima u stvarnom životu, od onoga koji je definisan prethodnim procedurama. Podsetimo, ranije su testovi trajali samo 20 minuta uz ukupno 11 kilometara test distance, i sve to konstantnom brzinom, u istom stepenu prenosa, pa čak i pod identičnom temperaturom. Međutim, sada će test vozači morati da prevale više nego dva puta veći broj kilometara, uz povećanu prosečnu brzinu, od ranijih 34 km/h na sadašnjih skoro 50 km/h i sa maksimalnom dozvoljenom brzinom od oko 130 km/h (ranije 120 km/h).\nPored toga što se novim testovima uvodi duži testni ciklus, pri čemu se testirano vozilo kreće u različitim stepenima prenosa, novina se odnosi i na to da će testirani primerci morati da imaju i dodatnu opremu, umesto samo standardne, kako su to raniji propisi nalagali. Pored toga, WLTP testovi će imati za rezultat i merenje, emisija štetnih azotnih oksida, u realnim uslovima, za razliku od ranije propisanih merenja ugljen dioksida.\nPočev od ovog meseca, svi novi modeli automobila će morati da budu podvrgnuti testovima sa novim procedurama, kako bi dobili nužna odobrenja za prodaju na tržištu Evrope.\nProcene su da će primena novih propisa dovesti do toga da se za rezultat testova dobiju cifre koje će biti za 15 – 20% optimističnije u odnosu na one postignute u stvarnom životu, za razliku od rezultata koji su dobijeni primenom starih propisa, a koji su odstupali za čak 41 procenat. Pored toga, primena novih procedura će “zatvoriti rupe” u propisima, koje su omogućavali raniji mandatorni testovi, a koje su proizvođači masovno koristili.\nOčekuje se da najveće razlike u očitavanjima pretrpe vozila nižih segmenata.\ntags: izdvojeno NEDC potrošnja goriva WLTP\nprevious McLaren razvija Hyper-GT - najbrži i najaerodinamičniji model kompanije ikada\nnext Alfa Romeo Stelvio Quadrifoglio rekordno na Nirburgringu (video)\nJedva čekam da deklaracije budu ispisane prema ovim novim standardima.


FRANCUSKI POSLANIK OSUO PALJBU U EP: Evropa mora ODMAH okončati politiku kolektivne kazne za srpski narod, koji je platio ogromnu cenu u jugoslovenskoj tragediji! | Web-Tribune.com\nHome / U FOKUSU / FRANCUSKI POSLANIK OSUO PALJBU U EP: Evropa mora ODMAH okončati politiku kolektivne kazne za srpski narod, koji je platio ogromnu cenu u jugoslovenskoj tragediji!\nFRANCUSKI POSLANIK OSUO PALJBU U EP: Evropa mora ODMAH okončati politiku kolektivne kazne za srpski narod, koji je platio ogromnu cenu u jugoslovenskoj tragediji!\n22. juna 2017.\tU FOKUSU Leave a comment\nFrancuski poslanik u Evropskom parlamentu Žan Luk Šafhauzer izjavio je da evropski vrh mora da okonča politiku kolektivne kazne za srpski narod koji je platio ogromnu cenu u jugoslovenskoj tragediji sa hiljadama mrtvih, nestalih i izbeglih.\n„Evropa mora da prizna patnje Srba i odgovornost EU u tom ratu i priznavanju jednostranih deklaracija o nezavisnosti Hrvatske i Slovenije. Hrvatska nema pravo da priča o unutrašnjim stvarima u BiH, pogotovo zbog etničkog čišćenja u Krajini 1995. godine“, naglasio je Šafhauzer, funkcioner Nacionalnog fronta.\nOn je za „Glas Srpske“ ocenio da je referendum o Danu Republike Srpske pravo Republike Srpske da posegne za svim legalnim stvarima u svoju odbranu.\n„Niko nema pravo da ignoriše legitiman izbor naroda u Republici Srpskoj. Uvek je dobro kada vlada dâ pravo glasa narodu, a referendum je najbolji instrument koji mu se može dati“, smatra Šafhauzer.\nOn je pojasnio da evropske institucije ne vole referendume, ma gde oni bili održavani, izvan granica EU ili u njima, bilo to u Britaniji, Mađarskoj, Ukrajini, Holandiji ili u Republici Srpskoj.\n„Oni odbijaju da prihvate pravo naroda da bira svoju sudbinu kada je taj izbor protiv takozvanih ’evropskih vrijednosti‘ ili protiv same Unije“, rekao je Šafhauzer.\nŠafhauzer ne misli da je moguće da bi rukovodstvo Srpske moglo da se suoči sa sankcijama zbog referenduma.\nOn je poručio da EU nema pravo da se meša u unutrašnje stvari BiH, a Srpska ima pravo da posegne za svim legalnim stvarima u svojoj odbrani.\nŠafhauzer je rekao da u Evropskom parlamentu već ima pozitivnih reakcija na poštovanje obaveza iz reformske agende u BiH o putu ka EU, ali ima dosta glasova da bude poništen Dejtonski sporazum, kao i da BiH bude centralizovana i na taj način umanjen prenos nadležnosti na entitete, prvenstveno na Republiku Srpsku.\nTags francuski poslanik srpski narod Žan Luk Šafhauzer\nPrevious Emil Vlajki: Duhovno beznađe vlada Srbijom, a država je zauzela odlučan kurs prema evropskom bezdanu…\nNext ZAOŠTRAVA SE SUKOB HRVATSKE I SLOVENIJE! Slovenci traže od vojske da pošalje ratni brod u Piranski zaliv!


Radio Tivat | Vodeće umjetnice regiona u Herceg Novom\n25 мај Vodeće umjetnice regiona u Herceg Novom\nPosted at 07:54h in Kultura\tby\tNela\nTrodnevna regionalna konferencija na temu ”Jačanje uloge žena u promociji mira, pomirenja i saradnje na Zapadnom Balkanu” počinje 27. marta u Herceg Novom. Na više lokacija publika će imati priliku da se upozna sa umjetničkim djelovanjem nekih od najvećih umjetnica regiona.\nU paviljonu Gradske muzike biće prikazan dio izložbe ‘’Istorija koje nema’’, a koju je pripremila NVO Expeditio u saradnji sa NVO Anima iz Kotora. Izložba je posvećena ženama koje su živjele u Boki Kotorskoj i uticale na živote onih koji su ih poznavali.\nU kući Iva Andrića, nedavno otvorenom eko muzeju, publika će biti u prilici da isprati dvije promocije knjiga nagrađivanih ženskih autorki iz regiona: ‘’Moja mama zna šta se dešava u gradovima” Radmile Petrović i ‘’Ispod majice’’ Marije Ratković. U kući Nobelovca, organizovaće se i radionica za talentovanje osnovce i srednjoškolce u pisanju proze, koju će voditi pjesnikinja Radmila Petrović.\nU novskoj gradskoj galeriji predstaviće se i savremena vizuelna umjetnica Selma Selman iz Bihaća, osnivač organizacije „Marš u školu,“ koja za cilj ima osnaživanje romskih djevojčica širom svijeta koje su se suočile sa izopštavanjem iz društva i siromaštvom. Selma je laureatkinja velikog broja nagrada: „Zvono“ (BiH, 2014), „Trieste Contemporanea Avard“ ( Italija, 2017), „White Aphroid Award“ (SLO, 2019) kao i nagrade „Snaga izvrsnosti“(2019, BIH). Selma je 2018. godine bila nominovana za Forbes 30 ispod 30 godina, Art and Stile.\nFoto: Radmila Petrović, izvor: Herceg Novi Cool


Opština Ribnik dobila video-nadzor | Opština Ribnik\nOpština Ribnik dobila video-nadzor\n23 oktobar, 2020.\nMinistar unutrašnjih poslova Republike Srpske, Dragan Lukač posjetio je danas opštinu Ribnik i ovom prilikom je sa Nebojšom Karaćem, načelnikom opštine u Policijskoj stanici pustio u rad sistem video nadzora, a sve u cilju podizanja bezbjednosti građana i njihove imovine, kao i podizanje nivoa bezbjednosti saobraćaja na području opštine Ribnik.\nVideo nadzor urađen je u saradnji sa opštinom Ribnik, s kojom je Ministarstvo potpisalo sporazum o saradnji, na osnovu čega je teritorija opštine pokrivena savremenim kamerama.\n„Na teritoriji opštine postavljena je 21 kamera koja će nadzirati sve javne površine, sve ono što se dešava na javnim površinama po pitanju prevencije izvršenja krivičnih djela, prekršaja i sama istraga krivičnih djela ili eventualno prekršaja koji su urađeni na ovom prostoru biće mnogo jednostavnije i lakše procesuirana i vođena istraga od strane Ministarstva unutrašnjih poslova“, rekao je Lukač novinarima.\nOpština Ribnik dobrim dijelom graniči sa Federacijom BiH, i kroz ovu opštinu prolazi migrantska ruta pa je postavljanje video nadzora za mještane Ribnika od velikog značaja istakao je Nebojša Karać, načelnik Ribnika, koji se zahvalio Ministarstvu i ministru Lukaču što su podržali Ribnik u ovom projektu.\n“Opština Ribnik je obezbjedila svu potrebnu opremu u visini od 39.000 KM, a Ministarstvo potrebnu tehničku podršku i montiranje nabavljene opreme“, rekao je Karać.\nOn je dodao da ovo nije jedini projekat koji su uradili sa Ministarstvom unutrašnjih poslova RS, urađene su prostorije za zadržavanje, a dogovoreni su i novi projekti poput vanjskog uređenja Policijske stanice Ribnik.


"Porodica naroda" od 11. do 16. septembra u Somboru - Kultura - Dnevni list Danas\nPočetna » Kultura » „Porodica naroda“ od 11. do 16. septembra u Somboru\n„Porodica naroda“ od 11. do 16. septembra u Somboru\nOd 11. do 16. septembra, u Somboru će biti održan prvi Filmski festival Dunavsko-panonske regije “Porodica naroda / Family of Nations”, u organizaciji Kulturnog centra „Laza Kostić” Sombor.\n0Piše: Danas Online 10. septembra 2018. 10.49\nFestival će, kako najavljuju organizatori, obuhvatiti četiri različite selekcije, kao i bogat prateći program. Glavna takmičarska selekcija okupiće sedam filmova koje je odabrao selektor Zoran Živković, dugogodišnji direktor Filmskog festivala Herceg Novi. Filmovi koji će biti prikazani su višestruko nagrađivani na značajnim svetskim festivalima: Jedan dan (Mađarska), Erdelezi Rising (Srbija), Comic Sans (Hrvatska), Granice, kiše (Bosna i Hercegovina), Žaba (Bosna i Hercegovina), Bezbožna omladina (Nemačka), Porodica (Rumunija). Žiri Glavne takmičarske selekcije činiće Radoslav Zelenović, Gorčin Stojanović i Lazar Rajić Rockwood, rođeni Somborac koji decenijama živi i snima u Holivudu.


На помолу ревизија историје: Срби злочинци и окупатори, Турска мултиетничка држава - Јадовно 1941. - КУЛТУРА СЈЕЋАЊА\nObjavljeno: 18 oktobra, 2012\nU oktobru 2012. navršava se sto godina od početka Balkanskih ratova. Značaj ovog jubileja za Srbiju nije samo što se njime slavi 100 godina od oslobađanja stare Srbije (današnje Makedonije), Raške i Kosova i Metohije, već i u tome što se ulazi u ciklus obeležavanja jednog od najbitnijih i najslavnijih perioda u srpskoj istoriji: 1912-1918. Odmah nakon obeležavanja Prvog (1912) i Drugog balkanskog rata (1913), sledi stogodišnjica Prvog svetskog rata (1914), kao i obeležavanje stogodišnjica mnogih bitnih događaja tokom tog rata. Da li je Srbija spremna za obeležavanje događaja koji su od prvorazrednog nacionalnog značaja? Postoji li opasnost da se obeležavanje ovih jubileja iskoristi za reviziju istorije, kako se već neko vreme spekuliše u naučnim krugovima?\nDržava i naučne institucije tvrde da su se spremile za proslavu stogodišnjice Balkanskih ratova. Ipak, ve?i broj istoričara i sturčnjaka smatra da je moralo da se uradi više ako se uzme u obzir slika o Srbiji koja se proteklih godina gradila u svetu i kako je istorija (zlo)upotrebljavana u te svrhe.\n„Svedok“ je kontaktirao sa nekim relevantnim državnim i naučnim institucijama u vezi sa pitanjem – kako će se obeležiti predstojeći jubilej. Iako smo se obratili i ministarstvima kulture, prosvete, spoljnih poslova i odbrane, odgovor smo jedino dobili od Ministarstva za rad, boračka i socijalna pitanja u čijoj je direktnoj nadležnosti obeležavanje ovakvih događaja.\nKada je reč o našim naučnim institucijama, pored hroničnog nedostatka sredstava, većina je ipak spremna za obeležavanje ovog značajnog jubileja. Institut za savremenu istoriju je, kako tvrde u toj instituciji, prvi krenuo sa obeležavanjem ovog jubileja još prošle jeseni, kada su sa Meiđi univerztetom iz Tokija i Fakultetom bezbednosti iz Beograda organizovali međunarodnu naučnu konferenciju „Balkan i Balkanski ratovi 100 godina kasnije“, a zbornik radova sa te konferencije biće objavljen za ovogodišnji beogradski Sajam knjiga. Institut je pripremio i opsežnu knjigu od 800 strana pod nazivom „Vek važnih doga?aja na Kosovu i Metohiji 1912-2012.“. Pored toga, Institut za savremenu istoriju će sa Narodnim muzejom iz Leksovca krajem oktobra organizovati konferenciju na temu „Kulturno-istorijska baština juga Srbije“, posvećenu Prvom balknskom ratu.\nU Beogradu će se u oktobru održati naučni skup koji organizuje Odeljenje za istoriju Instituta za strateške studije u saradnji sa SANU.\nZavod za udžbenike, kako nam je rekao urednik Slobodan G. Marković, najve?u pažnju posvetio je 2013. godini, odnosno 1913. jer je tada okončan Prvi i počeo je Drugi balkanski rat.\nPored naučnih skupova, publikacija i polaganja venaca na spomenike posvećene Balkanskim ratovima, priprema se i serijal na RTS-u posvećen stogodišnici ovih događaja, a takođe će se uživo prenositi centralna proslava koju Srbija i Makedonija zajednički organizuju 28. oktobra u Kumanovu, kod spomen-kosturnice na brdu Zebrnjak. Međutim, da li je sve ovo dovoljno? Istoričari i stručnjaci sa kojima je „Svedok“ razgovarao rekli su da se u svetu već neko vreme ozbiljno priprema korišćenje predstojećih stogodišnjica, a pogotovo 100 godina od Prvog svetskog rata, kako bi se u potpuno drugačijem svetlu, po Srbe negativnom, prikazale istorijske činjenice. Nažalost, niko se od naših istoričara i naučnih institucija ne bavi sistematskim praćenjem publikacija koje izlaze u svetu, a koje se odnose na Srbiju i njenu istoriju, tako da precizni podaci o tome koliko se publikacija tačno sprema za predstojeće stogodišnjice i kako one tumače događaje, prvenstveno u zapadnoj istoriografiji, ne postoje.\nPrema procenama naših istoričara, u svetu se priprema oko 100 izdanja na engleskom jeziku koja će negativno govoriti o ulozi Srbije u Balkanskim ratovima. Posebnu zabrinutost dele kada je reč o obeležavanju 100 godina Prvog svetskog rata i najavama koje dolaze iz Nemačke i Austrije.\n– Izleda da mi kao društvo nismo sposobni da radimo po nekom unapred utvrđenom planu, da prikupljamo razbijene snage, već smo skloni improvizacijama i radu od danas do sutra. Sa takvim odnosom ne možemo daleko dogurati, kaže dr Momčilo Pavlović, prvi čovek Instituta za savremenu istoriju. Prema njegovim rečima, Balkanski ratovi se u stranoj istoriografiji prikazuju kao osvajački, a potenciraju se zločini. Takve publikacije pojavljuju se i sada će se pojaviti ne samo u svetu već i kod nas, a posebno u bivšim jugoslovenskim republikama.\n– Biće tu raznih projekata finasiranih od fondacija iz EU, Nemačke i Austrije i drugih zapadnih zemalja, koji će Balkanske ratove prikazivati kao osvajačke i zločinačke poduhvate. Sa današnje stajne tačke i iz današnjih sistema vrednovanja, vrednovaće se i revidirati stavovi i saznanja o Balkanskim ratovima pre sto 100 godina, što će doprineti još većoj konfuziji, smatra Pavlović.\nNa pitanje šta će ta revidirana istorija sadržati, Momčilo Pavlović kaže: Pisaće da su Balkanski ratovi razorili jednu uzornu imperiju kakva je bila Osmansko carstvo, multikulturalna država sa verskim i svim ostalim slobodama. Slikaće se neke džamije kao dokaz multikulturalnosti i insistira?e se na patnjama civila. Isticaće se premeštanje stanovništva, zločini, oslobođenje će se prikazivati kao okupacija, a današnji narodi će govoriti da nisu 1912. oslobođeni. Naučni savetnik u Institutu za noviju istoriju Srbije, dr Mile Bjelajac, proletos je boravio u Istanbulu na skupu posvećenom Balkanu. Još 2 takva skupa održaće se u oktobru, a na jednom od njih će i Bjelajac uzeti učešće.\n– U otomanistici već poodavno postoji tendencija da se Otomansko carstvo predstavi kao jedan istorijski tolerantni komonvelt razlicitih naroda i vera koji je, nažalost, srušen od zlih nacionalizama bez prave potrebe. Da bi ta teza ostala, mnogo toga se mora skloniti u stranu, kaže Bjelajac. Kako ističe Bjelajac, skorašnji ratovi na Balkanu iz istorijskog nasleđa izvukli su onaj deo koji se tiče zločina prema civilnom stanovništvu i povreda humanitarnog prava. Za otvaranje tog pitanja i njegovu reinstrumentalizaciju, ista je podloga – loše obavešteni savremenici, namerno proizvedena propaganda u cilju opravdanja rata Centralnih sila protiv Srbije i trajno skretanje pažnje sa stvarnih uzro?nika nestabilnosti i sukoba na Balkanu – velikih sila.\n– Ako otvorite „Vikipediju“, naći ćete ceo set standardnih stereotipa o stradanju albanske rase, Turaka i Muslimana uopšte. Ako se krene u proveru preko izvora prvog reda, dnevnika i pisama samih učesnika, počinje da se dobija jedna druga slika, mnogo tačnija, naglašava Bjelajac. Nekadašnji ambasador SRJ u Ankari, islamolog Darko Tanasković, koji smatra da sa državnog nivoa dosad nije učinjeno gotovo ništa da se ovaj izuzetno značajan događaj iz srpske i balkanske istorije opštenacionalno obeleži kako po svemu zaslužuje, podseća na poznatu krilaticu da istoriju pišu pobednici, te da je logično da sklonost ka njenoj reviziji ispoljavaju gubitnici.\n– Kad nekadašnji gubitnici, igrom istorijske dijalektike, procene da im je izmenjena međunarodna konjunktura bitno popravila relativni geopolitički „rejting“, oni tu sklonost počinju da artikulišu kao sistematski napor revizije onog tumačenja istorije koje im politički i moralno ne odgovara. A zna se ko je poražen u Prvom balkanskom ratu, kasnije i u Prvom svetskom ratu. Njima se danas priključuju oni kojima, radi tendencioznog prikazivanja nekih savremenih zbivanja i procesa na Balkanu, odgovara da se potamni uloga Srbije i Srba u novijoj istoriji, kaže Tanasković.\nPrema njegovim saznanjima, u Turskoj će biti održano nekoliko naučnih i, kako naglašava – „naučnih“, skupova posvećenih sećanju na Balkanske ratove, kojima je u turskoj stručnoj i široj javnosti poslednjih decenija posvećivana srazmerno mala pažnja. Osnovna ideja većeg broja ovih okupljanja jeste slanje poruka o tome da bi iskustvo sukobljavanja na Balkanu trebalo da posluži uobličavanju zajedničkog nastojanja da se u regionu stvore uslovi za trajni mir i prosperitet. Ta poruka, pozitivno neutralna u odnosu na prošlost, bila bi sasvim prihvatljiva kad današnja Turska prema Balkanu ne bi vodila neoosmanističku politiku, sračunatu na obnavljanje svog dominantnog uticaja u nekadašnjoj Rumeliji, naglašava Tanasković.\nKada je reč o tome kako se u turskoj istoriografiji tumače Balkanski ratovi, Tanasković kaže: Od istoričara do istoričara ima razlika u pristupu, ali preovladava viđenje prema kome su Bakanski ratovi, posebno Prvi, bili za Osmansko carstvo splet nepovoljnih međunarodnih okolnosti, uz presudno mešetarenje tadašnjih velikih sila koje su posredstvom zakulisnih radnji i emisara s protivrečnim porukama i obećanjima podstakle balkanske narode na udruženu pobunu protiv sultanske vlasti. Za zvaničnu Tursku, Balkanske ratove bi, kao srazmerno kratko razdoblje nestabilnosti posle vekova osmanlijskog mira, valjalo „staviti u zagradu“, kako se izrazio ministar inostranih poslova Turske, Ahmet Davutoglu.\nIako je početkom godine postojao predlog da države regiona zajednički obeleže 100 godina Balkanskih ratova, saglasnost oko toga nije postignuta. Tako nešto, čini se, ne bi trebalo da izaziva čuđenje imajući u vidu da skoro sve zemlje učesnice događaja, kao i narodi Balkana, imaju uglavnom suprotno viđenje i, najčešće politički motivisano tumačenje istorijskih događaja.\nAko se uzme u obzir slika o Srbiji i Srbima kakva je stvorena u svetu, kao i to da novonastale države na Balkanu pokušavaju da u potpunosti izmene pogled na nedavne, ali i daleke istorijske događaje, i da pri tom imaju izuzetnu podršku međunarodnih organizacija i institucija, vrlo je verovatno, smatraju srpski istoričari, da će obeležavanje jednog veka Balkanskih ratova zapravo označiti početak konačne revizije istorije i istorijskih događaja na Balkanu u proteklih sto godina, koja je vođena decenijama, a pogotovo od devedesetih.\nDa li i srpska država može nešto da uradi da bi zaštitila svoju istoriju i onemogućila da joj se oduzme slavna prošlost, pa da od pomena Srbije imamo samo slike zločinaca, agresora i okupatora? Sramno je što Srbija očito nema planski pristup u ovoj oblasti i što, ako već nema novca da popravi svoju sliku u svetu, barem ne vodi računa da očuva ono dobro što je u toj slici ostalo. Ako se prisetimo poznate rečenice da narodi koji ne vode računa o prošlosti nemaju ni budućnost, i ako tome dodamo i to da se nekim narodima namerno briše i menja prošlost, onda je prilično neizvesno šta će biti sa Srbijom. Ili je, zapravo, sasvim izvesno…\nAutor: Milan Dinić, nedeljnik Svedok


Školski portal ‐ Novosti ‐ Đaci diskriminisani zbog preklapanja takmičenja\nPredstavnici Društva fizičara Srbije i Društva za srpski jezik i književnost razmatraju mogućnost pomeranja satnice državnog takmičenja iz fizike i okružnog iz srpskog jezika koja se održavaju 28. aprila.\nTime bi se omogućilo učenicima osnovne škole koji su se plasirali na ta dva takmičenja da izađu na oba.\nUčenicima koji učestvuju na državnom takmičenju iz fizike u Paraćinu omogućilo bi se da u istoj školi polažu i test iz srpskog jezika, potvrđeno je Danasu u ta dva stručna društva.\nKako saznajemo od zamenice predsednika Društva za srpski jezik Ane Batas, opcija o kojoj se razmišlja je da takmičenje iz srpskog jezika počne u devet sati, ili čak u 8 i 30, a takmičenje iz fizike u 11 sati. Ona kaže da pomeranje satnice takmičenja iz srpskog na 13 ili 14 sati (po završetku fizike) ne bi odgovaralo đacima koji su se plasirali na okružno takmičenje iz geografije koje se takođe održava istog dana, sa početkom u 13 sati. Međutim, čak i da se usvoji gore pomenuto rešenje, na takmičenju iz srpskog jezika ne bi mogli da učestvuju đaci plasirani na državno iz fizike koji u Paraćin stižu na sam dan održavanja takmičenja.\nOvo je samo jedan u nizu primera koji se iz godine u godinu ponavlja i na koji su mnogo puta ukazivala pojedina stručna društva, ali nadležni problem ne rešavaju. Na najnoviji slučaj skrenuo je pažnju nastavnik iz jedne osnovne škole, koji pita „čemu služe pravilnici stručnih društava kada se na najvišim nivoima ne mogu pojaviti učenici koji su se svojim rezultatima na njih plasirali“. On ukazuje da su i prošle godine osujećeni učenici koji su se plasirali na državno takmičenje iz fizike i okružno iz srpskog jezika, jer je takođe došlo do preklapanja termina.\nPredsednik Društva fizičara Srbije Ivan Dojčinović kaže da se problem preklapanja termina održavanja takmičenja lako može rešiti dogovorom, ali da stručna društva nemaju sagovornika.\n– Ministarstvo prosvete ne uvažava mišljenje ne samo Društva fizičara Srbije već uopšte stručnih društava. Imam utisak da svake godine drugi referent u Ministarstvu radi kalendar takmičenja. Stručna društva šalju svoje predloge do 15. jula, i mi gledamo da se uskladimo sa takmičenjima iz matematike i informatike, a potom se dogodi da Ministarstvo krajem godine objavi kalendar u kojem nijedan naš predlog nije usvojen. Siguran sam da se ovaj problem može rešiti ako predstavnici svih stručnih društava sednu za isti sto. Termini se mogu uskladiti. Na nekim takmičenjima ne učestvuje veliki broj učenika i mogu da se održe i preko radne nedelje u popodnevnim satima – ističe Dojčinović, navodeći primer da je prošle godine jedno od takmičenja iz fizike održano u četvrtak.\nO tome kako se radi kalendar svedoči i primer opštinskog takmičenja iz fizike koje je bilo zakazano za 10. februar dok su učenici bili na zimskom raspustu (tačnije vikend pred početak drugog polugodišta), a termin je naknadno pomeren.\nU Ministarstvu prosvete kažu da je praksa da se takmičenja i smotre organizuju subotom i nedeljom proistekla iz nejednakih uslova u kojima rade škole, kao i neophodnosti da istog dana i u isto vreme u celoj državi bude organizovano takmičenje iz određene oblasti. To se, pre svega, odnosi na opštinska i okružna takmičenja.\n– Treba imati na umu da su organizatori većine takmičenja stručna društva, da su njihovi članovi zaposleni na drugim poslovima, te je moguće da se angažuju na takmičenjima samo neradnim danima – kažu u Ministarstvu.


Puškov: SAD znaju da su izgubili igru, bilo je vreme da neko uspostavi red na Bliskom istoku | WebTribune\nHome U FOKUSU Puškov: SAD znaju da su izgubili igru, bilo je vreme da neko uspostavi red na Bliskom istoku\nPosted date: март 03, 2016 In: U FOKUSU\nŠef Spoljnopolitičkog odbora ruske Dume Aleksej Puškov ocenio je da se u Siriji odlučuje o svetskom poretku i da se ne radi samo o lokalnom konfliktu.\n“SAD znaju da gube na imidžu nezaobilazne nacije ako dožive neuspeh u Siriji, i toga je već mesecima svestan i državni sekretar Džon Keri”, kazao je on bečkom dnevniku “Prese”.\nPuškov je istakao da je Rusija danas, pored SAD i Kine, jedna od tri svetske sile, koja nezavisno može donositi odluke na globalnom nivou i naglašava da je zvanična Moskva, kao svestska sila, u Siriji intervenisala preuzimajući odgovornost za stanje u svetu.\nOn takođe smatra da je EU zavisna od SAD.\nPuškov kaže i da Rusija neće upućivati kopnene snage u Siriju i da je cilj njenog angazovanja da podrži sirijsku vojsku i sve one koji se bore protiv Islamske države.\n“Mi podržavamo Bašara al Asada jer je on još uvek legitimni predsednik Sirije i uz izuzetak Kurda, jedina snaga u toj zemlji koja se na kopnu bori protiv Islamske države”, naglasio je on.\nPuškov je negirao da Rusija Zapadu u Siriji želi da održi lekciju.\n“Međutim mi ne vidimo razlog da se držimo po strani kada su SAD u poslednje dve decenije, u kojoj su imale monopol na rešenju problema na Bliskom istoku, region kompletno uništile”, kazao je on.\nPuškov smatra da na Bliskom istoku ne postoji vakuum koji su napravile SAD, već da se radi o katastrofi.\n“Zapadni analitičari koriste pojam vakuuma, i to je je samo ljubazni način da se kaže da su Amerikanci doživeli potpuni neuspeh. Libija, Irak, Sirija, Jemen – SAD nisu ništa postigle osim haosa”, uveren je on.\nPuškov je istakao da je Rusija odgovorna i za bezbednost svojih saveznika u Centralnoj Aziji – u Kazahstanu, Tadžikistanu ili Kirgiziji.\n“To je naše ranjivo predvorje, kojem preti Islamska država. Vreme je da neko uspostavi red na Bliskom istoku”, dodao je on.\nPrema njegovim rečima, poredak u Siriji je neko drugi razorio,podsetivši da SAD žele da svrgnu Asada.\n“Kada je američki predsednik Barak Obama 2012.spoznao da puč protiv Asada, koji je pripremao, neće uspeti, on je počeo zajedno sa Turskom, Katarom i Saudijskom Arabijom da podržava radikalne islamističke grupe. Mi smo u Siriji intervenisale kada od SAD ciljano rešenje nije funkcionisalo. Siriji je potrebno političko rešenje”, poručuje Puškov.\nOn je istakao da Asada podržava veliki deo sirijskog stanovništva i da političko rešenje ne može biti zasnovano na njegovom svrgavanju, već na pregovorima vlade i opozicije.\nTek je, kako je dodao, vojna akcija Rusije u Siriji uspostavila ravnotežu i omogućila političko rešenje i bez Rusije, uveren je on, sada u Siriji ne bi bilo primirja, pregovora, i Islamska država i Al Nusra bi sada između sebe delile Damask.\nSlabljenje ili uništavanje Islamske države donosi i veću bezbednost Rusiji, ali ako ta teroristička organizacija ojača to je onda veća opasnost po Rusiju, upozorio je on.\nUpitan za opasnost od direktne konfrontacije Turske i Rusije u Siriji Puškov je rekao da se Rusija veoma odgovorno ponašala posle obaranja ruskog aviona i ubijanja ruskog pilota.\nPUŠKOV DRAMATIČNO UPOZORIO TRAMPA: “Ne prihvataj ovaj “otrovan poklon” od Obame, evo zašto …”!\nUZBUNA U RUSIJI: Obama započeo diplomatski rat, proterano 35 diplomata, Rusija sprema odmazdu\nIVANIŠEVIĆ: Đoković ne samo da će prestići Federera, odraće ga\nPotvrđeno, Putin šalje Specnaz u Republiku Srpsku


Sviranje klavira i spinovanje - Pisma čitalaca - Dnevni list Danas\nPočetna » Dijalog » Pisma čitalaca » Sviranje klavira i spinovanje\nSviranje klavira i spinovanje\nMislim da i danas ima dosta ljudi kojima nije sasvim jasan ovaj izraz koji se sve češće koristi, ali i primenjuje.\n9Piše: Dušan Milenković 20. septembra 2020. 15.30 Izmenjeno: 15.31\nOn, u suštini, znači veštinu skretanja teme razgovora ili rasprave, naročito kada je ona neprijatna, a ishod nepovoljan, i znači preusmeriti razgovor na potpuno drugi pravac, tako da sagovornik, odnosno čitaoci, to prihvate i ne primećujući da je sada reč o sasvim drugom problemu.\nUpravo tako se poneo i moj omiljeni list Danas u vezi sa mladim pijanistom iz Niša.\nČitam i ne mogu da verujem: Betoven i Bah su u Srbiji bučniji od turbo-folka. (Nigde nisam pročitao da je neko to poredio.)\nDruga teza je da u srpskom društvu postoji netolerantnost prema svemu što je izvan turbo-folka. (Lično ne podnosim turbo-folk, ali suprotstavljanjem ove dve vrste muzike skreće se sa osnovne teme – ometanje osnovnih uslova za život i rad, a to je zakonsko pravo jednako za sve.)\nZatim, kaže se da u zemlji u kojoj se do najodgovornijih funkcija dolazi kupovinom diploma potpuno je normalno i za očekivati je da se pomenuti slučaj smatra krivičnim delom (politizacija teme sa naglaskom „krivično delo“ što nigde nije pisalo, a ogromna je razlika između krivičnog dela i prekršaja).\nOnda se pitamo kako neko, u ovom slučaju komunalna policija, može da pokrene prekršajni postupak protiv nekoga ko proizvodi buku ukoliko svira prelepu muziku (opet spinovanje, niko nije osporavao lepotu muzike, iako ne vole svi istu vrstu muzike, već njenu glasnost).\nMože se pročitati i da vežbanje svakog uspešnog pijaniste traje između osam i deset sati dnevno. (A koliko sati dnevno je potrebno univerzitetskom profesoru da spremi jedno predavanje ili naučni rad, pri tome svojim radom nikoga ne ometa u svojoj okolini, a u ovim člancima od njega i o njemu nigde ni slova.)\nVrhunac svega je izjava „muzičarima je neophodno da vežbaju na instrumentima, kao što studenti matematike vežbaju zadatke“. (Ovo je apsolutni nonses.)\nVeć u današnjoj štampi objavljeno je prvo reagovanje čitalaca, uz uvažavanje i poštovanje mladog umetnika.\nSa pravom se traži poštovanje Zakona, a vlast se poziva da omogući razvoj i napredovanje mladih talenata Srbije, ali nikako na štetu ostalih građana i protivno zakonima.\nTo bi trebalo da bude osnovna tema svih članaka u štampi, a nikako suprotstavljanje i međusobno ruženje građana.\nOčekujem zato da pročitam i razgovor sa podnosiocem tužbe, koji je o dosadašnjim člancima stavljen na stub srama bez mogućnosti da odgovori.\nMiodrag Majić: Zločin nema nacionalnost, boju, ukus i miris\n20. septembra 2020. u 19.44\nČovek je u pravu. Ja volim klasičnu muziku, ali baš da neko vežba po osam sati i da to sve vreme čujem u svojoj sobi, pri čemu ne živimo zajedno, ne ide…\n21. septembra 2020. u 07.04\nbranka đurković kaže:\n21. septembra 2020. u 20.08\nJako dobro reagovanje. Konačno da neko napiše istinu i samo istinu.\n21. septembra 2020. u 08.06\nKonačno neko razumno reagovanje na slučaj.\n21. septembra 2020. u 08.14\nBravo, tačno tako! Činjenica da je muzika kvalitetna i lepa, da je pijanista uspešan, mlad, dobar student i dobar čovek nema ama baš nikakve veze sa činjenicom da buka ne sme da se čuje u zgradi. Izvor je potpuno nebitan i nema potrebe ulaziti u sve ovo. Profesionalci treba da sviraju u studiju ili da svoj prostor za rad u kući izoluju, i tu nema dalje diskusije\n21. septembra 2020. u 09.23\nza razliku od autora teksta, koji vidi nameru, jer spinovanje je namera, ja mislim da je novinar jednostavno bio neoprezan i pomešao neke principijelne logičke stvari bez stvarne namere da uradi spin. Tako sam ja shvatio. Što onda znači i da je autor ovog teksta “imputirao“ spin novinaru..\n21. septembra 2020. u 11.12\nKada botovi SPINUJU sve braneci ZAKON, ali ne procitaju TEKST. U kome pise: „On je dodao da prethodne dve godine uopšte ne vežba poslepodne, već samo prepodne dok su ljudi na poslu. Kupili smo novi instrument koji može da se svira samo na slušalicama, ne proizvodi nikakav zvuk, ali to komšiji nije bilo dovoljno pa je nastavio da me prijavljuje. Osim njega, ostali stanari nemaju ništa protiv što vežbam u svom stanu i imam njihovu pisanu saglasnost“, naveo je Aćimović..“ I sta sad?\n21. septembra 2020. u 15.13\nDraga profesorka, to što je dečko kupio instrument koji MOŽE da svira samo na slušalicama, ne znači da ga on tako i svira….\nTo što su mu ostali stanari dali svoju saglasnost da vežba kod kuće, ne znači da mu je dao i ovaj stanar koji ga je tužio. Takođe u gradskoj odluci o kućnom redu, nigde ne piše da se isti može kršiti uz pismenu saglasnost…\nMladi pijanista nikada ne bi postao to što jeste da je samo vežbao u prepodnevnim časovima, jer se klavir vežba po 8-10 sati dnevno.\nI treba svi da shvatite već jednom – to što dečko vežba svakodnevno uopšte nije lepo za slušanje. To je ponavljanje jedne te iste stvari do iznemoglosti, a ne već uvežban klavirski koncert…\n27. septembra 2020. u 13.22


Francuska svetski šampion u fudbalu! - La France en Serbie\nNaslovna strana > Aktuelnosti u oblasti saradnje > Mladi, sport i društvo > Mladost i sport > Francuska svetski šampion u fudbalu!\nFrancuska svetski šampion u fudbalu! [fr]\n1998-2018 : Dvadeset godina nakon što je francuska reprezentacija 1998. sa kapitenom Didijeom Dešanom postala svetski prvak u fudbalu, Francuska je ponovo svetski šampion, sa Dešanom koji je sada u svojstvu trenera predvodio nacionalni tim.\nCela Francuska je sa radošću proslavila istorijsku pobedu protiv izuzetno dinamične i veoma dobre hrvatske ekipe u polufinalu, a fotografi Ministarstva inostranih poslova, Žudit Litvin i Frederik de la Mir izašli su na ulice Pariza posle trijumfa i zabeležili neke magične trenutke :\nTog istog 15. jula 2018, u ambasadi Francuske u Beogradu takođe se pratila utakmica. Francusku zajednicu u Srbiji i zaposlene u ambasadi ugostio je ambasador Francuske, koji su zajedno proslavili pobedu i koji upućuju sve čestitke francuskim igračima!\nFrancusko-srpsko prijateljstvo i kroz košarku\nVaterpolo utakmica Srbija: Francuska 2.juna 2018. dođite da navijamo\nPodrška francuske diplomatije za Pariz OI 2024


DR KON POKAZAO KOVID DOKUMENTACIJU ZA BEOGRAD "Pozitivni pacijent koji je preminuo od infarkta registrovan je kao ŽRTVA KORONE"\nEpidemiolog Predrag Kon pokazao je kovid medicinsku dokumentaciju za grad Beograd, ističući da se u svakom registratoru nalaze podaci o svakom pojedinačnom slučaju.\nKon je za N1 rekao da bi revizija broja zaraženih i preminulih od korona virusa podrazumevala da se svaki pojedinačni papir pregleda i ponovo unese u bazu.\nZa samo šest dana u bolnicama čak TRI PUTA VIŠE LJUDI NA RESPIRATORIMA, evo zašto je ovaj podatak DRAMATIČAN\nKada je u pitanju, kako navodi N1, neslaganje zvaničnih brojki i onoga što se nalazi u kovid bazi "Batuta", Kon je naveo da nema razloga ni u koga da sumnja, ali da su se svi podaci slivali sa jednog mesta, sa kog bi trebalo dobiti adekvatne i potpune odgovore.\nOn je ocenio da bi trebalo što pre raščistiti dilemu da li su tačni ili ne zvanični podaci o broju zaraženih i preminulih od Kovida-19 i napraviti hitnu reviziju smrti.\nKon je, takođe, rekao da su se iz navedene dokumentacije ubacivali podaci u bazu, i da je na početku smrt prijavljivana kao što je predsednik Aleksandar Vučić i rekao - iako je pozitivni pacijent preminuo od infarkta, on je registrovan kao žrtva Kovida-19.\nPrema njegovim rečima, rutinski je da se rade revizije i smrtnih slučajeva i samog obolevanja, kada dolazi do "čišćenja" podataka.\nEpidemiolog Predrag Kon navodi da očekuje da će se to i u ovom slučaju raščistiti i da će transparentnost povratiti poverenje građana.\nUpitan da li mu je neko od političara iz vlasti pružio objašnjenje o neslaganju podataka, Kon je rekao da je imao nekolicinu razgovora i da je od svih dobio uveravanje da se radilo ispravno.\n"Pogotovo sa ljudima koji nisu u medicinskoj struci nemam ni posebnog razloga da sumnjam u tako nešto, nemam razloga ni u koga da sumnjam. Postoji činjenica da su se ti podaci slivali da sa tog mesta sa kog su se slivali, odakle treba da dobijemo adekvatne i potpune odgovore", rekao je član Kriznog štaba.\nDr Srđa Janković, dr Darija Kisić Tepavčević i dr Predrag Kon\nUpitan o konferencijama za medije Kriznog štaba, koje se više ne održavaju, Kon kaže da je on lično za njih spreman i da sa tim nema problem.\nNa pitanje zašto "Batut" više ne objavljuje broj zaraženih i izlečenih, Kon je rekao da to zavisi od ažurnosti svih kolega, dodajući da je to, na žalost, srpski scenario.\n"Ja i sad mislim da kada sve prođe nećemo da se stidimo. To je jedna sitnica u ogromnom naporu kojem smo izloženi. To što se ne popunjava da li je neko oporavljen, pa nam se gomilaju ti koji su aktivni. Ako je čovek otpušten tada je trebalo to da bude upisano, a u ovom slučaju samo ukucano", navodi Kon.\nSlična stvar je, kaže, i sa onima koji su na kućnom lečenju.\n"Tu smo situaciju već imali i onda se to moglo samo administrativno rešiti, ali nije bio problem, jer je prošao određen tok vremena, pa su definisani kao izlečeni. Tada je nastao taj ogroman broj izlečenih. To je trebalo jasno objasniti, drugo je da li će neko prihvatiti", napominje epidemiolog.\nBONUS VIDEO: Vikend na Adi Ciganliji u vreme epidemije korone\n"DRUGI UDAR VIRUSA MOGAO BI DA BUDE I JAČI" Dr Kon: Od korone ćemo se uskoro rastati, ali samo PRIVREMENO\nDr Kon: Zabrane javnog okupljanja će i dalje biti, više NEMA ŽARIŠTA\nDr Kon: Najmlađi i stariji građani da izbegavaju velike skupove, pranje ruku je najvažnije i nikako NE DODIRUJTE OČI I USTA\nKomemoracija književnici Isidori Bjelici biće održana u subotu, 8. avgusta u 12 sati u maloj sali Centru "Sava".


Inicijativa A11: Neophodno je hitno preduzimanje mera za zaštitu najugroženijih tokom borbe protiv korona virusa - Dijalog.net\nNaslovna Civilno društvo Inicijativa A11: Neophodno je hitno preduzimanje mera za zaštitu najugroženijih tokom borbe protiv korona virusa\nBeograd, 20. mart 2020. – A 11 – Inicijativa za ekonomska i socijalna prava poziva Vladu Republike Srbije da bez odlaganja preduzme mere radi zaštite najugroženijih građana tokom vanrednog stanja izazvanog pandemijom virusa SARS-CoV-2 (korona virus).\nSaopštenje Inicijative A11 prenosimo u celosti.\nIako je jasno da se u uslovima krize koja je stavila na ispit zdravstvene sisteme širom sveta, većina raspoloživih resursa troši kako bi se održalo normalno funkcionisanje javnih službi koje su od vitalnog interesa za stabilnost u Republici Srbiji, pored mera koje se preduzimaju u domenu zaštite zdravlja ljudi i otklanjanja štetnih posledica SARS-CoV-2 virusa po privredu, hitno je potrebno formiranje i „trećeg štaba“.\nOvaj, „treći štab“ hitno mora da preduzme mere kako bi otklonio ili ublažio posledice koje su nastale po najsiromašnije i najugroženije kategorije osoba koje se nalaze pod jurisdikcijom Republike Srbije.\nNažalost, o njihovim potrebama i problemima sa kojima se suočavaju, do sada nije bilo dovoljno reči.\nOdlaganje plaćanja računa i molbe bankama da odlože naplatu kredita koje je najavio Predsednik Republike Srbije, nisu mere koje u ovim vanrednim okolnostima pomažu onima koji su najugroženiji i najsiromašniji.\nOd nadležnog Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, izostali su predlozi mera za olakšavanje položaja najranjivijih.\nOznakeInicijativa A11korona virusljudska pravaVlada Republike Srbije\nPrethodno Standard: SAD ruše Kurtija zbog sporazuma Vučića i Tačija\nSledeće Mere odstupanja od ljudskih prava tokom vanrednog stanja da budu srazmerne i u skladu sa načelima zabrane diskriminacije\nTop Tags Vlada Republike Srbije Civilno društvo OCD istraživanje Evropska unija mediji mladi evropske integracije Društvo konkurs vladavina prava lokalna samouprava ljudska prava Evropska komisija Srbija i Evropska unija


Kina i EU osnivaju radnu grupu o problemu čelika - Ekonomske Vesti\nKina i EU osnivaju radnu grupu o problemu čelika\n14. jul. 2016 Andrija Matić 0 Comments čelik, cena aluminijuma, cena čelika, gvožđe, Li Kećijang, Žan Klod Junker\nZa vreme ekonomskog foruma EU-Kina, kineski premijer je predložio da se osnuje radna grupa koja bi analizirala problem viška kapaciteta u čeličnoj industriji i razmere kineskog izvoza čelika.\nTo je bio kineski odgovor na oštre evropske prigovore da Kina ima viškove kapaciteta za proizvodnju čelika dva puta veće od ukupne evropske proizvodnje i da svojim prekomernim narastajućim izvozom obara cenu čelika do neizdrživosti za evropsku čeličnu industriju.\nNajviši predstavnici EU – Žan Klod Junker i Donald Tusk – izneli su da je kineski izvoz u EU u prvom kvartalu ove godine porastao za 28 odsto, a cene čelika pale za 31 odsto i zapretili su Kini da će se EU usprotiviti davanju statusa tržišne privrede Kini ukoliko se ovaj problem ne reši.\nKineski premijer Li Kećijang rekao je da KIna 90 odsto svoje proizvodnje čelika troši na sopstvenom tržištu i da će do kraja godine svoje kapacitete smanjiti za još 45 miliona tona što je, prema njegovoj tvrdnji, više nego što je na smanjenju kapaciteta učinila bilo koja druga zemlja.\nProšle godine je u svetu proizvedeno 1621 milion tona čelika od čega je 803 miliona tona proizvedeno u Kini. Status tržišne privrede štitio bi Kinu od dampinških carina koje su njenim železarama već uvele SAD i EU.\n← Ispravljen natpis na postament Vuku Stefanoviću „Karađiću“\nObezbeđena sredstva za prugu Stara Pazova–Novi Sad →\nEK: Nema novog predloga za Grčku


Ko sve želi nezavisnost u Evropi?\nRaspadom Sovjetskog Saveza i bivše Jugoslavije stvorene su mnoge nove države u istočnoj Evropi, a dešavanja u Kataloniji mogla bi da uliju novu snagu nizu pokreta za otcepljenje u Zapadnoj Evropi.\nU pregledu evropskih regiona koji već dugo traže nezavisnost navodi se i Baskija. Težnja za nezavisnošću Katalonaca je dobrim delom posledica finansijske pomoći koju Madrid šalje u Baskiju, koja je ekonomski mnogo slabija of Katalonije, ali su tamošnji separatisti nasilniji. Naime, u borbi za nezavisnost od Madrida organizacija ETA je u poslednjih 50 godina ubila preko 800 ljudi, ali se taj separatistički pokret 2011. javno odrekao nasilja. Na putu ka nezavisnosti i dalje nije došlo do promena, a referendum iz 2014. godine je bio simboličan i nepriznat.\nKa nezavisnosti stremi i Škotska koja je 2014. održala referendum o nezavisnosti od Velike Britanije, uz pristanak Londona, ali su pobornici otcepljenja tesno izgubili. Međutim, izlazak Britanije iz EU je naveo rukovodstvo u Edinburgu da razmotri mogućnost održavanja novog referenduma, možda već naredne godine, budući da su Škoti većinski bili za ostanak u EU.\nZa nezavisnost Flandrije se zalaže najjača flamanska stranka, Nova flamanska alijansa Barta de Vevera, koji veruje da je belgijska država pred raspadom i da bi trebalo graditi samostalnu Flandriju. Separatizam u Belgiji prilično je neobičan – ako se otcepi flamanski deo u kome se govori varijanta holandskog, država će izgubiti preko polovine stanovništva i privredne snage. Veliki problem bio bi status Brisela u kome su sedišta Evropske unije i NATO. Neki već pominju i pripajanje frankofone Valonije Francuskoj, Luksemburgu, pa čak i Nemačkoj. Ali Belgijanci su do sada uspevali da se drže zajedno.\nNa spisku regiona koji teže otcepljenju nalazi se i "Padanija", ali i dodaje da secesija severa Italije ima potpuno ekonomske pobude jer se tamo nalaze razvijeni regioni Lombardija, Pijemont, Venecija, kao i druge bogate i industrijalizovane oblasti. Mnogi građani u tom delu zemlje veruju da Italijani sa juga žive na uštrb marljivih severnjaka. Liga za sever svojevremeno se zalagala za nezavisnu "Padaniju", oblast koja bi obuhvatala razvijeni sever današnje Italije, a danas se koplja lome oko zahteva da u regionu ostane tri četvrtine zarađenog novca.\nJužni Tirol je oblast koja je zvanično unutar granica Italije od kraja Prvog svetskog rata, a pre toga je bila deo Austrougarske. Nakon smrti Musolinija, Južni Tirol postepeno je dobijao sve veću jezičku i političku autonomiju, a stanovnici tog regiona raspolagali su i dobrim delom novca od poreza. Ali, ekonomska kriza ponovo je probudila separatizam. Italija je, posle Grčke, druga po zaduženosti u evrozoni i muče je velike privredne teškoće. Tirolci su imućni i ne žele da se opterećuju problemima zajedničke italijanske države pa je sve glasnija parola "Dalje od Rima".\nKorzika - francuske vlasti su dugo suzbijale autonomaške tendencije na tom ostrvu, uključujući i korišćenje lokalnog jezika u školama i javnom životu. Militantne grupe kao što je FLNC su godinama pokušavale da se nasilno odvoje od Pariza, izvodeći napade na zvaničnike ili simbole francuske države.\nU pregledu evropskih regiona koji teže odvajanju DW navodi i Bavarsku, dodajući da iako veoma mali broj Bavarca ozbiljno misli da je osnivanje sopstvene države pravi potez, zvanični naziv ove nemačke pokrajine glasi "Slobodna država Bavarska".\nBavarska ima najveću površinu od svih nemačkih saveznih država, u njoj živi 13 miliona ljudi, i ona ima najveći privredni obrt u Nemačkoj. Kao i u drugim zemljama, to bogatstvo izaziva trzavice – Bavarci smatraju da previše novca odlazi u zajedničku kasu. Doduše, ima i oštrijih stavova. Član stranke bavarske Hrišćansko-demokratske unije, novinar Vilfrid Šarnagel, u knjizi "Bavarska može i sama" 2012. se zalagao za izlazak iz SR Nemačke.\nKatalonci najavili jednostrano proglašenje nezavisnosti do kraja nedelje\nZa nezavisnost Kurdistana od Iraka glasalo 92 odsto izašlih


SARAJEVO – Ukupna desezonirana industrijska proizvodnja u BiH u decembru prošle godine veća je za 1,7 odsto u poređenju sa novembrom, a u odnosu na decembar 2019. godine, industrijska proizvodnja u BiH, kalendarski prilagođena, bilježi rast od 2,8 odsto.\nProizvodnja intermedijarnih proizvoda u decembru je bila veća za 8,3 odsto u odnosu na novembar prošle godine, kapitalnih proizvoda za 5,1 odsto, energije za 0,6 odsto, dok je proizvodnja trajnih proizvoda za široku potrošnju manja za 2,4 odsto, a netrajnih proizvoda za široku potrošnju za 4,2 odsto, objavila je Agencija za statistiku BiH.\nU decembru prošle, u odnosu na isti mjesec 2019. godine, proizvodnja kapitalnih proizvoda veća je za 18,9 odsto, intermedijarnih proizvoda za 15 odsto, trajnih proizvoda za široku potrošnju za 11,7 odsto, dok je proizvodnja energije manja za 6,8 odsto, a netrajnih proizvoda za široku potrošnju za 8,4 odsto.\nUkupna desezonirana industrijska proizvodnja u decembru 2020. u poređenju sa novembrom iste godine u vađenju ruda i kamena veća je za 7,8 odsto, u prerađivačkoj industriji za 2,2 odsto, dok je u proizvodnji i snabdijevanju električnom energijom i gasom manja za 2,2 odsto.\nU decembru prošle, u odnosu na isti mjesec prethodne godine, industrijska proizvodnja, kalendarski prilagođena, bilježi rast u prerađivačkoj industriji od šest odsto, u vađenju ruda i kamena rast od 0,8 odsto, dok je u proizvodnji i snabdijevanju električnom energijom i gasom zabilježen pad od 6,6 odsto. Srna\nTagovi: decembarindustrijska proizvodnja


Odgovorno poslovanje | Visa\nVođenje davanjem primera\nPromovisanje korporativne odgovornosti i transparentnosti za uspešno poslovno okruženje. Saznajte više u Izveštaju o korporativnoj odgovornosti kompanije Visa za 2016. godinu.\nUpravljanje i etika\nSmatramo da poverenje investitora, imalaca kartica, trgovaca i finansijskih ustanova mora da se zaradi. Zato je kompanija Visa posvećena najvišim standardima profesionalnog i ličnog ponašanja i uvek teži otvorenom i transparentnom delovanju. Primenili smo robusnu strukturu upravljanja i redovno pratimo naše politike i prakse korporativnog upravljanja da bismo osigurali ispunjenje ili prevazilaženje zahteva odgovarajućih zakona, propisa i pravila, standarda za učešće na berzi NYSE i očekivanja naših investitora.\nOkvir za korporativno upravljanje kompanije Visa, uključujući i naše Smernice za korporativno upravljanje predstavlja primer naše posvećenosti ovim standardima.\nNaš Izvršni odbor se sastoji isključivo od nezavisnih direktora (sem našeg generalnog direktora), isto kao ključni komiteti Odbora (Naknada, Revizija i rizik i Upravljanje);\nSvakog direktora jednom godišnje biraju akcionari\nNezavisni direktori se sastaju redovno na sednicama odbora;\nPredsedavajući komiteta se obično rotiraju najmanje jednom u 5 godina;\nOdbor i svaki od komiteta sprovode godišnje samoprocene i preglede od strane stručnjaka, a naš Odbor je aktivno angažovan na planiranju naslednika članova Odbora i rukovodećih nivoa\nStatuti komiteta Odbora jasno naznačavaju uloge i odgovornosti svakog komiteta\nKompanija Visa ima i detaljan Kodeks poslovnog ponašanja i etike namenjen načinu obavljanja naše svakodnevne poslovne aktivnosti širom sveta. Kodeks važi za sve direktore, službenike, zaposlene i povremeno osoblje i pokriva širok spektar poslovne prakse i standarda. Kodeks zahteva iskreno i etičko ponašanje osoblja pri vršenju dužnosti, daje detaljne smernice kako da se etički odnosimo prema stvarnim ili navodnim sukobima interesa između ličnog i profesionalnog odnosa i pruža mehanizam za svakoga unutar ili izvan kompanije da prijavi moguće kršenje Kodeksa.\nPreuzmite Kodeks poslovnog ponašanja i etike kompanije Visa\nVisa je posvećena odgovornom poslovanju i uspostavljanju visokih etičkih standarda u našoj kompaniji. Zakon o modernom ropstvu Ujedinjenog Kraljevstva iz 2015. zahteva da kompanije koje posluju u Ujedinjenom Kraljevstvu izdaju saopštenje o merama preduzetim da bi se osiguralo da se moderni oblici ropstva i trgovine ljudima ne odvijaju u poslovanju kompanije i lancu snabdevanja.\nPročitajte Izjavu o transparentnosti Zakona o modernom ropstvu kompanije Visa\nNapomena: Ništa u ovom Kodeksu ili u bilo kojoj politici kompanije Visa vas ne sprečava da direktno obratite državnim agencijama ili organima nadležnim za primenu prava o stvarnim ili potencijalnim kršenjima zakona ili propisa. Nije vam potrebna prethodna dozvola Pravnog sektora kompanije Visa da biste se angažovali po tom pitanju, niti je potrebno obavestiti kompaniju o takvim komunikacijama.\nNaša kolektivna snaga, podržana različitim obrazovanjem i perspektivom naših zaposlenih, čini kompaniju Visa boljim mestom za rad i boljim poslovnim partnerom za naše klijente širom sveta. Smatramo da nam posedovanje inkluzivnog okruženja omogućava da potpuno iskoristimo doprinos naših zaposlenih koji zauzvrat obogaćuje našu organizaciju i podstiče globalni uspeh kompanije Visa.\nPristup kompanije Visa različitosti i inkluziji obuhvata tri oblasti:\nLjudi na prvom mestu: naš cilj u kompaniji Visa je da privučemo, razvijemo i zadržimo radnu snagu koja odražava poslovanje i zajednice koje podržavamo. Tražimo timove koji donose različitost mišljenja, iskustva i obrazovanja na svim nivoima.\nOkruženje je ključno: fokusirani smo na negovanje inkluzivnog organizacionog okruženja koje podstiče razlike i ohrabruje jedinstvene perspektive.\nLideri mogu da čine razliku: promovišemo kulturološku agilnost među svim liderima kompanije Visa da bismo maksimalno uvećali angažovanost radne snage i osigurali robusnije isticanje talenata i usklađivanje i angažovanje rukovodstva.\nU sklopu naših napora, kompanija Visa sponzoriše grupe zaposlenih zaduženih za Različitost i inkluziju koje podržavaju sve aspekte različitosti i inkluzije u kompaniji Visa, uključujući i resursne grupe zaposlenih, poglavlja različitosti i inkluzije i grupe saveznika. Grupe zaposlenih organizuju različite događaje, kao što su seminari, radionice i prezentacije, da bi povećale svest i razumevanje različitosti i inkluzije i obezbedile razvojna iskustva i poslovna znanja.\nKompanija Visa neprekidno traži najbolju uslugu, kvalitet i vrednost – po najboljoj ceni – gradeći uzajamno korisne odnose sa širokom i raznovrsnom bazom dobavljača.\nKompanija Visa USA posvećena je promovisanju odnosa sa preduzećima koja su u vlasništvu pripadnika manjina, žena, veterana sa invaliditetom, osoba sa invaliditetom i pripadnika lezbejske, gej, biseksualne i transrodne (LGBT) zajednice, malim preduzećima ili velikim kompanijama koje se nalaze u istorijski zapostavljenim poslovnim zonama.\nNaš Program različitosti dobavljača je zasnovan na tri osnovna principa rada:\nPromovisanje poslovnih prilika za različita preduzeća i osiguranje pravednog pristupa mogućnostima davanja ponuda i sklapanja ugovora.\nPovećanje broja kvalitetnih proizvoda i usluga koje nabavljamo direktno od različitih dobavljača ili posredno od kompanija koje dele našu posvećenost različitosti.\nInterno i eksterno komuniciranje vrednosti koju predstavlja različitost dobavljača.\nPoverenje koje su klijenti, akcionari, zaposleni i lokalne zainteresovane strane poklonili kompaniji Visa opravdavamo doprinoseći smanjenju svog ekološkog uticaja uz istovremeno povećanje efikasnosti i smanjenje troškova. Kao globalnoj kompaniji za tehnologije plaćanja, primarne mogućnosti za smanjenje našeg direktnog ekološkog uticaja leže u naporima koje činimo da bismo efikasno i odgovorno koristili naše centre podataka i kancelarijske zgrade, jer potrošnja energije povezana sa ovim tipovima objekata čini oko 75% naše emisije gasova staklene bašte.\nVisa ulaže sve više napora za smanjenje ovih emisija nastojeći da do kraja 2019. godine dostigne upotrebu 100% obnovljive električne energije u našem globalnom poslovanju. Da bi ostvarila ovaj cilj, kompanija Visa sprovodi hitnu akciju u svim našim objektima na globalnom nivou.\nOva inicijativa deo je opsežnijih, aktuelnih nastojanja kompanije Visa da minimizira uticaj našeg platnog ekosistema na životnu sredinu. Težimo dobijanju certifikata za naše objekte putem programa Liderstvo u energetskom i ekološkom projektovanju (Leadership in Energy and Environmental Design, LEED) Američkog saveta za ekološku gradnju (U.S. Green Building Council, USGBC), najpriznatije i najkorišćenije svetske standarde ekološke gradnje. Takođe težimo da smanjimo upotrebu papira, da odgovorno nabavljamo potrošni materijal i elektroniku, preusmerimo otpad sa deponija i promovišemo kulturu održivosti među svojim zaposlenima na poslu i kod kuće.\nSprovedene konkretne inicijative:\nSmanjenje potrošnje energije korišćenjem efikasnog osvetljenja i komandi, unapređivanje sistema klimatizacije i poboljšanje infrastrukture centra za podatke\nSmanjenje količine otpada putem robusnog programa izrade komposta i reciklaže te korišćenje ekološki prihvatljivog kancelarijskog materijala, kao što je papir za štampače sa 30 odsto upotrebljenog pa recikliranog materijala\nSmanjenje potrošnje vode korišćenjem ograničavača protoka vode i odgovorne pejzažne arhitekture\nSmanjenje uticaja transporta korišćenjem autobusa za prevoz zaposlenih, subvencija za javni transport i virtuelnih sastanaka\nVisa se pridružuje globalnoj inicijativi RE100 - platformi za saradnju na globalnom nivou razvijenoj od strane Klimatske grupe u partnerstvu sa Projektom otkrivanja emisije ugljenika (Carbon Disclosure Project, CDP) kako bi povećala potražnju i isporuku obnovljivih izvora energije\nTakođe smo posvećeni transparentnosti našeg ekološkog uticaja. Konkretno, kompanija Visa je višegodišnji učesnik godišnjeg procesa Projekat otkrivanja emisije ugljenika (Carbon Disclosure Project, CDP) za otkrivanje uticaja i upravljanja klimatskim promenama.\nOdluke u javnom sektoru značajno utiču na naše poslovanje i industriju, kao i na zajednice u kojima delujemo. Zato učestvujemo u političkom procesu redovnim i konstruktivnim sastajanjem sa državnim zvaničnicima i donosiocima politika, podsticanjem građanskog učešća naših zaposlenih i dotiranjem državnih i lokalnih kandidata i političkih organizacija u meri dozvoljenoj zakonom.\nPosvećeni smo sprovođenju ovih aktivnosti na način koji odražava odgovorno korporativno državljanstvo i najbolje služi interesima naših akcionara, zaposlenih i drugih zainteresovanih strana. Dodatne informacije o našim političkim aktivnostima i nadzoru možete naći u nastavku, kao i klikom na veze na dnu ove strane. Saznajte više o našoj strukturi i praksi upravljanja.\nNadzor, pouzdanost i Politika učešća kompanije Visa Inc. Politika učešća u politici, lobiranja i davanja doprinosa\nIzvršni odbor kompanije Visa Inc., koji deluje kroz Odbor za nominacije i korporativno upravljanje (Nominating and Corporate Governance Committee), odgovoran je za nadzor naših aktivnosti lobiranja i političkih doprinosa. Odbor za nominacije i korporativno upravljanje (Nominating and Corporate Governance Committee) odobrio je sveobuhvatnu Politiku učešća u politici, lobiranja i davanja doprinosa da bi:\n(a) promovisao etički transparentni politički angažman kompanije Visa,\n(b) osigurao da naši izdaci za politiku povećaju vrednost za akcionare\n(c) olakšao našu usklađenost sa odgovarajućim zakonima i zahtevima izveštavanja.\nOdeljenje kompanije Visa za odnose s Vladom je odgovorno za sprovođenje Politike, razvoj i održavanje procedura za podršku Politike i praćenje pridržavanja i delotvornosti Politike. Preuzmite primerak Politike.\nU okviru Politike:\nOdbor za nominacije i korporativno upravljanje (Nominating and Corporate Governance Committee) mora unapred da odobri upotrebu korporativnih sredstava za političke doprinose, uključujući i doprinose davane trgovačkim udruženjima radi podrške ciljanim političkim kampanjama i doprinose organizacijama oslobođenim poreza registrovanim prema odeljku 527 američkog Zakona o federalnom porezu radi podrške političkih aktivnosti.\nOdeljenje za odnose s Vladom kompanije Visa mora pripremiti i prezentovati Komitetu godišnji izveštaj sa podacima o političkim doprinosima kompanije koji mora biti objavljen na našoj veb lokaciji. Kompanija mora uložiti razuman napor da od američkih trgovačkih udruženja čije godišnje članarine prelaze 25.000 USD (2.880.000 RSD) pribavimo deo takvih članarina za političke doprinose, a zatim da objavi te informacije u sklopu našeg Godišnjeg izveštaja o političkim doprinosima. Veze ka našim aktuelnim i ranijim godišnjim izveštajima o doprinosima dostupni su u odeljku „Objavljivanje političkih doprinosa i povezanih aktivnosti” u nastavku.\nTakođe, Odeljenje za odnose s Vladom kompanije Visa mora predstaviti izveštaj Komitetu o izdacima kompanije za lobiranje, koji mora sadržati informacije o našim članstvima u trgovačkim udruženjima i industrijskim grupacijama i isplate njima u svrhu lobiranja, kao i o organizacijama oslobođenim poreza koje učestvuju u pisanju i podržavanju predložaka zakona. Lista naših članstava u organizacijama oslobođenim poreza koje pišu i podržavaju predloške zakona data je u odeljku „Lobiranje” u nastavku.\n(Takođe, kvartalno podnosimo izveštaje o našim aktivnostima lobiranja u američkim federalnim institucijama Kancelariji zapisničara Predstavničkog doma i Sekretarijatu američkog Senata.)\nPolitika kompanije Visa takođe zabranjuje našim direktorima i zaposlenima da koriste resurse kompanije radi promocije njihovih ličnih političkih stavova, ciljeva ili kandidata i navodi da kompanija neće direktno ili posredno refundirati nikakve lične političke doprinose ili troškove.\nDirektori i zaposleni ne mogu da lobiraju državne zvaničnike u ime kompanije bez prethodnog odobrenja našeg Odeljenja za odnose s Vladom. Kao takvo, naše lobiranje i politički izdaci teže promociji interesa kompanije i njenih akcionara, a ne ličnih političkih težnji naših direktora i zaposlenih. U skladu sa važećim zakonom, Visa neće preduzimati bilo kakve nepovoljne postupke zapošljavanja protiv zaposlenog na osnovu njene ili njegove lične političke pripadnosti ili zakonitog političkog delovanja.\nObjavljivanje političkih doprinosa i povezanih aktivnosti\nSaglasno američkim federalnim zakonima, kompanija Visa ne daje priloge američkim federalnim kandidatima, komitetima nacionalnih političkih partija, niti drugim federalnim političkim komitetima. Visa Inc. može davati doprinose političkim kandidatima van Sjedinjenih Država u ograničenim slučajevima.\nSredstva kompanije koristimo za doprinose državnim ili lokalnim kandidatima u Sjedinjenim Državama gde je to dozvoljeno i u meri određenoj državnim i lokalnim zakonima i propisima. Takođe dajemo priloge (a) određenim osnovanim i priznatim udruženjima organizovanim prema odeljku 527 američkog Zakona o poreskoj upravi i registrovanim kod Federalne izborne komisije ili odgovarajućeg državnog regulativnog organa i (b) da bismo podržali ili se suprotstavili državnim ili lokalnim inicijativama za održavanje glasanja ili referenduma, čime bismo podržali naše javne političke ciljeve.\nSvaki politički doprinos mora odobriti odgovarajući predstavnik Odeljenja za odnose sa državnom upravom (državni, federalni ili međunarodni), zadužen za mesto davanja doprinosa, da bi se osigurala usklađenost sa našim poslovnim interesima i ciljevima politike. Pri izboru primalaca korporativnih doprinosa, naše Odeljenje za odnose s Vladom razmotriće, između ostalog, sledeće činioce:\nStavove potencijalnog primaoca doprinosa, njegovu istoriju glasanja i razumevanje političkih problema važnih kompaniji Visa, njenim akcionarima i drugim zainteresovanim stranama;\nReputaciju potencijalnog primaoca doprinosa u pogledu integriteta;\nSlužbu potencijalnog primaoca doprinosa na rukovodećem mestu u partiji ili zakonodavstvu;\nOdnos potencijalnog primaoca doprinosa prema objektu ili velikom broju zaposlenih kompanije Visa ili njihovo zastupanje;\nMera u kojoj se potencijalni primalac doprinosa slaže sa zakonodavnim prioritetima kompanije Visa.\nSve odluke u vezi sa primaocima političkih doprinosa u Sjedinjenim Američkim Državama donosi načelnik Odeljenja za odnose sa državnom upravom za SAD. Odluke o političkim doprinosima izvan Sjedinjenih Država donosi načelnik Odeljenja za odnose sa državnom upravom za azijsko-pacifički region, koji je trenutno jedini region van SAD-a u kome Visa izdvaja korporativne doprinose.\nOsim toga, u okviru Politike učešća u politici, lobiranja i davanja doprinosa kompanije Visa, Odbor za nominacije i korporativno upravljanje (Nominating and Corporate Governance Committee) mora da unapred odobri upotrebu kompanijskih sredstava za političke doprinose. Radi ispunjenja ovog zahteva, naše Odeljenje za odnose s Vladom svake godine priprema i Komitetu podnosi na odobrenje predloženi plan korporativnih političkih davanja za tu godinu.\nOdeljenje za odnose s Vladom priprema i Komitetu predstavlja izveštaj sa podacima o političkim doprinosima kompanije za prethodnu godinu, koji mora biti objavljen na ovom sajtu.\nOvde su navedeni naši aktuelni i raniji godišnji izveštaji o doprinosima:\nGodišnji izveštaj o doprinosima za 2017.\nGodišnji izveštaj o doprinosima za 2016.\nGodišnji izveštaj o doprinosima za 2015.\nGodišnji izveštaj o doprinosima za 2014.\nGodišnji izveštaj o doprinosima za 2013.\nGodišnji izveštaj o doprinosima za 2012.\nGodišnji izveštaj o doprinosima za 2011.\nGodišnji izveštaj o doprinosima za 2010.\nGodišnji izveštaji o doprinosima sadrže doprinose date državnim ili lokalnim kandidatima i predmetima glasanja u SAD, trgovačkim udruženjima radi podrške ciljanim političkim kampanjama, organizacijama registrovanim prema odeljku 527 američkog Zakona o federalnom porezu, kao i političkim partijama i poslovnim forumima izvan Sjedinjenih Država. Politika kompanije Visa je da ovaj zahtev za otkrivanje primeni na sva plaćanja drugim organizacijama oslobođenim poreza angažovanim u advokaturi (uključujući i organizacije prema 501(c)(3), (4) i (6)) ako se utvrdi da su dati doprinosi bili korišćeni za političke aktivnosti.\nNapominjemo da ne sponzorišemo redovno oglase koji su okvalifikovani kao "nezavisni izdaci" ili "komunikacije u vezi s predizbornom kampanjom" prema američkim zakonima o finansiranju federalnih kampanja niti dajemo doprinose pojedinačnim kandidatima u inostranstvu. Međutim, u slučaju da damo takve doprinose, njih mora unapred da odobri Odbor za nominacije i korporativno upravljanje (Nominating and Corporate Governance Committee) (kao i naša Pravna služba) i objavi u našem Godišnjem izveštaju o doprinosima.\nČlan smo raznih trgovačkih udruženja u SAD i inostranstvu i redovno plaćamo članarine tim grupama. Obično ne dajemo dodatne doprinose koji se ne tiču članarina radi podrške političkim aktivnostima takvih grupa. Međutim, u slučajevima u kojima imamo poslovni interes da uradimo tako, Odeljenje za odnose s Vladom će pribaviti prethodno odobrenje Odbora za nominacije i korporativno upravljanje (Nominating and Corporate Governance Committee) i objaviti sve takve doprinose u Godišnjem izveštaju o doprinosima. Kako je gore navedeno, uložićemo razuman napor da od američkih trgovačkih udruženja čije godišnje članarine prelaze 25.000 USD (2.880.000 RSD) pribavimo deo takvih članarina korišćenih za političke doprinose i objavićemo te informacije u našem Godišnjem izveštaju o doprinosima.\nNastojimo da održimo zdrav i transparentan odnos sa državnim upravama širom sveta prenošenjem naših stavova i briga izabranim zvaničnicima i donosiocima politika. Kao lider u branši, susrećemo se sa izazovima i prilikama na širokom spektru političkih pitanja na federalnom, državnom i lokalnom nivou, kako u Sjedinjenim Državama, tako i u inostranstvu. To može uključivati pitanja kao što su, između ostalog, propisi i politike o međurazmeni, sajber bezbednost, bezbednost podataka, privatnost, intelektualna svojina, doplate, isplata zarada, pripejd kartice, mobilno plaćanje, porez i finansijska inkluzija.\nAngažujemo lobiste i partnere iz trgovačkih udruženja i drugih organizacija da nam pomognu da odgovorimo na te izazove i prilike:\nobezbeđivanjem pristupa donosiocima politika, političkim informacijama i političkoj analizi;\nobezbeđivanjem foruma za diskusiju važnih pitanja branše i zastupanje zajedničkih poslovnih interesa;\npomaganjem da se naš glas čuje u procesu stvaranja politike, naročito o temama koje dobijaju značajnu podršku partija suprotne orijentacije;\npodržavanjem naše globalne strategije lobiranja i zastupanja.\nNaše Odeljenje za odnose s Vladom mora unapred da odobri ove angažmane i aktivnosti lobiranja i mora redovno da ih proverava da bi osiguralo njihovo dalje služenje našim poslovnim interesima i ciljevima na najbolji način.\nSem toga, naše Odeljenje za odnose s Vladom svake godine priprema i Odboru za nominacije i korporativno upravljanje (Nominating and Corporate Governance Committee) predstavlja izveštaj o izdacima kompanije za lobiranje koji obuhvata informacije o našim članstvima u trgovačkim udruženjima i industrijskim grupacijama i isplate njima u svrhu lobiranja, kao i o organizacijama oslobođenim poreza koje učestvuju u pisanju i podržavanju predložaka zakona. Iako ne objavljujemo ovaj izveštaj, kvartalno podnosimo izveštaje o našim aktivnostima i troškovima lobiranja u američkim federalnim institucijama Kancelariji zapisničara Predstavničkog doma i Sekretarijatu američkog Senata, saglasno Zakonu o objavljivanju lobiranja iz 1995. godine i Zakonu o poštenom rukovođenju i otvorenoj državnoj upravi iz 2008. godine. Ovi izveštaji se mogu naći pretragom reči "Visa" u kategoriji "Registrant" na veb lokaciji američkog Senata.\nU pogledu organizacija oslobođenih poreza koje učestvuju u pisanju i podržavanju predložaka zakona, trenutno nismo član nijedne takve organizacije osim Saveta vlada država (Council of State Governments). U 2016. godini Visa je izdvojila 8.500 dolara za članstvo u Savetu vlada država.\nOdbor za političku akciju kompanije Visa\nU Sjedinjenim Državama sponzorišemo i federalni Odbor za političku akciju (Political Action Committee, PAC) saglasno izmenjenom i dopunjenom Federalnom zakonu o izbornim kampanjama i propisima koje je objavila Federalna izborna komisija. PAC kompanije Visa omogućava zaposlenima kompanije Visa da dobrovoljno prikupljaju svoje finansijske resurse radi podrške federalnim, državnim i lokalnim političkim kandidatima i organizacijama.\nDoprinosi i troškovi PAC-a kompanije Visa se javno objavljuju na sajtovima državnih agencija, uključujući i sajt Federalne izborne komisije (www.fec.gov). Osim objavljivanja doprinosa PAC-a kompanije Visa na državnim sajtovima, zainteresovane strane mogu da prate naše federalne doprinose PAC-a putem sledećih sajtova Centra za javni integritet i Centra za reaktivnu politiku:\nPosetite sajt OpenSecrets\nPosetite sajt Public Integrity\nPAC-om kompanije Visa upravlja njen izvršni odbor koji postavlja službenike PAC-a i nadzire i usmerava administraciju, kampanje podsticanja, doprinose i usklađenost PAC-a sa odgovarajućim zakonom i podzakonskim aktima o PAC-u.\nPrimaoci doprinosa PAC-a kompanije Visa biraju se prema istim kriterijumima koji su navedeni u gornjem odeljku „Objavljivanje političkih doprinosa i povezanih aktivnosti” i svim drugim činiocima koje odbor PAC odredi.