Drugi avion s pomoći koji finansira EU stigao u Beograd iz Indije\nTroškove transporta opreme finansirala je Evropska unija kao deo paketa vrednog 93 miliona evra (ilustrativna fotografija)\nDrugi kargo avion, boing 747, sa 90 tona medicinske zaštitne opreme iz Kerale, u Indiji, koju je Srbija kupila za borbu protiv COVID-19 sleteo je u nedelju na Aerodrom "Nikola Tesla", saopštio je EU Info centar.\nTroškove transporta opreme finansirala je Evropska unija kao deo paketa vrednog 93 miliona evra, namenjenog Srbiji za kratkoročnu i srednjoročnu pomoć u borbi protiv korona virusa, dok je sam let organizovao UN Program za razvoj (UNDP).\nŠef Delegacije Evropske unije u Srbiji, ambasador Sem Fabrici je naveo da se Evropa bori u veoma teškoj situaciji, da se pokreti solidarnosti vide na čitavom kontinentu, kao i da ta solidarnost obuhvata i Srbiju.\nMinistarka za evropske integracije Jadranka Joksimović se ovom prilikom posebno zahvalila evropskom komesaru za susedsku politiku i proširenje Oliveru Varheljiju što je odgovorio na molbu Srbije za pomoć.\n"Naš uspeh u borbi protiv pandemije bolesti COVID-19 zavisi od naših akcija i postupaka, ali umnogome i od spremnosti naših međunarodnih partnera da nam u tome pomognu. Stoga sam veoma zahvalna EU, Kini, Norveškoj, Švajcarskoj i UN agencijama koje su u ovom teškom trenutku iskazale solidarnost sa Srbijom i stavile na raspolaganje svoje kapacitete kako bi nam pomogli da u zajedničkoj borbi zaustavimo moguće posledice po zdravlje naših građana i našu privredu", rekla je Joksimović.\nOna je dodala da je 93,4 miliona evra koja je EU namenila neće biti namenjena samo nabavci i transportu medicinske opreme, već i oporavku privrede.


Vučić ne ide na Kosovo?\nNovosti navode da je moguće je da će se predsednik Srbije u petak obratiti naciji.\nUkoliko prištinske vlasti spreče da predsednik Srbije Aleksandar Vučić poseti Gazivode, u vreme najavljenog odlaska na Kosovo i Metohiju 8. i 9. septembra, moguće je otkazivanje i celog programa posete, nezvanično saznaje RTS.\n“Sutra ćemo o tome”, odgovorio je večeras predsednik Srbije Aleksandar Vučić na pitanje novinara da li ide na Kosovo u posetu koja je bila planirana za 8. i 9. septembar.\nSrpska lista Veseljiju: Samo preko nas mrtvih


Kondoliza Rajs: Sjedinjene Američke Države nemaju trajne neprijatelje\nTokom današnje konferencije za medije, američki državni sekretar Kondoliza Rajs ostavila je otvorenom mogućnost poboljšanja odnosa sa Severnom Korejom, Iranom i Sirijom, pre kraja mandata Bušove administracije. Rajsova je rekla novinarima da Sjedinjene Države nemaju trajne neprijatelje.\nDržavni sekretar nije pokušala da umanji nesuglasice, posebno one sa Iranom zbog njegovog nuklearnog program i veza sa radikalnim elementima na Bliskom istoku. Ali ona nije isključila mogućnost da, tokom poslednje godine Bušove administracije, dođe do poboljšanja odnosa, pa čak i do poseta, dugogodišnjim neprijateljima kao što su Severna Koreja, Iran i Sirija.\n”Mi nemamo trajne neprijatelje. Umesto toga imamo politiku koja je otvorena prema okončanju konflikata i konfrontacija sa bilo kojom zemljom koja je spremna da pristane na te uslove. Našim saveznicima uvek smo davali otvoren prostor. Naša politika nije unilateralna.“\nRajsova je još jednom ponudila otvoren dijalog sa njenim iranskim kolegom, bilo gde i bilo kada, ukoliko Teheran ispuni međunarodne zahteve da obustavi obogaćivanje uranijuma. Istovremeno, ona je odbacila predloge nekih analitičara da Sjedinjene Države započnu dijalog sa Iranom bez postavljanja uslova. Rajsova je rekla da je zahtev za obustavljanje obogaćivanja uranijuma sadržan u mnogim rezolucijama Ujedinjenih nacija i Međunarodne agencije za atomsku energiju, i da on odražava rasprostranjenu sumnjičavost prema iranskim tvrdnjama o miroljubivosti njegovih nuklearnih ambicija.\n”Zašto se baš to nalazi u središtu međunarodnih nastojanja u vezi sa Iranom? Zato što Iranu ne bi trebalo dozvoliti da sprovodi obogaćivanje i preradu i razvijanje kaskadnih centrifuga kako bi dobio uranijum obogaćen 4 odsto, pa 15 odsto, pa 50 odsto i na kraju 98 odsto, od koga može da se pravi atomsko oružje.“\nAmerički državni sekretar je rekla da sporazum šest zemalja, prema kome bi Severna Koreja trebalo da odustane od svojih nuklearnih programa u zamenu za pomoć u energentima i diplomatskim olakšicama, otvara put ka boljim političkim odnosima sa Pjongjangom. Ona je dodala kako očekuje da će Severna Koreja ispuniti svoja obećanja i potpuno obelodaniti svoje nuklearne programe pre kraja ove godine.\nŠto se tiče Sirije, Kondoliza Rajs je primetila da su Sjedinjene Države, uprkos zategnutim odnosima, pozvale Damask da učestvuje na bliskoistočnoj mirovnoj konferenciji, održanoj prošlog meseca u Sjedinjenim Državama, gde je Siriji omogućeno da iznese svoje gledište prema sveobuhvatnom miru sa Izraelom, koji bi uključivao vraćanje Golanske visoravni. Ona je dodala da na taj potez Sirija nije uzvratila promenom ponašanja, posebno u onome što Sjedinjene Države smatraju nastojanjima Sirije da produži politički zastoj u Libanu, u vezi sa izborom tamošnjeg predsednika.\n”Ima onih koji se nadali da će Sirija pokazati konstruktivniji pristup regionu kao celini, pošto je već krenula trom stazom. Ali to se nije desilo, iako je za Libance veoma važno da mogu da se sastanu u parlamentu i izaberu predsednika. Prema svim pokazateljima, oni imaju kandidata oko koga se slažu i koga veruju da mogu da izaberu. Svako mora da se upita zašto onda ne mogu da se sastanu i izaberu tog predsednika?“\nKondoliza rajs je izjavila da bi Sirija trebalo da utiče na svoje saveznike u Libanu i dozvoli da se izbori obave i tako okonča politička kriza, koja se opisuje kao najopasnija u Libanu od kraja građanskog rata 1990. godine.


Bivši trener EG-a potpisao za 100Thieves – RUR Esports\nDoskorašnji trener Evil Geniuses-a, Čet ”ImAPet” Sing je posle par nedelja potrage za novom ekipa uspeo da pronađe novi posao u CS:GO-u, iako su ga tražile mnoge Valorant ekipe. Ovako, on će zameniti Kassada u ekipi 100Thieves, koji je pre par nedelja odlučio da se napusti organizaciju.\nImAPet je već neko vreme na veoma visokom glasu kada je u pitanju trenerska pozicija i mnogi su ga smatrali jednom od ključnih figura za uspehe EG-a u 2019. godini. Ipak, u aprilu ove godine napustio je organizaciju zbog internih problema sa nekim saigračima sa kojima se nije slagao.\n100Thieves je ekipa sa samog vrha svetske scene koja u poslednje vreme beleži dosta promenljive rezultate. Ostali bez trenera i možda će im ovo baš dobro doći da malo prodrmaju svoju igru. Kako je naveo Čet, oni treniraju već neko vreme, te će ovih par narednih meseci gledati kao eksperimentalni period, gde će pokušati da isprobaju što više različitih načina igre, sve dok ne pronađu ono što im najviše odgovara.\nTags 100 thieves cs:go EG ImAPet Kassad trener


KONKRETNI REZULTATI: Stotinu istraga u slučajevima organizovanog kriminala i visoke korupcije – Volim Podgoricu\nHome / NOVOSTI / Hronika / KONKRETNI REZULTATI: Stotinu istraga u slučajevima organizovanog kriminala i visoke korupcije\nKONKRETNI REZULTATI: Stotinu istraga u slučajevima organizovanog kriminala i visoke korupcije\nPregovarač za poglavlja 23 i 24 Marijana Laković kaže da očekuje da će Evropska komisija prepoznati, kao i do sada u svim izvještajima, stabilan napredak koje su crnogorske institucije ostvarile na putu ka EU. U razgovoru za Pobjedu, Laković ističe da je vladavina prava oblast koja traži kontinuirane rezultate i u nekim oblastima postoje izazovi, ali da su naše institucije odlučne da sve raspoložive resurse usmjere u pravcu ostvarivanja ubjedljivih rezultata u tim oblastima.\n“Evropska komisija nam dostavlja polugodišnje presjeke njihovog viđenja napretka vladavine prava, odnosno poglavlja 23 i 24, bilo da se radio Izvještaju o Crnoj Gori koji nam dostavljaju jednom godišnje ili nezvaničnih radnih dokumenata, kao što je i dokument o kojem govorite. Kako sa našim evropskim partnerima imamo iskren i otvoren odnos ni u ovom dokumentu za nas, sigurna sam, neće biti iznenađenja. Dakle, očekujemo da će Evropska komisija prepoznati stabilan napredak u više značajnih aspekata jačanja vladavine prava, cijeneći konkretne rezultate koje su naše institucije ostvarile”, istakla je ona.\nPrema njenim riječima takođe, neće izostati napomene sa njihove strane kada je riječ o oblastima u kojima bismo trebali da ostvarimo vidljivije rezultate, čega smo svjesni i kontinuirano radimo na prevazilaženju izazova sa kojima se u pojedinim oblastima srijećemo.\n“Državni organi su odlučni da sve raspoložive resurse usmjere u pravcu ostvarivanja još ubjedljivijih rezultata u oblastima u kojima treba postići vidljiviji napredak”, izjavila je Laković.\nNa pitanje ima li Crna Gora rezultate koje će EK prepoznati Laković kaže da smo u potpunosti posvećeni novom pristupu pregovorima, koji je znatno strožiji u odnosu na prethodna proširenja i prema kojem se pregovaračka poglavlja 23 i 24 otvaraju prva i zatvaraju na kraju procesa.\n“Činjenica koja govori u prilog prepoznatog napretka od strane naših evropskih partnera u oblasti vladavine prava je da je Crna Gora do danas otvorila pregovore u 31 poglavlju, pregovori su privremeno zatvoreni u tri pregovaračka poglavlja, dok se uskoro očekuje da će i preostala dva poglavlja biti otvorena. To je uspjeh kojim se ne može pohvaliti nijedna država koja pretenduje da bude članica Evropske unije. Svakako, očekujemo da će Evropska komisija prepoznati rezultate u procesu reforme pravosuđa, odnosno rezultate koje smo postigli ne samo kada je u pitanju zakonodavni i institucionalni okvir, već i primjena zakona posebno kada je riječ o veoma zahtjevnom, za primjenu, sistema profesionalnog ocjenjivanja sudija i državnih tužilaca. Takođe, očekujemo da će prepoznati najnovije aktivnosti Uprave policije i državnog tužilaštva u borbi protiv organizovanog kriminala, korupcije na visokom nivou, pranja novca, privremeno oduzete imovine, kao i zapljene narkotika”, navodi Laković.\nDodaje da je sprovođenjem sveobuhvatnih i temeljnih reformskih aktivnosti u oblasti pravosuđa i uspostavljanjem savremenog zakonodavnog okvira i njihovom implementacijom Crna Gora pokazala puni demokratski kapacitet da primjenjuje najsavremenije evropske standarde u ovoj oblasti.\n“Pokrenute istrage protiv više od 100 lica za krivična djela organizovanog kriminala i visoke korupcije, dovoljno govori o doprinosu Uprave policije i državnih tužilaca u izgradnji pravednog i bezbjednog društva, kao preduslova ukupnog napretka Crne Gore. U krivičnom postupku u prethodnom periodu na osnovu sporazuma o priznanju krivice vrijednost oduzete imovinske koristi stečene krivičnim djelom je skoro 30 miliona eura. Tako je, samo u jednom slučaju, juna 2018. Specijalno državno tužilaštvo predložilo, a sud blokirao sredstva u ukupnom iznosu od skoro 63 miliona eura. Istakla bih da je od osnivanja Specijalnog državnog tužilaštva privremeno blokirana ogromna imovina, a postoji procjena (naravno ne i definitivna jer je teško dati takvu procjenu) da je ova imovina vrijednosti do 100 miliona eura”, istakla je ona.\nLaković naglašava i da je na crnogorskim granicama zaplijenjeno više tona droge, čime je spriječen njen ulazak u Crnu Goru i dalja distribucija u zemlje Evropske unije.\n“Zaplijenjene su nelegalne cigarete u vrijednosti od preko 10 miliona eura. Međutim, i pored ostvarenog napretka pred nama je i dalje puno posla, prije svega u realizaciji svih onih preporuka koje smo dobili od naših evropskih partnera sadržanih u izvještajima o Crnoj Gori, kao preporuka i ugovornih tijela Ujedinjenih nacija i Savjeta Evrope. Uvjereni smo da će crnogorske institucije i u narednom periodu imati odgovor na sve izazove, nastaviti da postižu značajne rezultate i daju doprinos demokratizaciji društva, a samim tim i podići stepen povjerenja naših građana i građanki u svoj rad”, objašnjava Laković.\nJoš jedan ljekar napustio crnogorski zdravstveni sistem - https://t.co/OeWAOgASoC https://t.co/WVBI8dJql231 minuta ago\nISPLIVAO CJENOVNIK MACE DISKRECIJE! Uhvatili su je na djelu sa biznismenom u beogradskom hotelu i uhapsili, a evo k… https://t.co/z8fOT160sP34 minute ago


Srpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik i predsjednik Poslovnog sistema “Svislajon” Rodoljub Drašković dogovorili su danas u Trebinju da će zajedno stati iza izgradnje novog kliničko-bolničkog, dijagnostičkog i rehabilitacionog centra u Trebinju čija će vrijednost biti veća od 50 miliona KM.\n“Gospodin Drašković će u novu zgradu Gimnazije uložiti 25 miliona KM, a od nas je tražio da toliko Vlada Srpske uloži u novi kliničko-bolnički centar. Rekao sam mu da ćemo mi dati duplo više novca – 50 miliona KM, jer su to zaslužili Trebinje i Hercegovina”, naveo je Dodik.\n“Nismo odustali ni od izgradnje aerodroma. Uvjeren sam da će ova generacija ljudi to postaviti na prave noge”, kazao je Dodik, dodajući da su razgovarali i o izgradnji hidroelektrane u Sutorini kod Herceg-Novog čime bi se značajno povećao ukupni elektroenergetski bilans Republike Srpske.\n“Rodoljub Drašković zaslužuje pažnju čitave Republike Srpske. Ideje koje ovdje čujemo treba da budu realizovane i mi ćemo napraviti integralni program koji će obuhvatiti javne i privatne investicije na ovom području da znamo šta nam je cilj u narednih deset godina”, naveo je Dodik.\nPredsjednik Poslovnog sistema “Svislajon” Rodoljub Drašković istakao je da je sa Dodikom razgovarao o rješavanju pitanja važnih za budućnost Hercegovine i njenog razvoja.\n“Dogovorili smo se da izgradimo novi put od Foče do Tjentišta, klinički centar u Gradu sunca koji će imati regionalne predispozicije, te izgradnju novog puta do Nikšića”, naveo je Drašković, kome je savjet opština istočne Hercegovine dodijelio titulu Hercegovačkog kneza.\nMaksimalno će, rekao je Drašković, raditi na uspostavljanju boljih odnosa sa institucijama BiH radi rješavanja “malograničnih prelaza”, boljeg prometa roba i kapitala, ali i slobodnog protoka naroda Crne Gore, Republike Srpske i BiH.\n“Kod Bolnice će biti kao i kod Gimnazije koja je moja zadužbina, na kojoj radovi neće stati dok se ne preda Gradu Trebinju”, naveo je Drašković.\nGradonačelnik Trebinja Mirko Ćurić zahvalio se Dodiku i Draškoviću koji su godinama unazad bili na raspolaganju Hercegovini – Drašković kroz projekte vrijedne više od 300 miliona KM, a Dodik kao neko ko je uvijek podržavao sve ono što se u Trebinju i Hercegovini trebalo ili treba graditi.\n“Današnji sastanak je potvrda da u Trebinju i Hercegovini u budućnosti ima dosta toga da se uradi, a ovo je poruka i mladim da će za sve njih imati budućnosti u našem kraju”, naveo je Ćurić.\nluka petrovicmilorad dodikrodoljub draškovićknez rodoljub drašković


Rusko Ministarstvo spoljnih poslova za obnovu odnosa sa NATO\nRusko Ministarstvo spoljnih poslova smatra da Rusija treba da obnovi odnose sa NATO-om, jer je Alijansa vojna realnost.\n"NATO je realnost, to je vojni faktor. Ne možete se ograničiti samo etiketiranjem. Sa NATO-om treba graditi normalne odnose i obnoviti ono što je postojalo", izjavio je u intervjuu Interfaksu direktor Direkcije za evropsku saradnju Ministarstva spoljnih poslova Rusije Andrej Kelin.\nNa pitanje da li Rusija i dalje gleda na Alijansu kao na anahronizam hladnog rata, on je odgovorio negativno.\n"Kakav anahronizam? Mnogim zemljama je jednostavno koristan ulazak u NATO, koristan sa ekonomskog, političkog aspekta, jer ne moraju da grade samostalnu spoljnu politiku, dovoljno je da se priključe zajedničkoj", rekao je Kelin.\nPo njegovim rečima, "postoji masa razloga zbog kojih države, posebno male, žele da budu u toj organizaciji".\n"Nema neophodnosti da se gradi odbrana po celom obodu zemlje. Na primer, Belgija ne mora da ima svoju vojno-morsku flotu, avijaciju, pritivvazdušnu odbranu. Reč je o podeli posla, što je mnogo jeftinije. Jedna država, na primer, izdržava dve fregate i četiri lovca. A susedna ispunjava druge bojeve zadatke", rekao je Kelin.\nRuski diplomata je kazao da je "naravno, jeftinije biti u takvom vojnom savezu nego samostalno graditi odbranu".\n"Zaista, ne možete da ubedite zemlje-članice da napuste taj savez, da on predstavlja anahronizam, jer tu odlučuju čisto racionalni rezoni", dodao je Kelin.


Rođen je Rajko Mitić – prva Zvezdina zvezda - Fondacija Srpski legat\n19 nov 2015 MK\nNa današnji dan, 19. novembra 1922. godine u Dolcu kod Bele Palanke rođena je prva „Zvezdina zvezda“, Rajko Mitić. Detinjstvo je proveo u Beogradu, gde je njegov otac koji je radio na železnici dobio premeštaj, pa je tako fudbal počeo da igra u Košutnjaku, za istoimeni klub. Godine 1938. zaigrao je za omladince BSK-a, da bi za prvi tim debitovao dve godine kasnije, i iste godine postao član omladinske reprezentacije Jugoslavije. Drugi svetski rat usporio je njegov fudbalski razvoj, ali je odmah po oslobođenju, pre zvaničnog gašenja BSK-a, sa još nekim igračima postao član Crvene zvezde od njenog osnivanja 4. marta 1945. godine i njen prvi kapiten. U Crvenoj Zvezdi je ostao do kraja svoje igračke karijere i postao njena prva zvezda. Važio je za jednog od najvećih sportista, a zbog svog ponašanja kako prema saigračima, tako i prema protivnicima na terenu, smatran je „gospodinom u kopačkama“. Tokom skoro decenije i po u klubu, odigrao je malo manje od 600 utakmica, postigao više od 250 golova i sa Zvezdom je osvojio pet šampionskih titula i četiri nacionalna kupa. Poslednju utakmicu odigrao je u finalu kupa 1958. godine protiv mostarskog Veleža, koju je Zvezda dobila sa 4:0. Za reprezentaciju je igrao 59 puta i postigao 32 gola. Učestvovao je na dva svetska šampionata i dva olimpijska turnira na kojima je Jugoslavija oba puta bila poražena u finalima, prvi put od Švedske, a drugi put od legendarne „mađarske lake konjice“ predvođene Puškašom. Po okončanju igračke karijere, u inostranstvu je završio višu trenersku školu i potom postao šef stručnog štaba Crvene Zvezde. Na toj poziciji je bio od 1960. godine do 1966, i u tom periodu je svoj klub doveo do još tri šampionske titule i dva kupa države. Nakon odlaska iz Zvezde bio je član komisije Fudbalskog saveza Jugoslavije za sastav reprezentacije i selektor, a na tom mestu najveći uspeh bio mu je finale evropskog šampionata u Italiji 1968. godine i „nesrećno nepobeđena“ prva finalna utakmica protiv domaćina. U neke od najzanimljivijih događaja iz njegove igračke karijere, kako zbog same igre, tako i zbog dešavanja van i oko terena bez sumnje spada par sledećih. Naime, igrajući za reprezentaciju na svetskom prvenstvu u Brazilu 1950. godine, izlazeći na teren udario je glavom o metalni poklopac tunela, te nije mogao da počne utakmicu. Pošto tada nije bilo izmena, dok mu se ukazivala lekarska pomoć, naš tim je već primio prvi gol, a kasnije još jedan, pa je tako Brazil pobedio sa 2:0, mada su mnogi mišljenja da bi priča bila drugačija da se Mitić nije povredio. Drugi događaj je onaj kada je Rajko izveo svoje saigrače sa terena tokom prvenstvene utakmice u Splitu protiv Splita, pri rezultatu 1:1, kada je kamen sa tribina pogodio njegovog saigrača Boru Kostića, nakon čega je FSJ kaznio skoro sve Zvezdine igrače sa po mesec dana neigranja. Kada je završio i selektorsku karijeru, Mitić je intenzivnije počeo da se bavi novinarstvom, i da pored komentarisanja za „Sport“, piše i za „Tempo“, odakle je 1983. godine i otišao u penziju. Veliki igrač kome su navijači skandirali „Rajko majko“, i prva „Zvezdina zvezda“, preminuo je 29. marta 2008. godine. Sahranjen je u porodičnoj grobnici na beogradskom Novom groblju, a stadion Crvene Zvezde odnedavno nosi njegovo ime.\n1936. godine rođen je glumac i režiser Ljubiša Samardžić;\nseptembar 18. 2020.\nseptembar 17. 2020.


Emitovana prva državna obveznica denominovana u evrima\nMinistarstvo finansija saopštilo je da je Republika Srbija juče uspešno emitovala prvu državnu obveznicu denominovanu u evrima na međunarodnom tržištu kapitala u iznosu od jedne milijarde evra, koja dospeva 2029. godine.\nObveznica će biti listirana na Londonskoj berzi, jednom od najvećih i najreprezentativnijih tržišta na svetu, a emitovana je radi prevremenog otkupa državnih obveznica denominovanih u američkim dolarima.\nNa taj način, Republika Srbija uštedela je više od 3,8 milijardi dinara samo na kamati koju bi plaćala do kraja otplatnog perioda.\nDelegacija Ministarstva finansija i Narodne banke Srbije, predvođena ministrom finansija Sinišom Malim, održala je niz sastanaka sa investitorima u Bostonu, Njujorku, Frankfurtu i u Londonu.\nNakon uspešno završenih sastanaka, juče se pristupilo prikupljanju ponuda. Ostvarena je tražnja veća od 6,4 milijardi evra od strane respektibilnih svetskih fondova, osiguravajućih kuća i banaka, uz veoma dobru geografsku disperziju.\nMali je istakao da su uspešna fiskalna konsolidacija i sveobuhvatne reforme sprovedene poslednjih godina, zajedno sa povoljnim uslovima na međunarodnom finansijskom tržištu kapitala, rezultirale emisijom po najnižoj kamatnoj stopi od 1,5 odsto (kuponska stopa) i prinosu od 1,62 odsto, pri čemu je tražnja dostigla rekordnih 6,4 milijardi evra.\nOn je naglasio da je reč o najnižoj kamatnoj stopi na obveznici koju je Republika Srbija ikada izdala.\nIz perspektive finansijskog tržišta, ovo je istorijski trenutak za našu zemlju. Uspeh na međunarodnom finansijskom tržištu potvrđuje istorijski najniža kamatna stopa na državne hartije od vrednosti koje je Republika Srbija ikada izdala, poručio je ministar.\nPrema njegovim rečima, iako smo ponudili na prodaju obveznice u iznosu od jedne milijarde evra, interes investitora na početku trgovanja iznosio je čak 4,5 milijardi evra.\nNakon otvaranja tržišta Sjedinjenih Američkih Država, ukupna tražnja za obveznicama je porasla na čak 6,4 milijardi evra, dakle tražnja je bila šest puta veća od ponude. Pri tome, više od 300 investitora iz celog sveta je pokazalo zainteresovanost, što se do sada nikada nije desilo, a što je još jedna potvrda uspeha ekonomskih reformi i rezultata koje je Republika Srbija postigla u svetu, istakao je ministar finansija.\nOn je ukazao na to da je postignuta cena bolja čak i od obveznica zemalja u regionu koje imaju investicioni rejting i koje su članice Evropske unije.\nOvo je veoma važan trenutak za razvoj naše privrede jer sada sa pravom možemo da kažemo da smo prave reforme sproveli na pravi način i da možemo da budemo optimisti kada je rast naše privrede u pitanju, naglasio je Mali.\nOva obveznica, kako je ocenio, doprineće daljoj fiskalnoj konsolidaciji kroz značajno smanjenje troškova kamata u budžetu Republike Srbije.\nPrema njegovim rečima, atraktivnost srpske državne obveznice na međunarodnom finansijskom tržištu imaće uticaj i na povoljnije finansiranje privatnog sektora kroz nižu cenu zaduživanja naših kompanija na međunarodnom tržištu.\nŠto je kapital jeftiniji, to se kompanije lakše i češće odlučuju da ga iskoriste za nove investicije, a to znači veću konkurentnost na domaćem i međunarodnom tržištu, veću zaposlenost, nova radna mesta i brži privredni rast, objasnio je ministar finansija.\nEmitovanje ove obveznice, po istorijski niskoj stopi od 1,5 odsto godišnje, neće uticati na povećanje javnog duga, jer se celokupan iznos emisije koristi za otplatu obveznica denominovanih u dolarima koje su emitovane 2011. i 2013. godine, po drastično višim stopama, 7,25 odsto i 4,875 odsto respektivno, i koje dospevaju 2020. i 2021. godine.\nPrevremeno se otplaćuje 1,1 milijarda dolara postojećih obveznica i na taj način se uštedelo više od 3,8 milijardi dinara samo na kamati koju bi Republika Srbija plaćala do kraja otplatnog perioda, navodi se u saopštenju.


Pala cena šećera, Agrana se premišlja za Sunoko - PKS-RPK Novi Sad\nAustrijski koncern „Agrana“, koji se bavi proizvodnjom šećera, skroba i voća, privremeno obustavlja pregovore o preuzimanju srpskog proizvođača šećera „Sunoko“.\nAgrana je saopštila da je sa vlasnikom srpskog preduzeća, Agri Jurop Sajpres (Agri Europe Cyprus) postignut dogovor o obustavi pregovora, a razlog je aktuelno teško stanje na evropskom tržištu šećera.\nAgrana je sredinom 2016. najavila da želi većinski da preuzme „Sunoko“, sa ciljem povećanja proizvodnje šećera.\nCena sirovog šećera na svetskom tržištu je pretrpela pad, i krajem marta je vodeći proizvođač u Evropi „Zidcuker“, koji drži u Austriji 42 odsto udela Agrane, morao smanjiti svoje prognoze poslovanja.\nUz to ovaj sektor je, zbog novih zabrana korišćenja određenih neonikotinoida u EU, pretrpela velike gubitke u rodu, a u Austriji trenutno poljoprivrednici koji uzgajaju šećernu repu suoči su si sa problemom napada insekata, koji uništavaju rod.


Grci novac srpskih turista ne moraju da vraćaju pre 2022\nGrci novac srpskih turista ne moraju da vraćaju pre 2022.\n„Novac smo prebacili partnerima, a gotovo ništa nije realizovano, imamo bojazan, Grci sve češće pominju da će sredstva vratiti tek 2022. bez obaveze da plaćene aranžmane odrade sledeće godine“, rekao je Seničić i naglasio da je zato cilj da predstavnici agencija odu do grčkih partnera i razgovaraju.\n„Moramo da razgovaramo sa resornim ministarstvom i novom Vladom i moramo da nađemo model za sve zemlje, kako da rešimo problem da imamo obećanje da ćemo moći da radimo pod bilo kojim uslovima makar sa PCR testom“, rekao je Seničić.\n„Tako se ponašaju cele godine i ne verujem da će se promeniti nešto na temu otvaranja granica“, rekao je Seničić.\nGrčka je, podseća, donela propis gde je davaocima usluga, hotelijerima i vlasnicima privatnih kuća omogućila da „novac koji smo mi uplatili ne moraju da vrate, da mogu da ga vrate početkom 2022. godine“.\nPrethodni tekstKrizni štab: Od petka pojačan nadzor građana koji se vraćaju iz inostranstva\nSledeći tekstKopnena vojska obeležila Dan artiljerije u Nišu


Nove vijesti dostupne na www.zenicablog.com: Analiza\nVlada Zeničko-dobojskog kantona (ZDK) od kantonalnog Ministarstva za obrazovanje, nauku, kulturu i sport zatražila je da uradi analizu izvještaja rada Bosanskog narodnog pozorišta (BPN) u Zenici.\nIako nije javno saopćen razlog, špekuliše se da je potrebno uraditi reviziju trošenja budžetskog novca, te preispitati stvarni broj uposlenika. U BNP Zenica nije bilo komentara na odluku Vlade.\n- U ustanovama kulture na području ZDK-a radi 160 radnika, od kojih 68 u Bosanskom narodnom pozorištu Zenica. Godišnje Kanton za BNP, uglavnom za plaće uposlenika, izdvaja 1,37 miliona KM, kaže kantonalna ministrica Zdenka Merdžan. Tokom 2007. godine zgrada BNP Zenica je u nekoliko navrata zbog dugovanja "Elektroprivredi" BiH i BH Telecomu nekoliko puta ostajala bez struje i telefona.


U Srbiji postoji sve veći broj novootvorenih građevinskih firmi, ali ne nude sve podjednako kvalitetnu uslugu. Ukoliko niste sigurni kome da se obratite, a nemate direktnu preporuku prijatelja, najbolje je da pregledate internet ponudu, kao i ocene klijenata koji su s određenom građevinskom kompanijom sarađivali.\nAko Vas interesuje izrada ravnih krovova hidroizolacije, a nalazite se sa sedištem u Beogradu, GRAĐEVINSKA RADNJA OBRENOVAC je pravo mesto za Vas!\nGRAĐEVINSKA RADNJA OBRENOVAC, poznata po najkvalitetnijoj izradi ravnih krovova hidroizolacije na teritoriji Beograda raspolaže najnovijim evropskim tehnologijama i najboljim materijalima za izradu ravnih krovova i po tome smo prepoznatljivi širom Srbije.\nOsnovna delatnost radnje je izgradnja poslovnih i stambenih objekata. Takođe radimo i sve radove koji su vezani za izgradnju:\nPoslujemo većinom na teritoriji sledećih gradova: Obrenovca, Beograda, Šapca.\nMogućnosti koje Vam pruža ravan krov\nSa građevinskog stanovišta, ravni krovovi su najproblematičniji konstrukcijski sklop i zbog toga ga mnoge građevinske firme izostavljaju pri izradi objekata. Ipak, ravni krovovi mogu se iskoristiti na više načina, na ovakvim površinama moguće je izvesti i:\npovršinu za rekreaciju,\nnamestiti foto-voltažne ćelije za proizvodnju električne energije ili\nProfesionalni tim građevinske radnje Obrenovac\nUz pravilno planiranje i izvođenje, kao i uz odgovarajući izbor najkvalitetnijeg materijala, Građevinska radnja Obrenovac garantuje da će izrađeni ravni krovovi trajati više decenija, naravno uz redovno održavanje koje u najvećoj meri i utiče na trajnost.\nSanaciju ravnog krova takođe mora da vrši stručnjak, ovakve poslove takođe poveravamo iskusnim izvođačima.\nHidroizolacija ravnih krovova u Beograd\nKada je reč o krovnim hidroizolacijama, prvenstveno mislimo na “ravne” krovove sa podlogom čiji je nagib zanemarljiv. Hidroizolacija ravnih krovova se izrađuje u zavisnosti od njihove namene (da li su izrađeni ravni krovovi prohodni ili ne). Moguća su mnoga rešenja, ali su svi bazirani naki od tri vrste materijala za hidroizolaciju ravnih krovova:\n1.\tHidroizolacione membrane\n2.\tBitumenske membrane


Pariz: Milion i po ljudi šetalo na Maršu solidarnosti | Autonomija\nPariz: Milion i po ljudi šetalo na Maršu solidarnosti\n"Ne teroru i strahu" - to je poruka koju je u nedelju, prema izveštajima stranih medija, iz Pariza poslalo oko 1,5 miliona ljudi koji su učestvovali u Maršu solidarnosti\n„Ne teroru i strahu“ – to je poruka koju je u nedelju, prema izveštajima stranih medija, iz Pariza poslalo oko 1,5 miliona ljudi koji su učestvovali u Maršu solidarnosti. Tačne procene o broju ljudi teško je dati, pošto su učesnici preplavili Trg Republike i prilazne ulice u glavnom gradu Francuske. U šetnji u glavnom gradu Francuske okupili i brojni evropski zvaničnici. Protesti solidarnosti održani su i u drugim evropskim gradovima. Napad na nemački list koji je objavio karikature proroka Muhameda iz “Šarli Ebdoa”.\nReka ljudi i satima se slivala od Trga Republike do Trga naroda u Parizu. Na skupu su se mogle čuti parole “Sloboda” i “Šarli”, a na svakom koraku bio je istaknut slogan “Je suis Charlie“ (Ja sam Šarli), u znak sećanja na žrtve nedavnog terorističkog napada na satirični magazin “Šarli Ebdo”. Osim sada već svetski poznate parole, na skupu koji su obezbeđivale jake policijske i vojne snage, vijorile su se francuske zastave, ali i nacionalna obeležja drugih država: Belgije, Turske…\nU pariškoj šetnji učestvovalo je oko 40 lidera evropskih zemalja i funkcionera EU, svega dan nakon što je u Parizu održan protest u kojem je bilo 700.000 ljudi. Oni su nešto posle 16 sati napustili skup. Na Marš solidarnosti došli su: nemačka kancelarka Angela Merkel i premijeri Španije, Britanije, Turske i Italije, Marijano Rahoj, Dejvid Kameron, Ahmet Davutoglu i Mateo Renci.\nU intervjuu koji je iz Pariza dao za BBC, britanski premijer Dejvid Kameron, rekao je da je danas važno pokazati solidarnost sa francuskim građanima i vladom.\n“Ovde smo da pokažemo da branimo vrednosti demokratije, slobode, slobode izražavanja i tolerancije. No, tu je još nešto sa čime se i mi u Britaniji suočavamo – to je pretnja fanatičnog ekstremizma kojem se moramo suprotstaviti na svaki način”, kazao je Kameron.\nItalijanski premijer Mateo Renci kaže da je ovo trenutak solidarnosti, ali i nade.\n“Ovo je veoma značajan trenutak, jer šaljemo poruku da je Evropa mesto budućnosti, a ne samo mesto koje je 70 godina pružalo slobodu”, rekao je Renci, te dodao:\n“Ako terorizam pokuša da uništi naše vrednosti, uslediće zajednički odgovor.”\nPored brojnih političkih lidera iz cele Evrope, pozivu francuskog predsednika Fransoa Olanda da učestvuju u manifestaciji odazvali su se predsednici Evropske komisije Žan-Klod Junker, Evropskog saveta Donald Tusk i Evropskog parlamenta Martin Šulc, kao i visoka predstavnica EU za spoljnu politiku i bezbednost Federika Mogerini, najavljeno je iz Brisela.\nLider britanskih laburista Ed Miliband takođe je učstvovao u Maršu solidarnosti u Parizu, poručivši: „Inspirisao nas je odgovor francuskog naroda, odgovor ljudi različitih veroispovesti i zajednica u ovoj zemlji.“\nMarš je obezbeđivalo oko 2.000 policajaca i 1.300 vojnika koji su bili raspoređeni širom francuske prestonice. Skup predvode članovi porodica žrtava terorističkog napada koji se dogodio 7. januara.\nJedan od lidera muslimanske zajednice u Francuskoj Mohammad Moussaoui, predsednik Unije francuskih džamija, pozvao je muslimane u toj zemlji da se pridruže maršu, napominjući da je napad na “Šarli Ebdo” bio napad “na Francusku i Francuze”, te da su muslimani takođe deo društva.\nProtesti solidarnosti protiv terorizma organizovani su i u drugim gradovima Francuske. Prema podacima medija, u Marseju, Lionu i drugim francuskim gradovima šetalo je ukupno 900.000 ljudi. Gradonačelnik Marseja Samia Ghali rekao je da ljudi šetaju za toleranciju i koegzistenciju.\nMinistar unutrašnjih poslova Francuske Bernard Cazeneuve rekao je da će narednih sedmica u Francuskoj ostati na snazi visok nivo bezbednosti. Cazeneuve se u nedelju pre Marša sastao sa kolegama iz drugih evropskih zemalja, s kojima je razgovarao o pretnjama militantizma.\nPre današnjeg marša, francuski predsednik Fransoa Oland sastao se sa predstavnicima jevrejeske zajednice, koji su još uvek šokirani ubistvom četiri osobe u košer radnji pre dva dana u Parizu. Kako javlja AFP, četiri jevrejska civila biće sahranjena u petak utorak u Izraelu.\nVeruje se da je naoružani napadač Amedy Coulibaly dan pre zločina u jevrejskoj radnji ubio jednu policajku.\nProtesti podrške u svetu\nParalelno sa šetnjom u Parizu, organizovani su protesti podrške od Londona, preko Brisela i Madrida.\nU nekoliko gradova Velike Britanije odražni su protesti solidarnosti sa Francuskom. Glavne znamenitosti u Londonu – Tauer Bridž, Trafalgar Skver, Nacionalna galerija – u nedelju su bile obeležene bojama francuske zastave u znak sećanja na žrtve napada terorističkog napada u Parizu, gde je poginulo 17 ljudi.\nNa Trafalgar Skveru okupilo se više stotina građanki i građana koji su došli da izraze solidarnost sa demonstrantima u Parizu. Mnogi su nosili transparente s porukom „Ja sam Šarli“, ali i „Ja sam Ahmed“, što je ime francuskog policajca koji je ubijen u napadu terorista 7. januara. Kao i u Parizu, neki demonstranti držali su olovke visoko podignute u zraku, poručivši na taj način da se zalažu za slobodu govora.\nFrancuska ambasadorka i Velikoj Britaniji Sylvie Bermann istakla je da je zahvalna za solidarnost koju je Britanija pokazala.\nU Madridu je skup održan kod železničke stanice, gde su radikalni islamisti sproveli napad 2004. godine kada je ubijena 191 osoba. Na skupu su španski muslimani poslali poruku „Ne u moje ime“, čime su poručili da se ne slažu sa napadima islamista.\nU Nemačkoj je okupljanje održano ispred francuske ambasade u Berlinu i ispred Branderbuške kapije.\n„Marš protiv mržnje i za slobodu izražavanja“ organizovan je u Briselu, dok je skup „Zajedno protiv terorizma“ održan u Beču.\nŠetalo se i u Kairu, na skupu koji je organizovao sindikat novinara, te u Istambulu i Bejrutu.\nNapad na nemački list\nU međuvremenu, nemačka policija saopštila je da je u nedelju ujutro na list “Hamburg Morning Post” koji je reprintovao karikature proroka Muhameda iz lista “Šarli Ebdo”. U napadu niko nije povređen.\n„Kamenice i zapaljivi predmeti bačeni su kroz prozor“, rekao je za AFP portparol policije.\n„U požaru su oštećene dve prostorije na nižim spratovima“, kazao je on.\nPolicija je saopštila da su dve osobe uhapšene, dok je državna bezbednost otvorila istragu.\n„Ključno pitanje je da li postoji veza između karikatura „Šarli ebdoa“ i napada , rekao je portparol policije, ističući da je „prerano“ da se to sigurno zna.\nPodsetimo, u odvojenom napadu na satirični magazin “Šarli Ebdo” koji se dogodio 7. januara, dva napadača, braća Cherif i Said Kouachi, ubili su 12 osoba, među kojima su osam novinara i dva policijska službenika. U napadu je ranjeno 11 ljudi.\nBraća Kouachi ubijeni su 9. januara u policijskoj akciji.\nPolicija još uvek traga za saučesnicima napadača, uključujući i Hayat Boumeddiene, partnerku Amedya Coulibalya. Turska policija veruje da je Boumeddiene preko ove zemlje otišla u Siriju.\nPorodice žrtava, ali i nekih od napadača osudile su zločine koji su prethodne sedmice potresli francusku i svetsku javnost.\nPorodica Ahmeda Merabeta, jednog od policajaca koji je ubijen u napadu na “Charlie Hebdo”, kaže da je “opustošena ovim varvrskim činom”.\nMerabet je “bio musliman, veoma ponosan što kao policijski službenik brani vrednosti Republike”, kazao je njegov brat Malek Merabet.\nPorodica Amedya Coulibalya takođe je osudila napade. Njegova majka i sestra izrazile su “iskreno saučešće” porodicama žrtava, te su poručile:\n“Mi apsolutno ne delimo ove ekstremne ideje. Nadamo se da neće biti konfuzije između ovih gnusnih zločina i muslimanske religije.”


Tribina u Vrbasu – „Predkancerozna stanja i faktori rizika“ | Oko Nas\nTribina u Vrbasu – „Predkancerozna stanja i faktori rizika“\n10/03/2019 Oko nas\n„Predkancerozna stanja i faktori rizika“ bio je naziv tribine održane u Aneks sali Centra za fizičku kulturu, a čije održavanje su podržali lokalni Savet za zdravlje, opština Vrbas i javne zdravstvene ustanove koje deluju u našoj opštini. Gost predavač bio je dr Mladen Prvulović, predsednik Saveza društava Vojvodine za borbu protiv raka.\n„Akcenat ovog predavanja je na svim aspektima rane dijagnostike i na tome šta uslovljava nastanak raka. U razvoju ove bolesti učestvuju brojni činioci, počev od ishrane, fizičke neaktivnosti, pa sve do pojedinih lekova i supstanci koje se nalaze u našoj okolini, a kancerogene su. Posebno ćemo istaći koje mogućnosti postoje da se kancer otkrije u ranoj fazi, jer su onda u većini slučajeva veće mogućnosti i za izlečenje“, rekao je dr Prvulović, specijalista onkolog.\nTokom svog predavanja ovaj eminentni medicinski stručnjak upravo se osvrnuo na svetske i domaće pokazatelje koji govore o broju obolelih, ugroženim kategorijama i najčešćim oblicima kancera kod nas i u svetu. Populacija najčešće oboljeva usled okolnsti kao što su alkoholizam, pušenje, nezdravi stilovi života, a najčešće se oboljeva od raka pluća, dojke i grlića materice, prostate i debelog creva. Stoga su na ovu temu svoja iskustva i znanja sa prisutnima podelili i lekari vrbaskog Doma zdravlja, Snežena Antonjak i Roberta Hulali, kao i radiolog dr Vesna Dojčinov iz Opšte bolnice Vrbas.\nNa ovoj tribini posetioci su pozvani i da se odazovu na preventivne preglede koji će biti održani u OBV, 17. marta od 8 do 14 časova kada će se besplatno vršiti ultrazvučni ginekološki pregledi, ultrazvuk dojke i mamografski pregledi. Ginekološki pregledi 23. marta od 8 do 15 časova biće obavljani i u DZ „Veljko Vlahović“ u Dispanzeru za žene.\nPrethodni članakU toku uređenje pristupnog puta na Gradskoj deponijiSledeći članakŠesti protesti „Jedan od 5 miliona“ u Vrbasu


Vojvodina zakazala promociju, evo do kada važi ugovor sa Stolicom - Sportske.net\nVojvodina zakazala promociju, evo do kada važi ugovor sa Stolicom\nSve je jasno, ostaje još da se i Ilija Stolica prvi put obrati medijima u ulozi novog šefa struke Vojvodine.\nPotvrđeno, Vojvodina ima novog trenera!Postignut dogovor, hoće li se Stolica opet ''boriti sa vetrenječama''?Gde je, šta radi Dejan Meleg?Okuka ispao iz trke, Voša ima druge planoveNa Zvezdinom radaru i pojačanje iz Vojvodine?\nInformacija koja je večeras potvrđena medijima, nešto kasnije je objavljena i na zvaničnom klupskom sajtu Vojvodine, uz još jedan važan detalj, a tiče se dužine trajanja ugovora koji je potpisan sa novim trenerom Ilijom Stolicom.\nTakođe, zakazan je i termin njegove promocije.\n''Fudbalski klub Vojvodina večeras je imenovao svog novog šefa stručnog štaba. Na sednici Upravnog odbora, poverenje je ukazano doskorašnjem treneru Voždovca Iliji Stolici, koji je potpisao ugovor sa Vojvodinom u trajanju do juna 2019. godine.\nIlija Stolica je rođen sedmog jula 1978. godine u Zemunu, gde je u istoimenom klubu i počeo svoju igračku karijeru. Potom je nastupao još za Ljeidu (Španija), Partizan, Metalurg (Ukrajina), OFK Beograd, Sint-Truden (Belgija), Mons (Belgija), OFI (Grčka), Budućnost (Podgorica), Nju Ingland Revolušn (SAD) i Njujork (SAD), dok je kao trener predvodio U-16 i U-17 reprezentaciju Srbije i bio pomoćni trener u stručnom štabu Partizana, a poslednji angažman pre dolaska u Vojvodinu imao je kao šef stručnog štaba Voždovca.\nPredstavljanje Ilije Stolice kao novog trenera 'Stare dame' održaće se u ponedeljak u FC 'Vujadin Boškov' u Veterniku, sa početkom u 12 časova'', navodi se u večerašnjem saopštenju novosadskog superligaša.


BalkanMagazin :: Srbija leži na draguljima\nSrbija leži na draguljima\nsreda, 21. mart 2012 02:03\nSrbija, nekadašnji evropski lider u rudarstvu i metalurgiji plemenitih metala još od srednjeg veka ne eksploatiše juvelirski kamen, koga ima na svakom koraku. Za opal, ahat, jaspis dovoljni čekić i lopata, a stručnjaci kažu da eksploatacija dragocenih minerala ne zahteva velika sredstva\nDragocenih minerala kao što su opal, ahat, jaspis, kalcedon gorski kristal (biljur) Srbija ima toliko da može da ih eksploatiše - čekićem i lopatom, ali država od srednjeg veka nije pokazala veće zanimanje za ove profitabilne resurse, kažu geolozi iz Jugoslovenskog gemološkog društva. Čak i retki entuzijasti koji pokazuju želju da se samostalno bave juvelirskim kamenom najčešće odustaju pred gomilom papirologije koja im ubija privatnu inicijativu.\nS druge strane, gemolozi, stručnjaci za juvelirske sirovine, ističu da eksploatacija dragocenih minerala ne zahteva velika sredstva i da bi traganje za dragocenim kamenjem moglo da bude isplativo zanimanje u vreme krize i opšte besposlice.\n- Naša ležišta juvelirskog kamena nalaze se blizu površine tla i lako ih je eksploatisati, ukoliko umete da ih prepoznate - kaže Zoran Miladinović, stručni saradnik na Rudarsko-geološkom fakultetu i potpredsednik Jugoslovenskog gemološkog društva.\n- Mnoge države tradicionalno podstiču ovakvu privatnu inicijativu, kao i obradu juvelirskih sirovina u dragoceni kamen koji ima neuporedivo višu cenu na tržištu. Nažalost kod nas je ta tradicija zaboravljena, iako na našem prostoru postoje njeni tragovi od Rimljana do srednjeg veka.\nSrednjovekovna Srbija je, što pokazuju arheološki nalazi i stari dokumenti, bila evropski lider u rudarstvu i metalurgiji plemenitih metala. Centar dragocene metalurgije, proizvodnje nakita i kovanja moneta bilo je Novo Brdo, a dragi kamen uziman je iz obližnjih ležišta opala, hrizoprasa i drugih minerala. Ova ležišta se od dolaska međunarodne uprave u srpsku pokrajinu nelegalno grubo i nestručno eksploatišu, kaže sagovornik Novosti.\n- Još donedavno su bili vidljivi ostaci rimskih kopova zelenog opala na lokalitetu Baks, kod Dobroševca na Kosmetu, ali ona se upropaštavaju miniranjem - kaže Miladinović.\nKosovo i Metohija ne odskaču po količini i kvalitetu dragocenog kamena od ostatka Srbije. Dragocenih sirovina ima na Fruškoj gori, u Šumadiji, Zapadnom Pomoravlju, u okolini Leca, na Zlatiboru.\nNajviše opala i ahata\nU Srbiji se ne mogu očekivati basnoslovno vredni dijamanti, rubini i safiri, kažu geolozi, ali naglašavaju da imamo mnogo manje vrednog i isplativog juvelirskog kamenja.\n- Rubin i safir su lepe verzije minerala korunda, koji je dragocen u industriji jer se od njega prave šmirgle - kaže Miladinović. - Opal kojeg ima mnogo kod nas lep je u nakitu, ali se koristi i u industriji lepote, u kozmetičkim sredstvima.\nIpak, stručnjaci priznaju da još uvek ne znaju pouzdano šta sve krije tlo Srbije, jer su istraživanja dragocenih sirovina bila vrlo retka i neravnomerna. Zato s vremenom dolazi do iznenađujućih vesti koje raspaljuju maštu, kao što su one o otkriću rubina u nanosima kod Kraljeva ili u ležištu mermera Venčac.\n- Čak i ovako malobrojna istraživanja nedvosmisleno su pokazala da u Srbiji postoje brojna nalazišta plemenitih minerala i stena, ali nijedno od njih nije dosad proizvodno aktivirano - kaže Miladinović. - Država do sad nije uzela u obzir svetska iskustva, da proizvodno aktiviranje ležišta juvelirskih sirovina ne iziskuje kapitalna ulaganja, već da i mala proizvodnja donosi značajan profit.


Leken: EU ne odustaje od proširenja na Zapadni Balkan, ali trebaće vremena | EurActiv Serbia\nProfesor političkih nauka na Pariskom institutu političkih nauka Kristijan Leken izjavio je 25. novembra u Beogradu da Evopska unija neće odustati od proširenja na Zapadni Balkan jer je geopolitička konkurencija u regionu jaka, ali da ne očekuje skorije proširenje bloka jer su kriterijumi za članstvo postali teži i nema volje evropskog javnog mnjenja.\n"Trebaće vremena za proširenje jer su kriterijumi postali teži, u to nema sumnje, a ponašanje mađarskih političara koji su deo evropskog kluba ne čini nikakvu uslugu u tom smislu Zapadnom Balkanu, već unose nepoverenje", rekao je Leken na panelu "Predsedavanje EU: Prioriteti i očekivanja".\nUtisak je, dodao je Leken koji je i glavni i odgovorni urednik Evropske revije međunarodnih studija, da se pregovori sa Zapadnim Balkanom moraju nastaviti jer je geopolitička konkurencija u regionu jaka.\nOsim geopolitičkih pitanja, naveo je da se u obzir mora uzeti javno mnjenje koje trenutno u EU nije naklonjeno politici proširenja.\n"Samo 30% Nemaca i 30% Francuza trenutno podržavaju dalje prioširenje", rekao je.\nFrancuska od januara preuzima predsedavanje EU a najavljeno je da će im u tom periodu glavni prioriteti biti oporavak, moć i pripadnost.\nPrioriteti francuskog predsedavanja još uvek nisu zvanični, a očekuje se da će ih predsednik Francuske Emanuel Makron objaviti početkom decembra.\nProfesor Leken smatra da za kašnjenje postoje dva razloga - predsednički izbori u Francuskoj i nova nemačka vlada.\n"Predsednik verovatno želi da objavi prioritete u poslednjem momentu jer ne želi, to je moja interpretacija, da njegovi oponenti previše kritikuju te prioritete", rekao je on.\nDodao je da za vreme francuskog predsedavanja ne očekuje reformu evropskih institucija, jer niko ne želi trenutno da preuzme taj rizik, uključujući i Makrona.\n"Predsedavanje kratko traje, samo šest meseci. Moramo gledati na duže staze. Moramo da razmotrimo period posle francuskih izbora jer ako Makron bude reizabran sa novom nemačkom vladom koja će biti stabilnija u Berlinu, verovatno će tek tada ozbiljne stvari mogu da počnu da se događaju", rekao je.\nPredsednik Foruma za međunarodne odnose Evropskog pokreta u Srbiji i bivši ambasador u SAD Ivan Vujačić izjavio je da je Srbija, kada su u pitanju evrointegracije, zaglavljena i ništa se ne pomera.\n"To nije iznenađenje za mene iz više razloga, prvo desilo se nazadovanje i sigurno je da se u smislu proširenja za vreme francuskog predsedavanja zbog francuskih izbora ništa neće desiti. Ne marim za otvaranje klastera, zatvaranje je ono što je bitno", rekao je.\nZbog kraha demokratije u pojedinim zemljama EU, naveo je Vujačić, razumljiv je skepticizam prema primanju novih članica.\n"Zanemarivanje Zapadnog Balkana je takođe problem, a zanemaruje se i očigledno drugi igrači dolaze i veliko je pitanje da li uopšte u EU postoji strategija za Zapadni Balkan", rekao je on i dodao da je najveći problem proširivanja "nedostatak jasnosti".\nNovinarka Julijana Mojsilović istakla je da postoje dve stvari koje pothranjuju evroskepticizam - sama EU koja ne pokazuje da može uspešno da reši svoje unutrašnje probleme i region Zapadnog Balkana koji ima previše nerešenih problema koje bi "uvezli" Uniji.\n"Kako ublažiti skepticizam koji nastaje kada vidite da je Unija nerada da primi još država i kada vidite da ste zamemareni od strane EU i politički uticaj ima Rusija, a ekonomski Kina", navela je Mojsilović.\nTakođe predstavnici vlasti u Srbiji, dodala je, u svojim javnim nastupima potpuno zanemaruju inesticije Evropske unije.\n"Obični ljudi nemaju jasnu ideju šta možete dobiti kao članica Unije i šta gubite", rekla je.\nIstakla je da Srbija nije ni u opticaju za ulazak u EU u skorije vreme jer pored problema sa Kosovom, kako je navela, vlada potpuno odsustvo vladavine prava, slobode medija i drugih sloboda.


Skoro kao ljubav (2005) - HBO Srbija\nSkoro kao ljubav A LOT LIKE LOVE\n4.5 / 5 (549)\nRežiser: Nigel Cole\t 2005 | 102 minuta\nGlume: Ashton Kutcher,\tAmanda Peet,\tKathryn Hahn,\tKal Penn,\tAli Larter\nFilm prati odnos Olivera i Emili koji se upoznaju u avionu koji leti iz Los Anđelesa u Njujork i zaključuju da uopšte nisu jedno za drugo. Međutim, u narednih sedam godina, susreću se iznova i iznova...\nNekim ljudima su potrebne godine da bi se zaljubili na prvi pogled. „Skoro kao ljubav“ je romantična komedija o sudbini, povezanosti i često nejasnoj liniji između slučajnog prijateljstva i života provedenog u sreći i ljubavi. Film prati odnos Olivera (Ešton Kučer) i Emili (Amanda Pit), koji se upoznaju u avionu koji leti iz Los Anđelesa u Njujork i zaključuju da nikako nisu jedno za drugo. Međutim, život ih iznova spaja nekoliko puta u narednih sedam godina, ali trenutak nikad nije odgovarajući. Dok pokušavaju da izađu na kraj sa različitim partnerima, karijerama i raskidima, od običnih poznanika postaju verni prijatelji koji jedno drugome mogu da kažu sve. Dok oboje traže ljubav i vezu koja nije osuđena na propast, prolazi sedam godina i Oliver i Emili na kraju shvataju da je možda to što imaju zapravo... Skoro kao ljubav.\nSkoro kao ljubav\nŽivot nema pravila danas 7:40\nFilmske zvezde ne umiru u Liverpulu danas 9:25\nGospođa Makačen danas 11:10\nBožić u palati danas 13:00\nBriljantin sutra 14:45\nEngleski pacijent prekosutra 0:30\nOna i zapad prekosutra 3:10\nUhvati me ako možeš prekosutra 7:40\nOficir i džentlmen prekosutra 13:55\nZaljubljeni Božić prekosutra 16:35\nDevojka koju sam voleo 22. jul u 4:00\nPonovo kod kuće 22. jul u 14:25


IslamBosna » Islamistički pokret prijeti Keniji\nIslamistički pokret prijeti Keniji\nKenija je prešla granicu i ušla u Somaliju.\n“Kenija je narušila teritorijalna prava Somalije, ušavši u našu svetu zemlju. Ali, uvjeravam vas da će se, uz božju pomoć, vratiti razočarani. Mudžahedini će ih primorati da iskuse bol od metaka”, rekao je šeik Hasan Turki, jedan od lidera Šebaba.\nPortparol kenijske vlade Alfred Matua rekao je ranije danas da je vojska njegove zemlje ušla u susjednu Somaliju kako bi napala pobunjenike islamističkog Šebaba, koje Najrobi smatra odgovornima za nedavne otmice stranaca u Keniji.\nKao odgovor, Šebab je pozvao Somalijce na proteste i napade na kenijsku vojsku, prenio je AFP.\n“Pozivam sve gradjane Somalije da se ujedine protiv krvožednog neprijatelja koji je ušao u našu zemlju”, poručio je Turki.\nUpad kenijske vojske dogodio se dan pošto je ministar za unutrašnju bezbjednost Kenije Džordž Sajtoti okarakterisao Šebab kao neprijatelja i pozvao na napade na njegove pripadnike “gdje god se nalazili”.\nStručnjaci, međutim, smatraju da iza otmica možda stoje gusari ili kriminalci.\nProteklih mjeseci su jedna Britanka i jedna Francuskinja otete iz ljetovališta u Keniji, što je nanelo težak udarac turizmu te zemlje.\nU četvrtak su dvije španske humanitarne radnice otete iz izbjegličkog logora Dadab, najvećeg na svetu, u kojem je smešteno 450.000 izbeglica, uglavnom iz Somalije.\nU Somaliji ne postoji efikasna centralna vlada još od početka krvavog građanskog rata 1991. godine, kada su formirane brojne paravojne formacije i ektremističke grupe, a cvjetaju i gusarenje i kriminal.


ZAKON O PENZIJSKOM I INVALIDSKOM OSIGURANJU: Fiskalni savet smatra da bi ukidanje penala za prevremenu penziju dovelo do finansijske destabilizacije\nUkoliko bi bili usvojeni zahtevi za ukidanje ili ublažavanje penala za prevremeno penzionisanje ponovo bi došlo do finansijske destabilizacije i ranije izložene formule za usklađivanje penzija ne bi više bile ekonomski održive, pokazala je nova analiza Fiskalnog saveta Srbije (FS).\nZato je važno istrajati na uspešnoj i doslednoj primeni reformskog Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju ("Sl. glasnik RS", br. 34/2003, 64/2004 - odluka USRS, 84/2004 - dr. zakon, 85/2005, 101/2005 - dr. zakon, 63/2006 - odluka USRS, 5/2009, 107/2009, 101/2010, 93/2012, 62/2013, 108/2013, 75/2014, 142/2014 i 73/2018) iz 2014. godine jer su te mere jedan od ključnih razloga za finansijsku stabilizaciju penzijskog sistema, poručuju iz tog Saveta.\nU analizi FS-a, koja se bavi mogućnostima za usvajanje nove sistemske formule za usklađivanje penzija, navodi se da je to jedan od prioriteta ekonomske politike u 2019. godini i da je sada pravo vreme da se iskoriste rezultati uspešne finansijske konsolidacije penzijskog sistema i pretoče u dugoročno održiv sistem za usklađivanje penzija.\n"S ekonomskog stanovišta, formula za usklađivanje penzija treba da obezbedi rast penzijskih primanja u skladu sa privrednim rastom", ističe Savet.\nPri tome, dodaje, važno je imati u vidu kontinuirani trend demografskog starenja Srbije, tako da se u periodu od 2020. do 2030. godine očekuje porast broja lica starijih od 65 godina za oko 4,0 odsto, odnosno smanjenje broja lica radne dobi (20-64 godine) za preko 10 procenata.\nZato bi nova formula za usklađivanje penzija, po mišljenju FS-a, trebalo da cilja rast prosečne penzije za oko 0,5 posto sporiji od stope privrednog rasta u narednoj deceniji.\nSavet takođe smatra da je potrebno zakonski ograničiti da se ukupni rashodi za penzije kreću u koridoru od 9,5 do 10,5 odsto bruto domaćeg proizvoda (BDP).\nPodseća da je prilikom uvođenja fiskalnih pravila 2010. godine nivo rashoda za penzije bio limitiran na 10 procenata BDP-a, što je predstavljalo prosečnu vrednost penzijskih rashoda u uporedivim zemljama istočne Evrope, ali da je tokom perioda ekonomske krize i fiskalne konsolidacije ovaj zakonski limit povećan na 11 posto.\n"Imajući u vidu uspešno okončanje fiskalne konsolidacije, kao i značajnu reviziju zvaničnog nivoa BDP-a u 2018. godini, potrebno je adekvatno i smanjiti gornji limit rashoda za penzije na nivo između 10 i 10,5 procenata BDP-a, u zavisnosti od društvenopolitičkih preferencija".\nPored toga, FS navodi da je potrebno ojačati automatske mehanizme koji će obezbediti finansijsku stabilizaciju ukupnog penzijskog sistema u periodima krize, odnosno koji će osigurati da vrednost penzija ne zaostaje za privrednim rastom u dugom roku.\n"Na primer, moguće je propisati da se u situacijama kada penzijski rashodi pređu 10,5 odsto BDP-a dozvoljava usklađivanje penzija samo inflacijom, dok bi se zahtevalo automatsko zamrzavanje penzija u slučajevima kada rashodi pređu 11 odsto BDP-a", navodi se u analizi.\nS druge strane, ukoliko bi ukupni rashodi za penzije pali ispod 9,5 posto BDP-a, bilo bi omogućeno vanredno povećanje svih penzija, tako da se ukupni rashodi vrate na nivo od 10 odsto BDP-a, napominju iz Saveta.\nTakođe ukazuju da je važno obezbediti široku društveno-političku podršku za novu formulu usklađivanja penzija.\n"Od velike je važnosti da nova formula bude rezultat inkluzivnog procesa i da uživa što širu društvenu podršku. I domaća i međunarodna iskustva pokazuju da je za dugoročnu održivost javnog penzijskog sistema međugeneracijske solidarnosti ključno društveno razumevanje sistema odnosno njegovih mogućnosti i ograničenja u postojećim ekonomsko-demografskim uslovima", piše u analizi.\nFiskalni savet je predstavio i analizirao nekoliko različitih formula za usklađivanje penzija koje bi mogle biti ekonomske održive, uključujući i predloge pojedinih penzionerskih udruženja da se penzije usklađuju sa inflacijom i rastom BDP-a preko 2,0 odsto.\nProjekcije Fiskalnog saveta pokazuju da bi, osim u slučaju nastanka vanredno velike ekonomske krize, ova formula za usklađivanje penzija mogla da bude ekonomski održiva u narednim godinama.\nImajući u vidu da ova formula omogućava realno povećanje penzija samo u godinama privrednog rasta preko 2,0 procenta, moguće je, po ugledu na Grčku i Portugaliju, propisati formulu koja uzima u obzir i niže stope rasta, tako što bi se penzije usklađivale 50 odsto sa inflacijom i 50 odsto sa rastom BDP-a, dodaje se dalje.\nIz FS-a navode da je moguće propisati i "švajcarsku formulu" prema kojoj bi se penzije usklađivale 50 odsto sa inflacijom i 50 odsto sa rastom zarada.\nTakođe bi mogla da se primeni šira definicija "švajcarske formule", koja bi se zasnivala na registrovanoj masi zarada, odnosno naplaćenim penzijskim doprinosima, kako bi usklađivanje penzija direktno uzimalo u obzir i stopu zaposlenosti na tržištu rada, odnosno uspešnost borbe protiv rada "na crno".\nS društvenog stanovišta, moguće je da bi ovakva veza pojačala stepen međugeneracijske solidarnosti, koji je važan za uspešno funkcionisanje javnih penzijskih sistema.\nSve analize i rezultati u studiji Fiskalnog saveta pretpostavljaju "da neće doći do kontraproduktivnih ili populističkih izmena penzijskog zakona iz 2014. godine", koji je, kako ističu, doprineo finansijskoj stabilizaciji penzijskog sistema, koja sada omogućava izdašniju formulu za usklađivanje penzija.\nFiskalni savet predstavio je pet mogućih formula za usklađivanje penzija, koje bi bile ekonomski održive, ocenjujući da je ova godina pravo, i poslednje, vreme da se teško ostvarena finansijska konsolidacija penzijskog sistema pretoči u dugoročno sistemsko rešenje, usvajanjem nove formule za usklađivanje penzija.\nOva formula je integralni deo penzijskih sistema u praktično svim zemljama Evropske unije, uključujući i penzijski sistem Republike Srbije od njegovih začetaka 1922. godine, navodi se u saopštenju.\nU materijalu za javnu raspravu Fiskalni savet je, na osnovu međunarodnih i domaćih iskustava, predstavio pet mogućih formula za usklađivanje penzija koje bi bile ekonomski održive i izdašnije od dosadašnje formule.\nPrvi predlog je da se penzije usklađuju s inflacijom i delom rasta BDP preko dva odsto, drugi da se 50 odsto penzije usklađuje sa inflacijom, a 50 odsto sa rastom BDP, treći predlog je da se 50 odsto penzija usklađuje sa inflacijom, a 50 odsto sa rastom prosečnih zarada, četvrti da se 40 odsto penzije usklađuje sa inflacijom i 60 odsto sa rastom prosečnih zarada i peti da se 30 odsto penzije usklađuje sa inflacijom, a 70 odsto sa rastom ukupne mase zarada.\nPored odabira nove formule za usklađivanje penzija, potrebno je unaprediti i ojačati mehanizme fiskalnih pravila koji će obezbediti da se ukupni rashodi za penzije u budućnosti kreću u koridoru od 9,5 do 10,5 odsto BDP.\nCilj ove analize je da se podstakne društvena diskusija kako bi nova formula bila rezultat inkluzivnog procesa i uživala podršku što šireg kruga relevantnih društvenih aktera.\nUpravo se društveno razumevanje i podrška pokazuju ključnim za održivost javnih penzijskih sistema međugeneracijske solidarnosti, ocenjuje Fiskalni savet.\nPreduslov za usvajanje nove, izdašnije, formule za usklađivanje penzija je istrajavanje na uspešnom sprovođenju mera penzijske reforme iz 2014. godine.\nUkoliko bi u budućnosti došlo do kontraproduktivnih izmena Zakona, poput populističkih zahteva za ukidanje ili ublažavanje penala za prevremeno penzionisanje, formule analizirane u ovom radu bi prestale da budu ekonomski održive usled finansijske destabilizacije penzijskog sistema, ističe se u saopštenju.\nIzvor: Vebsajt RTV, 06.02.2019.


BANJALUKA, Ministar prosvjete i kulture Republike Srpske Anton Kasipović smatra da će do kraja godine ili prvih dana naredne godine biti raspisan tender za izbor izvođača radova za izgradnju studentskog smještaja u okviru Kampusa Univerziteta u Banjaluci, jer je konkursna komisija sprovela sve procedure.\nOn je novinarima u Banjaluci rekao da je još potrebno tekst tendera usaglasiti sa pravilima Evropske investicione banke.\n“U narednoj građevinskoj sezoni trebali bismo početi sa izgradnjom četvrtog paviljona u Banjaluci. Po istoj kreditnoj liniji razmatramo mogućnost izgradnje studenskog smještaja na Palama i na Lukavici. Vjerujem da će ta tri velika projekta biti najvećim dijelom realizovana u 2013. godini”, naveo je Kasipović.\nPrema njegovim riječima, ukupan kreditni potencijal ove linije Evropske investicione banke je deset miliona evra.\nOn je istakao da je inicijativa da studentski centar dobije status studentskog grada veoma značajna, jer studentski grad podrazumijeva druge sadržaje u odnosu na centar.\n“Za nas je bilo veoma važno da razradimo i pitanje studentskog kulturnog centra, kao i pitanje zdravstvene zaštite, što i jeste jedan od uslova da se uspostavi institucija studentskog grada”, rekao je Kasipović.\nPrema njegovim riječima, sasvim sigurno će u narednoj godini ta inicijativa biti realizovana i to će biti prvi studentski grad u BiH.\nKomisija za sprovođenje tenderske procedure za izbor izvođača radova za izgradnju studentskog smještaja u okviru Kampusa Univerziteta u Banjaluci, koju čine predstavnici resornih ministarstava i Univerziteta u Banjaluci, utvrdila je prije dva dana tekst tenderske dokumentacije koja će biti upućena u Službeni glasnik BiH na objavu. Srna\nTagovi: anton kasipovickampuspaviljontender


Ceca: U Švedskoj niko ne nosi maske\nCeca, naime, večeras, 27. novembra, ima koncert u Švedskoj, a pre nastupa pevačica je otišla u tržni centar.\nFolk zvezda je bila iznenađena normalnim životom u Švedskoj, gde su ukinute mere, a u tržnom centru zatekla je veliki broj ljudi koji nije nosio maske.\n(VIDEO) KAKVOG SINA CECA IMA Pevačica snimala Veljka u teretani, a svi pričaju o JEDNOM\n- Niko ne nosi maske, svi su vakcinisani, žive normalnim životima. Prosto ne mogu da se naviknem da neko živi normalnim životom, bez maske, bez frustracija - rekla je Ceca u videu.\nŠta je Ceca nedavno rekla o udaji pročitajte OVDE.\n"VOLIM DA MIRIŠEM NA PARFEM, A NE NA ZAPRŠKU" Ceca iznela detalje iz vile na Dedinju, progovorila i o UDAJI\nCECA ISTAKLA I DEKOLTE I NOGE Na snimanju novogodišnjeg programa zablistala u šljokičavoj toaleti - napravila atmosferu za PAMĆENJE (VIDEO)\n"NAMETNUO MI JE DA ĆUTIM I BUDEM LEPA" Sara Jo nakon STRAVIČNIH NAPADA i uvreda iznela bolnu istinu u javnost


Softversko rešenje za upravljanje auto servisa i centara\nAuto servis menadžer\nČitač saobraćajnih dozvola\nNa kontrolnoj tabli se na jednom ekranu prikazuju svi detalji relevantni za jednog poslovnog korisnika. Tu može da se vidi detaljna statistika različitih parametara sistema i to za poslednji dan, poslednju nedelju ili poslednjih mesec dana. Takođe, ovde se prikazuju i informacije o stepenu popunjenosti dostupnih resursa u odnosu na odabrani B2B paket.\nU skladu sa strategijom da se svakom klijentu ponudi optimalan nivo pristupa sistemu, koji će obuhvatiti sve njegove potrebe po minimalnoj ceni, B2B deo Cloud'n'Car sistema omogućava definisanje različitih paketa. Oni se razlikuju po maksimalnom broju zaposlenih, organizacionih jedinica, grupa proizvoda i usluga kao i samih proizvoda i usluga, maksimalnom broju dobavljača, broju magacina...\nU okviru Employees dela postoji mogućnost generisanja organizacione strukture kompanije, kao i pozicija zaposlenih radnika. Svaka pozicija pridružuje se određenom delu u organizacionoj strukturi (finansije, servis, nabavka, prodaja...). Za svakog zaposlenog mogu da se upišu svi važni podaci, kao što su pozicija na kojoj je zaposlen, visina ličnog dohotka, kontakt podaci, adresa... Takođe, za svakog zaposlenog definišu se i prava pristupa određenim delovima sistema. Na primer, serviseru može da se dozvoli upis informacija u online servisnu knjižicu, kao i generisanje računa, ali ne i da definiše cenu usluge (što se može dozvoliti samo menadžeru)...\nPosebna sekcija u okviru Employees dela odnosi se na definisanje troškova zaposlenog, odnosno koliko košta njegova satnica. To je jedna od informacija na osnovu koje se po obavljenom poslu automatski generiše račun za klijenta.\nCloud'n'Car nudi potpunu podršku za vaše poslovanje. Zato pored dela o zaposlenima nudi i deo koji je posvećen klijentima. U njemu se nalazi lista lista svih izdatih računa, zajedno sa datumima kreiranja i imenima zaposlenih koji su ih kreirali. Svaki račun je moguće pogledati i po potrebi generisati ga u PDF formatu.\nTakođe, u ovom delu sistema vodi se i kompletna evidencija o dobavljacima kao i internim faktura koje omogućavaju sistemsko prenošenje robe iz jednog u drugi poslovni objekat.\nJedna veoma korisnih opcija, koja će znatno olakšati i ubrzati administrativni posao u auto servisima, ali i u osiguravajućim društvima, je implementacija Cloud’n’Car Smart čitača saobraćajnih dozvola. On nam donosi podršku za čitanje podataka o vozilu unetih u čipove saobraćajnih dozvola. To na prvi pogled i nije neka novost, jer mnogi sistemi omogućavaju istu tu funkcinonalnost. Međutim, kod Cloud’n’Car Smart čitača saobraćajnih dozvola to je samo osnova – prava vrednost sistema ogleda se u tome što on na osnovu pročitanih podataka automatski kreira klijenta u sistemu i vezuje vozilo za klijenta, pri čemu razlikuje pravno i fizičko lice.\nU okviru sistema postoji detaljno razrađen deo posvećen proizvodima. U okviru njega mogu da se definišu različite grupe poreza, različite jedinice mere, različiti magacini u kojima se proizvodi nalaze, različite grupe kojima pripadaju, kao i različiti proizvođači. Sve te informacije se upotrebljavaju prilikom definisanja proizvoda. Pored toga, za svaki proizvod dozvoljeno je upisivanje njegove neto cene, koja će se automatski uvećati za iznos odabrane poreske grupe, opis proizvoda i do pet fotografija. Takođe, korisna informacija može da bude i definisanje minimalne količine u magacinu, koja će automatski da trigeruje obaveštenje da je potrebno dopuniti zalihe tog proizvoda.\nKada se planiraju marketinške akcije, proizvodima mogu da se za određene vremenske intervale definišu snižene, akcijske cene, koje će se nakon isteka tog perioda automatski vratiti na regularne vrednosti.\nUkoliko se vaše poslovanje zasniva na servisnim uslugama (auto centar, auto servis...), Cloud'n'Car dozvoljava generisanje servisnih grupa i definisanje samih servisa. Pod servisnom grupom mogu da se nazovu "Zamena filtera i ulja", a servisi u okviru te grupe mogu da budu zamena filtera goriva, zamena filtera ulja, zamena filtera klime, zamena kočionog ulja, zamena ulja...\nOvaj deo Cloud'n'Car sistema služi za planiranje aktivnosti i njihov pregled na dnevnom i mesečnom nivou. Praktično, tu može da se izvrši rezervacija obavljanja servisa za odabrano vozilo, da se dodeli ko od zaposlenih će obaviti servis, kao i da se pogleda trenutni status odabranog zadatka (da li je samo zakazan, u toku, da li je završen ili možda otkazan).\nPorez nije uključen u cenu\n5 Satnica zaposlenih\n5 Organizacionih jedinica\n20 Grupa proizvoda\n20 Grupa usluga\n10 Satnica zaposlenih\n50 Grupa proizvoda\n50 Grupa usluga\n20 Satnica zaposlenih\n100 Grupa proizvoda\n100 Grupa usluga\n50 Satnica zaposlenih\n50 Organizacionih jedinica\n200 Grupa proizvoda\n200 Grupa usluga\nŠta je to Cloud?\nCloud je u stvari Internet resurs. To je praktično resurs koji omogućava da podaci budu dostupni u svakom trenutku i na svakom mestu. On u svakom trenutku pruža mogućnost pristupa aplikacijama, podacima, servisima i ne traži od korisnika poznavanje fizičke lokacije sistema koji pruža servis. Najpoznatiji primeri Cloud servisa su Facebook, Gmail, Instagram... a njima se pridružuje i Cloud'n'Car.\nPrednost Cloud servisa je u tome što obezbeđuju veliku sigurnost podataka, štite privatnost i daleko su sigurnije od lokalnih servisa jer Cloud provajderi imaju neuporedivo više resursa, znanja i iskustva da se izbore sa svim pretnjama.\nNa koji način mogu da se prijavim i odaberem jedan od ponuđenih biznis paketa?\nDovoljno je da nas kontaktirate na mail sales@cloudncar.com u kome ćete navesti za koji business paket ste zainteresovani. Vrlo brzo nakon toga dobićete sve dalje instrukcije kako da na najjednostavniji način svoje poslovanje prebacite na naš sistem.\nDa li mogu da povežem Cloud'n'Car sa mojim postojećim portalom?\nCloud'n'Car sistem je zasnovan na fleksibilnoj platformi koja omogućava jednostavno povezivanja sa drugim sistemima. Ukoliko već posedujete svoj portal na kome ste postavili katalog proizvoda i njihove cene, nema potrebe da ponavljate isti posao. Veoma jednostavno, potpuno automatizovanom procedurom te kataloge i cene možete da importujete u Cloud'n'Car.\nNa koji još način mogu da promovišem svoj biznis na Cloud'n'Car portalu?\nBez obzira da li već posedujete sopstveni sajt ili ne, Cloud'n'Car portal obezbeđuje automatizovanu izradu mikro sajta vaše kompanije. Kroz samo nekoliko jednostavnih koraka koji se odnose na unos informacija o vašoj kompaniji i proizvodima koje prodajete ili uslugama koje nudite, generisaće se mikro sajt koji će predstavljati novi kanal za promociju vašeg poslovanja.\nKoliko brzo može da se pređe na manji ili veći paket?\nUkoliko se vaš obim posla proširio i prevazilazi trenutno odabrani paket, u svakom trenutku možete da se prebacite na veći paket. Ista situacija je i u slučaju kada procenite da vam je trenutni paket prevelik i da želite da izvršite optimizaciju prelaskom na manji paket. Sistem prati vaše poslovanje i prilagođava mu se, pa procedura za promenu paketa može da se završi za samo jedan dan.\nZašto da svoje poslovanje prebacim baš na Cloud'n'Car portal?\nCloud'n'Car portal obezbeđuje podršku vašem poslovanju po sistemu „ključ u ruke“. To je platforma koja pokriva sve aspekte poslovanja, prilagodljiva je potrebama svakog konkretnog poslovnog subjekta i usklađena je sa zakonskim okvirima. Veliku pomoć u razvoju sistema pružile su nam partnerske kompanije iz auto industrije i zahvaljujući tome je potpuno usaglašen sa poslovnim zahtevima branše.\nDa li je moguće da se automatizuje ubacivanje artikala u Cloud'n'Car sistem?\nPotrudili smo se da maksimalno pojednostavimo način ubacivanja artikala i njihovih cena u naš sistem. Dovoljno je da sa svog biznis naloga preuzmete predefinisanu Excel tabelu sa ili bez postojećih podataka, prepravite ili dopunite podatke i zakačite fajl nazad u nalog. Sistem će momentalno izvršiti sinhronizaciju podataka sa bazom i vašim katalogom.\nŠta se dešava sa mojim podacima ukoliko odustanem od upotrebe Cloud'n'Car sistema?\nU slučaju da ne želite više da koristite usluge Cloud'n'Car sistema, poslaćemo vam Excell fajl sa svim generisanim podacima o vašem poslovanju u periodu dok ste koristili Cloud'n'Car kao platformu za poslovanje. Na taj način ćete bezbolno moći da migrirate na neki drugi sistem. Vaši podaci u okviru sistema ostaju arhivirani narednih 90 dana, i u tom periodu vam možemo naknadno exportovati potrebne podatke. Nakon perioda od 90 dana, podaci će biti trajno uklonjeni.\n Korisničko ime\nRegistracijom prihvatate uslove korišćenja\nPredhodni korak Registruj se


Politika: Vučić u Sočiju s Putinom o gasu: Kako teku pripreme za razgovor predsednika Srbije i Rusije o energetici i Kosovu - BalkaniYUm.TV '); } //]]>\nRezidenciju "Bočarov ručej" ("Bočarov potočić"), u kojoj će razgovarati Putin i Vučić, ruski predsednik koristi kad ima seriju važnih sastanaka. Ovih dana je tamo razgovarao sa ruskim vojnim vrhom i vodećim konstruktorima modernog naoružanja, kao i sa mnogim vodećim svetskim političarima. Predsednik Vučić se već sretao sa Putinom u Sočiju, a pre njega tamo su bili i Tomislav Nikolić i Vojislav Koštunica.Rezidencija "Bočarov ručej" je počela da se gradi 1934, na inicijativu tadašnjeg narodnog komesara za vojsku i mornaricu Klimenta Vorošilova. Za vreme vladavine Nikite Hruščova, vila je rekonstruisana. Tamo su se svojevremeno odmarali sovjetski lideri Hruščov, Leonid Brežnjev, a kao gost je jedne godine letovao predsednik Jugoslavije Josip Broz Tito. U toj vili je bio poslednji susret Putina i američkog predsednika Buša mlađeg, 6. aprila 2008. Sa ruskim predsednicima tamo se sretala i nemačka kancelarka Angela Merkel. Putinov gost u ovom reprezentativnom objektu bio je i turski predsednik Erdogan.


Lajčak: Slovačka ne namerava da prizna nezavisnost Kosova\nod Admin taj Uto 10 Feb 2009 - 20:33\nSlovačka nema nameru da prizna jednostrano proglašenu nezavisnost Kosova i Metohije, izjavio je danas novi slovački ministar spoljnih poslova Miroslav Lajčak i naglasio je da je Bratislava više puta iznela razloge za svoj stav kada je u pitanju Kosovo.\n"Naš stav je isti kao i stav još četiri članice EU", dodao je Lajčak, misleći na Španiju, Rumuniju, Grčku i Kipar, koje nisu priznale nezavisnost južne srpske pokrajine.\n"Slovačka je deo međunarodne borbe za političku, ekonomsku i socijalnu stabilnost Kosova. Deo smo vojne misije Kfor i Euleks, ali nismo učinili ništa što bi direktno ili indirektno nagovestilo priznanje nezavisnosti Kosova", rekao je Lajčak, donedavni predstavnik međunarodne zajednice u Bosni i Hercegovini.\nLajčak nije želeo da komentariše moguću promenu stava Slovačke tokom njegovog mandata na mestu šefa diplomatije, prenela je slovačka agencija TASR.\nSlovački ministar je, međutim, priznao da bi, ukoliko se određeni uslovi koji se tiču nezavisnosti Kosova promene, Slovačka mogla da promeni svoj stav po tom pitanju.\nLajčak je naglasio i da je slovačka politička scena ujedinjena kada je reč o Kosovu.\n"Praktično sve političke stranke, s jednim izuzetkom, podržavaju stav vlade", rekao je Lajčak.\nKada je slovački parlament glasao o usvajanju odluke o piznavanju nezavisnosti Kosova, uzdržani su bili poslanici stranke etničkih Mađara (SMK) i jedan član Hrišćanskog demokratskog pokreta (KDH), Martin Fronc.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: Suprotni indeksi i blagi rast prometa\nNA MONTENEGROBERZI 21. 10. 2017. 22:57 >> 22:26 0\nSuprotni indeksi i blagi rast prometa\nSuprotni smjerovi indeksa i blagi rast prometa obilježili su ovu sedmicu na Montenegroberzi.\nPokazatelj vrijednosti deset najboljih kompanija na Montenegroberzi, MNSE10, neznatno je oslabio na 836,09 poena, dok je MONEX blago porastao na 10.894,67 bodova.\nUkupan promet je iznosio 139,76 hiljada eura i bio je 12 odsto veći od prošlosedmičnog. Promet je realizovan kroz 115 transakcija, a najveći udio u njemu imale su dionice Luke Bar.\nRasle su akcije Poslovno logističkog centra Morača 16,3 odsto na 2,5 eura, Solane "Bajo Sekulić" 7,6 odsto na 1,55 eura, Luke Bar 4,2 odsto na 30 centi i Port of Adrie 3,8 odsto na 13,7 centi.\nGubile su dionice Hotelske grupe Budvanska rivijera 7,4 odsto na 5,65 eura, Jugopetrola neznatno na 11,8 eura, Plantaža 5,2 odsto na 14,7 centi i Zetatransa 2,9 odsto na 50,51 cent.\nAkcije Instituta "Simo Milošević" ostale su na prošlosedmičnom nivou od 25,55 eura.\nTrgovano je i dionicama Crnogorskog Telekoma, Ulcinjske rivijere i Marine Bar, koje su u petak koštale 1,95 eura, odnosno 9,25 eura i 1,7 eura. Cijene akcija Crnogorskog elektroprenosnog sistema, Barske plovidbe i Rudnika boksita na kraju sedmičnog trgovanja iznosile su 64 centa, odnosno 20,01 cent i deset centi.\nPromet akcijama fondova iznosio je 8,9 hiljada eura, a trgovano je Trendom, koji je na sedmičnom nivou neznatno oslabio na 9,01 cent.\nDržavna revizorska institucija (DRI) ove sedmice je dala pozitivno mišljenje, sa skretanjem pažnje, na finansijsku reviziju Predloga zakona o završnom računu budžeta za prošlu godinu, a uslovno na reviziju pravilnosti.\nU konačnom izvještaju o reviziji Predloga zakona o završnom računu budžeta, koji je DRI dostavila parlamentu, navodi se da je finansijskom revizijom utvrđeno da je taj akt pripremljen u skladu sa Zakonom o budžetu i fiskalnoj odgovornosti i Pravilnikom o načinu sačinjavanja i podnošenja finansijskih izvještaja budžeta, državnih fondova i jedinica lokalne samouprave.\nU izvještaju je navedeno da su prihodi, rashodi i stanje gotovine realno i objektivno iskazani predloženim zakonom i da ne sadrže materijalno značajne greške i odstupanja.\nPredlogom zakona o završnom računu budžeta za prošlu godinu je, kako se navodi, iskazan deficit na gotovinskoj osnovi u iznosu od 134,98 miliona eura.\nFinansiranje deficita obezbijeđeno je kroz neto pozajmice u iznosu 116,44 miliona eura, prodajom imovine u iznosu 4,22 miliona i iz gotovinskih depozita od 14,31 milion. Revizijom je utvrđeno da gotovinski deficit budžeta i prilive od prodaje državne imovine treba uvećati 409,66 hiljada eura, tako da gotovinski deficit iznosi 135,39 miliona, prilivi od prodaje imovine 4,63 miliona, a stanje gotovine na 31. decembar prošle godine 5,53 miliona eura.\nIz DRI su kazali da je Predlogom zakona o završnom računu budžeta korigovani gotovinski deficit iskazan u iznosu 122,29 miliona eura, tako što je gotovinski deficit korigovan za neto promjene neizmirenih obaveza u iznosu 12,69 miliona eura.\nSedmicu je, između ostalog, obilježio i izvještaj nezavisnog procjenitelja o blokovima u crnogorskom podmorju, kojima upravlja kompanija Energean Oil & Gas, kojim se potvrđuje procjene da Crna Gora "sjedi" na čvorištu dragocjenih resursa neiskorišćenog potencijala istočnog Jadrana.\nGlavni izvršni direktor kompanije, Mathios Rigas, kazao je da je to područje ostalo u značajnoj mjeri neistraženo i pored toga što ima, kako se čini, aktivni naftni sistem, sa široko razvijenim ležištima pješčara i karbonatnih stijena.\n"U zapadnom podmorju Jadrana, ugljovodonici, nafta i biogenski gas, ekstenzivno se proizvode već preko 50 godina i smatramo da se ista ležista protežu i u podmorju Crne Gore", rekao je Rigas.\nIz kompanije Energean Oil & Gas su saopštili da je završena izrada prvog dijela izvještaja nezavisnog procjenitelja o resursima koje kompanija ima na ugovornom području u podmorju Crne Gore. Izvještaj je radila holandska kuća Netherland Sewell & Associates.\nOve sedmice je na Svetom Stefanu održan Global Citizen forum o mogućnostima u doba neizvjesnosti, na kojem je bilo riječi i o ekonomskim temama, prije svega realizaciji programa sticanja ekonomskog državljanstva.\nNa forumu je ministar održivog razvoja i turizma, Pavle Radulović, ocijenio da je realizacija tog programa jedna od razvojnih šansi za Crnu Goru, koja bi joj mogla donijeti brojne benefite, u prvom redu finansijska sredstva za razvojne projekte.\n"Dobro osmišljen, konkurentan i transparentan program, sa strogim postupkom provjere aplikanata, može donijeti brojne benefite Crnoj Gori, u prvom redu finansijska sredstva koja se mogu koristiti za razvojne projekte prvenstveno na sjeveru, kao i otvaranje novih radnih mjesta i ravnomjerniji regionalni razvoj", rekao je Radulović.\nAukcija za prodaju akcija Atlas Hotels grupe


Američki sekretar za pravosuđe, Erik Holder, izazvao je debatu u američkoj javnosti kada je u jednom govoru izjavio da su Sjedinjene države nacija kukavica jer većina Amerikanaca izbegava otvorene razgovore o međurasnim odnosima.\nTokom svečanosti održane u Sekretarijatu za pravosuđe, povodom Meseca istorije američkih crnaca, prvi Afroamerikanac na položaju sekretara za pravosuđe, Erik Holder, upotrebio je neke jake reči kada je govorio o sadašnjem stanju međurasnih odnosa u zemlji.\n„Iako ova nacija sa ponosom smatra sebe mešavinom ljudi različitog etničkog porekla, što se tiče međurasnih odnosa uvek smo bili pa smo i sada u suštini nacija kukavica. Iako pitanja u vezi sa rasom nastavljaju da okupiraju znatan deo naših političkih diskusija, i iako još postoje mnoga nerešena pitanja u vezi sa međurasnim odnosima, mi obični Amerikanci, jednostavno nedovoljno razgovaramo o rasi,“ rekao je Holder.\nHolder je rekao da su Amerikanci preko nedelje uglavnom integrisani na radnim mestima, ali da preko vikenda crnci i belci najčešće žive odvojeno. Sekretar za pravosuđe je dodao da je vreme za otvoren razgovor o temi koja opterećuje zemlju od njenih najranijih dana.\n„Ako hoćemo napredak u toj oblasti moramo da budemo opušteni jedni sa drugima, da budemo tolerantniji jedni prema drugima, da iskreno razgovaramo o rasnim pitanjima koja nas još dele. Moramo da učinimo više - a mi, u ovoj prostoriji, snosimo posebnu odgovornost,“ rekao je Holder.\nNjegove izjave obnovile su debatu o stanju međurasnih odnosa u Sjedinjenim Državama i izazvale različite reakcije slučajnih prolaznika i državnih službenika nedaleko od zgrade Kapitola:\n„Mislim da na svačijim ramenima leži odgovornost za poboljšanje sadašnjih odnosa. Na belcima, crncima, latinoamerikancima, zelenima, plavima…“\nImali smo građanski rat zbog robovlasništva i mnogi hrabri ljudi su poginuli da bi se on završio. Ljudi različitih rasa i etničkog porekla učestvovali su u pokretu za građanska prava. Mislim da smo prevalili dug put.“\nDelimično se slažem sa tim, ali Amerika je takođe postala više raznolika, u njoj žive ljudi raznih kultura, pa moramo da to poštujemo i da se suočimo i sa tim.“\nHolder je održao svoj govor samo nekoliko nedelja pošto je, inauguracijom prvog Afroamerikanca na položaj predsednika, u američkim međurasnim odnosima započeto novo poglavlje.\n„Ovo je suština naših sloboda i naših uverenja, zbog kojih muškarci, žene i deca, svih rasa i svih vera, mogu da učestvuju u proslavi na ovom veličanstvenom travnjaku, i zbog čega čovek čiji otac pre manje od 60 godina ne bi mogao da bude uslužen u lokalnom restoranu, sada može da stoji pred vama i položi jednu od najsvetijih zakletvi,“ rekao je Barak Obama na svojoj inauguraciji.\nSekretar za pravosuđe Erik Holder rekao je da je proslava Meseca istorije američkih crnaca prilika za dijalog, toleranciju i razumevanje pitanja međurasnih odnosa.\n„U početku, taj proces će biti napet i bolan, ali potencijalna dobit je ogromna. Alternativa je da dozvolimo nastavak učtivog, uzdržanog mešanja, koje sada prolazi kao istinska interakcija ali kojim se ne postiže ništa,“ rekao je Holder.\nHolder je dodao da nikakvo razumevanje u Americi neće biti mogućno bez sagledavanja istorije Afrikanaca u Sjedinjenim Državama. Da biste dospeli do srca zemlje, rekao je Holder, morali biste da proučite dušu međurasnih odnosa u njoj.


Ostali sportovi - Automobilizam: Borković bez plasmana u Austriji\nDušan Borković pamtiće 10. rundu WTCC u Austriji po velikoj humanitarnoj akciji za pomoć ugroženom stanovništvu u Srbiji, ali će trke na stazi Salcburgring pokušati što pre da zaboravi. Nakon što je animirao sve vozače Svetskog šampionata turing automobila da se uključe u humanitarnu akciju, dobio ogromnu podršku FIA WTCC i Eurosporta, Borković je imao ogromnu želju da i odličnim rezultatima doprinese da Srbija bude centralna tema.\nNažalost, vozač NIS PETROL BY CAMPOS RACING tima nije uspeo da završi nijednu od dve trke. Najpre je njegov Chevrolet Cruze #98 imao peh u prvoj trci da mu se otkači senzor kočnice zbog čega nije mogao da ide brzo, tačnije, vozio je pod kočnicom i na pravcu. To je rezultovalo odlaskom u pit stop, gde je ustanovljen problem, da bi se posle toga vratio na stazu tek da bi proverio u kakvom je stanju auto i vratio se u boks nakon par krugova. Velikim naporom, mehaničari su osposobili Chevrolet Cruze #98 za drugu trku. Već pre prve krivine došlo je do karambola kada je Ivan Miler u Sitroenu naleteo na dve Lade i onesposobio Hafa i Tompsona.\nSudije su najpre oglasile žutu, a zatim i crvenu zastavu za prekid, međutim, baš u tim trenucima, Čilton je naleteo na nedužnog Borkovića i izbacio ga sa staze. To je bio ujedno i poslednji u nizu neverovatnih malera za srpskog automobilistu ovog vikenda. Borkoviću, koji je ostao na 12. mestu u generalnom plasmanu s 15 bodova, za utehu ostaje da je humanitarna akcija u potpunosti uspela i da su svi vozači na svojim automobilima zalepili sajt [email protected] Osim toga aktivno su uzeli učešće u apelovanju na pomoć, ali i sami pomogli ugroženima u katastrofalnim poplavama, koje su proteklih dana pogodile Srbiju i region. Naredni trkački vikend u okviru WTCC sezone biće vožen u Moskvi, 7. i 8.juna.


Stanovnici EU neće više da pomeraju sat, a šta vi kažete?\nIzvor: B92, 30.Avg.2018, 12:43\nViše od 80 odsto >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << ispitanika u najvećem "onlajn" istraživanju u istoriji EU izjasnilo se protiv pomeranja sata dva puta godišnje, piše nemački list Vestafalen post pozivajući se na dobro informisane izvore u Briselu. U anketi koja je trajala od 4. jula do 16. avgusta učestvovalo je oko 4,6 miliona ljudi.\nČini se međutim da je izvesno da će letnje računanje vremena biti napušteno.\nLetnje računanje vremena u sadašnjem obliku uvedeno je u Nemačkoj 1980, a mnogo ranije u nekim drugim zemljama, radi štednje energije.\nTime će se obezbediti jedinstveno računanje vremena na teritoriji Srbije usklađeno sa vremenom koje koriste evropske zemlje.Šta vi mislite, da li bi i u Srbiji trebalo da se ukine letnje računanje vremena?\nNoviMagazin.rs: Evropljani odustaju od letnjeg računanja vremena\nVečernje novosti: Neće više biti pomeranja sata?\nIzvor: EurActiv Srbija, 30.Avg.2018\nVećina gradjana EU izjasnila se protiv pomeranja sata dva puta godišnje i sve ukazuje da će se u Uniji prestati sa prelaskom na letnje računanje vremena. Na nivou EU prelazak na letnje računanje vremena regulisan je od 2002. ali se sve više članica aktivno zalaže da se ta direktiva stavi van...\nGrađani EU većinom protiv pomeranja sata\nVećina građana EU izjasnila se u nedavnoj onlajn anketi protiv pomeranja časovnika dva puta godišnje, a rezultate te ankete će danas i zvanično predstaviti Evropska komisija, piše Dojče vele...Više od 80 odsto učesnika ankete je protiv pomeranja sata, objavio je nemački list "Vestafalenpost",...


Srbijavode - Delegacija Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede sastala se danas sa delegacijom Republike Kine koju je predvodio zamenik ministra vodnih resursa Lu Guihiu povodom predstavljanja projekta za unapređenje vodoprivrede, podizanja kvaliteta upravljanja vodama i vodosnabdevanja Srbije\nDelegacija Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede sastala se danas sa delegacijom Republike Kine koju je predvodio zamenik ministra vodnih resursa Lu Guihiu povodom predstavljanja projekta za unapređenje vodoprivrede, podizanja kvaliteta upravljanja vodama i vodosnabdevanja Srbije\nDržavni sekretar Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Boban Kostić rekao je novinarima posle sastanka u zgradi JVP „Srbijavode“ da je poseta delegacije Kine u sklopu saradnje dve zemlje u okviru kineske inicijative „Pojas i put“.\n„Današnji sastanak se odnosio na probleme u oblasti voda sa kojima se suočavaju Kina i Srbija“, rekao je Kostić i naveo da je sastanak bio konstruktivan i kvalitetan.\nGeneralni direktor JVP „Srbijavode“ Goran Puzović rekao je da su na sastanku definisani mogući vidove saradnje i pomoći Kine u savladavanju problema vezanih za sektor voda u Sbiji.\n„Definisali smo četiri osnovne tačke saradnje Kine i Srbije u oblasti voda“, kaže Puzović.\n„Imamo najavu da će doći do jednog ozbiljnijeg poplavnog talasa. U naredna dva dana predstavnici kineske delegacije moći će i da vide kako mi sprovodimo odbranu od poplava i na koji način štitimo prvenstveno živote naših ljudi, i imovinu“, rekao je Puzović.\nKineska delegacija će sutra, sa predstavnicima JVP NjSrbijavode", obići nekoliko lokacija u Srbiji kako bi se kroz konkretne primere na terenu razmotrili mogući načini saradnje. Jedna od lokacija su radovi na zaštiti grada Valjeva od velikih voda reke Kolubare.


IZMENE I DOPUNE PRAVILNIKA O RASPOLAGANJU NEPOKRETNOSTIMA FONDA PIO: FOND ćE IZNAJMLJIVATI NEPOKRETNOSTI\nUpravni odbor Fonda PIO usvojio je izmene i dopune Pravilnika o raspolaganju nepokretnostima tog fonda, kao i odluku o zaključenju Ugovora o poslovnoj saradnji sa Turističko-sportskim centrom "Zlatar" iz Nove Varoši.\nPrva odluka je doneta sa ciljem stvaranja mogućnosti za pokretanje privrednog razvoja prevashodno nerazvijenih područja, kao i stvaranja materijalnih pretpostavki za racionalno raspolaganje nepokretnostima, a bez dodatnih ulaganja sredstava fonda.\nIzmene Pravilnika podrazumevaju da organizacije, čiji su osnivači organi države, Pokrajine, jedinice lokalne samouprave ili druge organizacije, uglavnom se nalaze u nerazvijenijim delovima Srbije i sve češće od Fonda traze zakup tih nepokretnosti.\nNepokretnostima Fonda se, prema Pravilniku, smatraju zemljište, poslovne zgrade, i prostorije, stambene zgrade i stanovi, garaže, i garažna mesta i drugi objekti izgrađeni, kupljeni i na drugi način pribavljeni prostori.\nUgovor o poslovnoj saradnji sa Turističko-sportskim centrom "Zlatar" predviđa da se taj objekat da na korišćenje na period od deset godina, počev od dana njegovog zaključenja.\nPredviđeno je da "Zlatar" obavi radove na investicionom održavanju, odnosno sanaciju, rekonstrukciju i adaptaciju nepokretnosti na Zlataru u vrednosti od 1, 2 miliona evra.\nUpravni odbor Fonda PIO je odlučio da javnim oglašavanjem pokrene postupak za davanje u zakup nepokretnosti objekata Specijalne bolnice za rehabilitaciju "Žubor" iz Kuršumlijske Banje sa pripadajućim zemljištem.


Grad Pirot na Porodičnom danu bezbednosti kompanije Tigar Tyres | Pirot vesti\nPočetna/Lokalna samouprava/Grad Pirot na Porodičnom danu bezbednosti kompanije Tigar Tyres\nGrad Pirot na Porodičnom danu bezbednosti kompanije Tigar Tyres\nNa manifestaciji „Porodični dan bezbednosti“ kompanije „Tigar tyres“, Grad Pirot predstavio se na dva štanda. Na jednom štandu, na otvorenom prostoru, organizovana je edukativna radionica za decu i roditelje. Radionicu su vodili Nenad Milošević i glumica pirotskog Narodnog pozorišta Danica Stanković, široj javnosti poznati kao Slavko i Slavica, a štandu se pridružila i Agencija za bezbednost saobraćaja Republike Srbije.\nNaime, Grad Pirot, pored zakonske obaveze obavljanja poslova tehničkog regulisanja saobraćaja na mreži opštinskih puteva i ulica, snažno podržava mere i aktivnosti saobraćajnog obrazovanja i vaspitanja na nivou lokalne zajednice. Upravo ovaj projekat namenjen je najmlađim učesnicima u saobraćaju, sa ciljem da kroz zabavu, igru, kvizove i bojanke steknu najosnovnija znanja o saobraćaju, kako bi sutra mogli samostalno i bezbedno da se kreću do škole, igrališta, drugara. Takođe, želja nam je da se da se deca od malih nogu usmeravaju ka zdravim načinima kretanja, odnosno ka pešačenju i biciklizmu, kao bi stekli zdrave navike i kada odrastu što manje koriste putničke automobile kao prevozno sredstvo-kaže Slobodan Rančić iz Saveta za bezbednost saobraćaja Grada Pirota.\nGradonačelnik mr Vladan Vasić obišao štand Grada Pirota\nUnutar hale, predstavljene su dve aktivnosti: Evropska nedelja mobilnosti i izrada Plana održive urbane mobilnosti grada Pirota.\nNa inicijativu Evropske komisije, Evropska nedelja mobilnosti obeležava se svake godine od 16. do 22. septembra, počev od 2002.godine u celom svetu. Ova evropska inicijativa ima za cilj da se promotivnim manifestacijama i sprovođenjem makar jedne trajne mere učini pokušaj da se smanji korišćenje putničkih automobila i poboljšaju uslovi za javni saobraćaj, kretanje biciklista i pešaka. Ove godine poseban naglasak stavljen je na pešačenje te je i zvanični slogan kampanje „PEŠAČITE SA NAMA”.\n-Pored najave Evropske nedelje mobilnosti, ovaj skup iskoristili smo kako bi započeli izradu Plana održive urbane mobilnosti grada Pirota. Naime, Stalna konferencija gradova i opština je prepoznala potencijal Pirota, kao jednog od gradova u Srbiji, koji može sa uspehom da primeni koncept urbane mobilnosti na svojoj teritoriji. Plan održive urbane mobilnosti je sveobuhvatni plan razvoja saobraćajnog sistema čiji je cilj unapređenje uslova za kretanje-navodi Rančić i dodaje:\n-Plan se ne odnosi samo na saobraćaj, odnosno mobilnost, već i na sve aspekte koje saobraćaj povezuje ili na koje ima uticaj: kvalitet života, društvene posledice, uticaj na životnu sredinu, pristupačnost aktivnostima, troškove i dr. Za izradu jednog ovakvog strategijskog dokumenta od izuzetne važnosti je učešće javnosti. Stoga je na štandu, uz veliku pomoć učenika i profesora Tehničke škole, urađena anketa o stavovima građana, a ujedno su građani glasali za viziju razvoja grada Pirota i radili javnu „grid“ analizu.\nS tim u vezi, u narednom periodu nastaviće se sa anketiranjem građana i obavljanjem neophodnih istraživanja, kako bi na kraju konačno formirali viziju u kakvom okruženju u budućnosti želimo da živimo i na koji način da to postignemo-zaključuje Rančić.\nPirot zahvaljujući Tigar Tyresu postaje srpski Davos iz…\nNEVEROVATNA SAŠKA SOKOLOV OSVOJILA JOŠ JEDNO ZLATO! Druga…\nTigar tyres - konkurs za radno mesto - Kontrolor troškova…\nTigar Tyres raspisao konkurs za radno mesto -…\nbezbednost grad pirot istaknuto porodični dan bezbednosti saobracaj tigar tyres\nObaveza vlasnika lokala da čiste led i sneg ispred ulaza\nEnergana Senjak-primer dobre prakse\n2. March 2016.\nU renoviranje škola i vrtića ove godine Grad ulaže preko tri miliona evra\nVizija: Pirot da postane jedan od vodećih lokalnih tehnoloških centara u zemlji


Delegacija banatskih opština u poseti Loznici -\nDelegacija banatskih opština u poseti Loznici\nPredstavnici banatskih opština sa željom da razmene iskustva u radu lokalnih samouprava i upoznaju se sa primerima dobre prakse, u poseti su Loznicu, gde su razgovarali sa gradonačelnikom Vidojem Petrovićem i predstavnicima gradske vlasti.\nPetrović je podsetio da je pre sedam godina Loznica bila opština u grupi od 10 devastiranih lokalnih samouprava Srbije, dok se danas nalazi u drugoj grupi razvijenih, naglasivši da se napredak postiže uz samoinicijativno rešavanje problema, čime se stvara šansa za pojavu novih partnera koji su spremni da podstaknu dalji ekonomski razvoj.\nPrema njegovim rečima, sledivši dobre primere u oblasti privrednog i ekonomskog razvoja u drugim gradovima Srbije i zemljama Evropske unije, osnovana je Kancelarija za lokalni ekonomski razvoj čime jenapravljen prvi korak u oblasti normativne regulative, kako bi se jasno uredili načini rada koji su u delokrugu jedinica lokalne samouprave.\nGradonačelnik Loznice naglasio je da okosnicu lokalnog ekonomskog razvoja čine laka industrija, poljoprivreda i turizam, i da su to težišta na kojima će počivati dalji razvoj lokalne samouprave.\nS obzirom da je grad Loznica nedavno osnovao Regionalnu razvojnu agenciju, direktorka Regionalne razvojne agencije Banat Irena Živković je izrazila nadu da će gostujuća delegacije tokom boravka u Loznici imati priliku da međusobno razmene dosadašnja bogata iskustva i predstave primere dobre prakse u radu tih zajednica.\nOpširnije na RTV VOJVODINA\nTags: Loznica, Politika, Vidoje Petrović\nPrevious SPS u Loznici obeležio 23 godine postojanja\nNext Dačić: Samo silom do reda na sportskim terenima


Naslovna Intesa Magnifica Intesa Magnifica paket proizvoda\nIntesa Magnifica servisni paket\nIzuzetna usluga i specijalno kreiran paket proizvoda\nPrepoznajući sve vaše potrebe i ciljeve, u prilici smo da vam predložimo sveobuhvatan paket finansijskih proizvoda i usluga kojima ćete ih ostvariti.\nUštedite vreme, zakažite termin posete i uputite se pravo ka Intesa MAGNIFICA izdvojenom prostoru u okviru specijalizovanih ekspozitura, gde će, u prijatnoj atmosferi, Vaši zahtevi biti tretirani sa posebnom pažnjom i prioritetom.\nSvesni smo činjenice da finansijska pitanja često ne mogu da čekaju. Zahvaljujući ovom servisnom modelu, vaše aplikacije za kredite, kreditne kartice i ostale bankarske proizvode biće procesuirane po ubrzanoj proceduri.\nLični finansijski savetnik\nIntesa Magnifica Vam omogućava komfor stalno dostupnog ličnog finansijskog savetnika koji će vam profesionalnim pristupom olakšati razumevanje kompleksnih bankarskih proizvoda i usluga. Vaš lični finansijski savetnik formiraće, uz pažljivu analizu, ponudu potpuno prilagođenu vašim zahtevima i potrebama, s ciljem očuvanja i uvećanja vrednosti vaše imovine, vodeći računa o dugoročnim finansijskim ciljevima i željenom nivou rizika.\nVaš lični savetnik je, pre svega, čovek od poverenja i profesionalac koga je Banca Intesa pažljivo odabrala za obavljanje poslova savetovanja, a koji je uvek dostupan za vaša pitanja. Ukoliko budete želeli, vaš savetnik vas može pozvati uvek kada Banka uvede novi proizvod koji bi mogao da zadovolji neku vašu finansijsku potrebu.\nPrednosti ličnog savetnika:\nPosebna pažnja i briga\nProaktivno finansijsko planiranje prilagođeno vašim ciljevima i potrebama\nUvek dostupna pomoć u rešavanju vaših finansijskih nedoumica i problema\nUpravljanje vašim svakodnevnim transakcijama bez čekanja u redovima\nKao korisnik najprestižnijeg paketa usluga naše Banke, imaćete specijalne komercijalne uslove i bankarske proizvode, koji vas očekuju pojedinačno ili u paketu:


Mađarska i Poljska blokirale usvajanje budžeta EU i podsticaja\nPoland's Prime Minister Mateusz Morawiecki and Hungary's Prime Minister Viktor Orban arrive ahead of a meeting with European Commission President Ursula von der Leyen in Brussels, Belgium September 24, 2020 REUTERS/Francois Lenoir/Pool\nMađarska i Poljska blokirale su usvajanje budžeta Evropske unije i novčani paket pomoći u borbi protiv koronavirusa čija je vrijednost 1,8 hiljada milijardi evra.\nDvije države su se tokom susreta ambasadora Evropske unije usprotivile usvajanju mehanizma koji je povezan sa ispunjavanjem kriterijuma iz oblasti vladavine prava, javio je Radio Slobodna Evropa.\nMichael Clauss, njemački ambasador koji je predsjedavao susretom, upozorio je da će se Evropska unija suočiti sa ozbiljnom krizom – ako budžet i podsticajne mjere uskoro ne budu usvojene.\nPodršku uspostavljanju mehanizma vladavine prava podržalo je dvije trećine ambasadora EU – nasuprot Mađarskoj i Poljskoj.\nMeđutim, nakon toga, nisu uspjeli da postignu neophodni konzenzus svih ambasadora pri glasanju o budžetu i planom finansijske pomoći, objavio je Sebastian Fischer, predstavnik za medije Njemačke u Briselu.\nInače, taj mehanizam mogao bi doprinijeti da Mađarska i Poljska počnu da gube sredstva zbog tumačenja Brisela da se demokratičnost u tim zemljama povlači pred njihovim desničarskim vlastima.\nManfred Weber, lider partije desnog centra u Evropskom parlamentu, označio je Mađarsku i Poljsku, kako se izrazio, neodgovornim državama zbog blokade usvajanja rješenja za krizu.\n„Ako poštujete vladavinu zakona, nemate od čega da stahujete”, rekao je Veber.\nPoljski ministar pravde Zbigniew Ziobro povezivanje primjene principa vladavine prava sa usvajanjem budžeta EU i novčanim podsticajima – označio je, kako se izrazio, institucionalnim i političkim porobljavanjem, odnosno, radikalnim ograničenjem suvereniteta.\nTakođe, mađarski premijer Viktor Orban, izjavio je u intervjuu protekle nedjelje da takva uslovljanja podsjećaju na, kako je označio, ideološku ucjenu koju je primjenjivao Sovjetski Savez.\nTo pitanje razmatraće ministri država članica na video konferenciji zakazanoj za 17. novembar – koja je sazvana u okviru priprema za samit lidera EU koji se održava dva dana kasnije.\nZvaničnici EU nastoje da povežu novi mehanizam koji se odnosi na vladavinu prava sa finansiranjem, da bi izvršile pritisak na Mađarsku i Poljsku, države čije su vlasti na meti kritika zbog narušavanja nezavisnosti sudova i medijskih sloboda.\nMađarskoj su kritike upućene i zbog targetiranja nevladinih organizacija i podrivanja građanskih sloboda.


Philips HR2790/20 mašina za meso cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nPhilips HR2790/20 mašina za meso cene\nTrenutno nemamo slike za Philips HR2790/20\n9.999 din - 13.999 din\n10.999 din - 14.990 din\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Philips HR2790/20 mašina za meso po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Philips mašina za meso HR2790/20 na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Mašine za meso cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Philips Mašine za meso, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Philips HR2790/20 mašina za meso sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Philips HR2790/20 mašina za meso. Pre kupovine, podatke za Philips mašina za meso HR2790/20 proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.