Vakcinalni centri u školama: Berlin počinje da daje vakcine djeci od pet do 11 godina - Srpskainfo\nVakcinalni centri u školama: Berlin počinje da daje vakcine djeci od pet do 11 godina\nDjeca od 5 do 11 godina će moći da počnu da primaju vakcine sljedeće nedjelje u Berlinu, saopštili su danas zdravstveni zvaničnici, čime će se ta prestonica priključiti ostalim njemačkim pokrajinama u zakazivanju termina za vakcinaciju mlađe djece.\nFOTO: ROBIN UTRECHT/ EPA\nDjeca u toj starosnoj grupi će moći da dobiju prvu dozu vakcine Fajzer/Bajontek u vakcinacionim centrima u Berlinu, koji će biti u školama, ljekarskim ordinacijama i Nacionalnom muzeju istorije, prenio je AP.\nNjemačko nezavisno vakcinaciono savjetodavno tijelo saopštilo je u četvrtak da preporučuje vakcinacije za djecu od 5 do 11 godina, koja imaju pridružene bolesti ili su u bliskom kontaktu sa ljudima osetljivog zdravlja.\nDjeca u ovoj starosnoj grupi bi trebalo da prime dvije doze Fajzera/Bajonteka u razmaku od tri do šest nedjelja, naveli su eksperti.\n– Za mnogu djecu uzrasta od 5 do 11 godina i njihove porodice, ovo je veliko olakšanje – rekla je buduća ministarka za porodična pitanja Ane Špigl za Funke.\nSvijet berlindjecaKorona virusVakcinacija\nUzvratili istom mjerom: Moskva proglasila nepoželjnim 40 članova diplomatskog osoblja\nPrkose korona virusu: Jedan od rijetkih gradova u Evropi odlučio da slavi Novu godinu\nVladimir Kličko stigao u Berlin “Hitno potrebna još veća humanitarna, ali i vojna podrška”\nOd sredine decembra moguća imunizacija i mlađih: Vakcinisano blizu 80 odsto djece iznad 12 godina u Francuskoj\nBORBA PROTIV KORONE U Južnoj Koreji odobrena Fajzerova vakcina za djecu\nVAKCINISANO 900.000 DJECE Prva sedmica imunizacije mališana od pet do 11 godina u SAD\nŠolc oštro o ruskom lideru "Putin želi da nama pripiše krivicu za KRIZU GLADI"\nSNAŽNA GRANATIRANJA U DONBASU Rusija zauzela strateški važan grad i opkolila dvije trećine Sjeverodonjecka\n"To pitanje trenutno se ne postavlja" NATO ne planira da Ukrajini ponudi članstvo\nPROŠIRENJE NATO Razgovori turskih zvaničnika i delegacija Švedske i Finske donijeli vrlo malo uspjeha\nNACISTIČKI POZDRAVI I PETARDE Maturanti u Dubrovniku uzvikivali "Za dom spremni"


Rezolucije o Srbiji i Kosovu upućene u Evropski parlament\nVanjskopolitički komitet Evropskog parlamenta usvojio je velikom većinom glasova finalne verzije rezolucija o Srbiji i Kosovu.\nU prijedlogu rezolucije se Srbiji daje snažna podrška u procesu evropskih integracja, a Evropsko vijeće se poziva da Srbiji što prije odredi datum početka pregovora o pridruživanju Evropskoj uniji, pod uvjetom da se nastave reforme i dijalog sa Prištinom. Velikom većinom glasova usvojen je prijedlog rezolucije o Kosovu, koji podržava stav Evropske komisije da potpisivanje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju ne bi prejudiciralo status Kosova.\nTakodjer se naglašava da podjela Kosova ne dolazi u obzir, a pet članica EU koje nisu priznale nezavisnost Kosova pozivaju se da to učine.\nParlament će na plenarnom zasedanju u martu usvojiti ove rezolucije koje inače nisu obvezujuće za Evropsko vijeće i Evropsku komisiju.


Bajden zatražio novi moratorijum na iseljenje iz stanova i kuća zbog korone\nSvet Autor:Glas Amerike03. avg. 202119:0610 komentara\nAmerički predsednik Džo Bajden zatražio je novu zabranu iseljenja iz iznajmljenih stanova i kuća, kako bi se sprečio novi talas beskućnika dok zemljom vlada zarazni delta soj koronavirusa.\nDan nakon što je u celoj zemlji istekao moratorijum na iseljenje onih koji nisu u mogućnosti da plaćaju kiriju, Bajden je priznao da administracija nema zakonska ovlašćenja da pomogne zakupcima da ostanu u iznajmljenim domovima.\nTo Beloj kući ostavlja nekoliko alata za rešavanje pitanja koje bi moglo da utiče na milione porodica, nakon što je u nedelju istekao jedanaestomesečni moratorijum, koji je odredio američki Centar za kontrolu i prevenciju bolesti (CDC), preneo je Glas Amerike.\n„S obzirom na sve veću hitnost suzbijanja širenja delta varijante kovida, Bajden je zatražio od CDC da razmotri novi jednomesečni moratorijum na iseljenje radi zaštite zakupaca“, saopštila je Bela kuća.\nDirektorka CDC Rošel Valenski nije, međutim, mogla da pronađe zakonska ovlašćenja za novi moratorijum na iseljenje, dodaje se u saopštenju.\nZabrana iseljenja najmanje u naredna dva meseca\nBajden je, pored toga, pozvao državne i lokalne vlasti „da produže ili uvedu moratorijume na iseljenja najmanje u naredna dva meseca“.\nNamera mu je bila da se zabrana u celoj zemlji produži do septembra, ali je nedavna presuda Vrhovnog suda propisala da moratorijum mora da prestane da važi, osim ako ga Kongres ne obnovi, što je propalo, jer nije bilo saglasnosti.\nBajden je, takođe, pozvao državne i lokalne vlade da brzo pošalju hitnu pomoć u milijardama dolara, kako bi zakupci ostali u svojim domovima.\nSekretarijat za finansije saopštio je da su od juna domaćinstvima podeljene svega tri od 25 milijardi dolara, koliko je federalna vlast poslala državama i lokalnim zajednicama početkom februara.\npre 23 min 53


20/12/2021 21/12/2021 Legenda by editor\nDok neki ljudi smatraju da su zlato, nakit, umetnost, vino ili antikviteti dobri za dugoročna ulaganja, nova studija dovodi u pitanje tu ideju i predstavlja jedinstvenu i unosniju alternativu: Lego setove.\nStručnjaci sa Visoke ekonomske škole u Rusiji otkrili su da tržišne cene starih Lego kompleta koji se prodaju na sekundarnom tržištu rastu za najmanje 11 odsto godišnje, što je više od prosečnih prinosa koje obezbeđuju zlato, velike akcije, obveznice i alternativna ulaganja. Za svoju studiju, autori su analizirali cene 2.322 neotvorena Lego seta od 1987. do 2015. i informacije o primarnoj prodaji i transakcijama na onlajn aukcijama.\nStudija će biti objavljena u januarskom izdanju časopisa Research in International Business and Finance, prenosi Gizmodo.\n„Mislili smo da ljudi kupuju predmete kao što su nakit, antikviteti ili umetnička dela kao investiciju“, rekla je Viktorija Dobrinskaja, profesorka ekonomije i finansija na Visokoj ekonomskoj školi i koautorka studije.\n„Međutim, postoje i druge opcije, kao što su kolekcionarske igračke. Desetine hiljada poslova sklapaju se na sekundarnom LEGO tržištu. Čak i uzimajući u obzir male cene većine kompleta, ovo je ogromno tržište koje nije dobro poznato tradicionalnim investitorima.”\nIstraživači kažu da postoji nekoliko razloga zašto ljudi daju ogroman novac za Lego kockice. Ne prvom mestu je to što postoji mali broj proizvedenih setova i ograničen broj ljudi koji žele da prodaju svoje Lego kockice nakon što ih kupe. Pored toga, kompanija Lego proizvodi kocke od 1930. i okupila je legiju nostalgičnih odraslih obožavatelja koji cene starije komplete.\nPre nego što počnete da se pitate da li u kući imate Lego komplete koji bi mogli da budu tajno blago, treba da znate nekoliko stvari. Prvo, cene Lego kompleta na sekundarnom tržištu, koje se veoma razlikuju i kreću se u prinosu od -50% do +600% na godišnjem nivou, obično počinju da rastu dve ili tri godine nakon što je set povučen. To znači da u svoju investiciju morate da uračunate visoke troškove poput isporuke i skladištenja.\nPročitaj i: Od Lego kockica napravili “fiću” u prirodnoj veličini\nDrugo, cene malih ili veoma velikih kompleta će rasti brže od setova srednje veličine, otkrili su istraživači. Kompleti koji beleže najveći rast vrednosti na sekundarnom tržištu su oni koji se odnose na poznate zgrade, filmove ili praznike. Tako da ne bi trebalo da vas iznenađuje što neki od najskupljih Lego kompleta uključuju Milenijumskog sokola, Zvezdu smrti i Zvezdanog razarača. Ostali veoma cenjeni Lego kompleti uključuju limitirana izdanja i izdanja koji se poklanjaju na promotivnim događajima.\nI konačno, sekundarno Lego tržište nije nešto na šta možete lako da uskočite ako niste obožavatelj, rekla je Dobrinskaja. Postoji mnogo kompleta i potreban je pravi obožavatelj da analizira tržište i da se kladi na set koji bi jednog dana mogao vredeti mnogo više.\nFoto: Ryan Howerter on Unsplash\nTagovi: Featured lego\nBlog kutakKarusel života\nBudi naučnikDanas stiže astronomska zima: 10 činjenica koje treba da znaš o najkraćem danu u godini


Simuliranje faula - Sportal\n11:20 - 23.03.2019\nPreterao sa glumom: Toliko kukao zbog "povrede" da ga je trener zamenio\nFabricio Ravaneli je svojevremeno bio među najboljim napadačima u evropskom fudbalu, no špic koji je rano posedeo ovoga puta našao se u neobičnoj ulozi - kao trener je doživeo prevaru svog sopstvenog igrača i to u takmičarskom meču.\nIgrač povredio glavu, sudija mu pokazao crveni karton za simuliranje! /video/\nNa jednoj utakmici belgijske niže lige u fudbalu dogodio se skandal o kojem čitava zemlja danas priča.\nDa li je Suarez zaista simulant? Pogledajte koliko puta je oštećen za prekršaj /video/\nJedna od glavnih tema na Ostrvu od proteklog vikenda je Luis Suarez. Već treći dan se priča o njegovoj ogromnoj želji da iznudi prekršaj kad god to može, a mediji su objavili snimak na osnovu kog se opravdano postavlja pitanje da li je napadač Liverpula\nRodžers brani Suareza: Kakvo simuliranje, Luis je žrtva!\nTrener Liverpula Brendan Rodžers stao je u zaštitu svog napadača Luisa Suareza, koji je na meti svih kritičara i ljubitelja fudbala zbog preteranog simuliranja prekršaja i želje da iznudi penal kada god mu se ukaže prilika.\nTore Andre Flo: Premijer liga je, uz strance, uvezla i simuliranje /video/\nBivši norveški fudbalski reprezentativac i nekadašnji igrač Čelsija Tore Andre Flo rekao je da su stranci u Premijer ligu doneli “glumu” i simuliranje prekršaja i penala.\nSuarez se posle gola u derbiju bacio pred klupu Evertona: Evo kako padam! /video/\nLuisa Suareza su mnogi optuživali da se na fudbalskim mečevima često "baca" na teren sa i bez razloga, a o napadaču Liverpula upravo je iz tog ugla i govorio menadžer gradskog rivala Evertona. Te reči Dejvida Mojesa dovoljno su inspirisale urugvajskog šp


Nema novoobolelih u srpskim sredinama na Kosovu i Metohiji – SveVesti.net\nNema novoobolelih u srpskim sredinama na Kosovu i Metohiji\n“Od četiri izlečena lica u poslednja 24 časa dva su iz Leposavića i dva iz Zubinog Potoka. Danas nije bilo testiranja na severu KiM. U Prištini, Kosovu Polju i Lipljanu u protekla 24 časa bila su dva pregleda u Kovid-19 ambulanti. Pacijent upućen iz DZ Štrpce je hospitalizovan i testiran”, naveo je direktor Kancelarije za KiM.\nNarodna kuhinja Raško prizrenske eparhije ”Majka devet Jugovića” svakodnevno priprema obroke za više od 2.000 osoba širom Kosova i Metohije. U vreme pandemije virusa Kovid-19 broj korisnika se dodatno povećao. Kancelarija za Kosovo i Metohiju obezbedila je skoro 23 miliona dinara za plate radnika narodne kuhinje.\nPriština: Tri nova slučaja korone\nNa području KiM registrovana su tri nova slučaja koronavirusa, čime je ukupan broj obolelih od početka pandemije dostigao 988, saopšteno je večeras iz instituta za javno zdravlje u Prištini.\nIz Instituta navode i da je danas izlečeno 18 pacijenata, tako da se od početka pandemije oporavilo 754 pacijenata, prenelo je Kosovo onlajn.\nNa KiM je od početka pandemije Kovid-19 registrovano 29 smrtnih slučajeva povezanih sa tim virusom.\nPrevious Ponovo dostupno podnošenje zahteva za prepis lista nepokretnosti\nNext U domovima za stare i ustanovama socijalne zaštite 164 zaraženih


U nedelju plivanje za Bogojavljenski krst na Moravi i Rasini – GRAD Kruševac\nNaslovna » Društvo » U nedelju plivanje za Bogojavljenski krst na Moravi i Rasini\nNa Bogojavljenje, 19. januara, po 19. put će se kraj skele u Beloj Vodi organizovati viteško nadmetanje za Časni krst do koga će učesnici morati da kroz hladnu vodu Zapadne Morave preplivaju simboličnu trasu od 33 metra, prema zemaljskim godinama Isusa Hrista. Istovremeno, na Rasini u Šavranu će se plivanje za Bogojavljenski krst održati osmi put zaredom\nPlivanje za Časni krst običaj je koji se danas praktikuje na gotovo svim našim rekama, a prvi put je nakon Drugog svetskog rata u Srbiji organizovan baš u Beloj Vodi, pre devetnaest godina.\nOrganizatori ove manifestacije: mesne zajednice i crkvene opštine Bela Voda, Bresno Polje i Stopanja i kruševački Kulturni centar, pod pokroviteljstvom grada Kruševca i opštine Trstenik i uz blagoslov episkopa Davida, ovu tradiciju nastavljaju i u nedelju.\nČitava manifestacija počeće liturgijama u crkvama Svete Trojice u Beloj Vodi i Lazarici, odakle će krst ka odredištu poneti naš maratonac, pukovnik Svetislav Pavlović.\nČasni krst vernici će dočekivati u Jasici, zatim u Kukljinu, pa u Beloj Vodi, odakle će krenuti i litija ka Moravi, a na mestu nadmetanja, predstavnici dveju susednih lokalnih samouprava, Kruševca i Trstenika, lomiće pogaču prijateljstva.\nNakon osvećenja vode, blagosiljanja plivača i kratkog kulturnog programa u kome će učestvovati pevačka grupa “Lazarice”, nadmetanje će početi u 12 časova. Sledi proglašenje pobednika i posluženje nazvano “trpeza ljubavi”.\nZa sve zaiteresovane organizovan je i besplatan prevoz do Bele Vode . Autobus će ispred Crkve svetog Đorđa krenuti u 10 sati, a povratak je predviđen nakon proglašenja pobednika, negde oko 13 sati.\nU Šavranu će se učesnici viteškog nadmetanja za Bogojavljenski krst susresti po osmi put, a takmičenje će takođe startovati u podne, nakon liturgije u Crkvi pokrova presvete Bogorodice, kulturnog programa uz učešće Sanje Maksimović, vodoosvećenja i blagosiljanja plivača.\nOrganizatori manifestacije u Šavranu su selo Šavrane, Crkvena opština Jablanica, Mesna zajednica Gornji Stepoš i Kulturni centar, a pokrovitelj grad Kruševac.\nKako su rekli Miloš Dimić i Predrag Milenković, predstavnici organizatora manifestacija u Beloj Vodi i Šavranu najavljujući ove programe, očekuje se rekordan broj plivača kojih je i inače iz godine u godinu sve više. Prošle godine u Beloj Vodi nadmetanje je imalo124 takmičara, među kojima i osam žena, dok je u Šavranu za Časni krst plivalo 115 učesnika.\nPobednik prošlogodišnjeg nadmetanja u Beloj Vodi je sedamnaestogodišnji Lazar Krstić, a u Šavranu petnaestogodišnji Aljoša Tomašević.\nViteškim plivanjem za Časni krst slavi se Bogojavljenje, jedan od 15 najvećih hrišćanskih praznika. To je dan kada je Jovan Krstitelj krstio Isusa Hrista u reci Jordan, nakon čega je Bog sa nebesa objavio da je Hrist sin božji, a Sveti duh u obliku goluba sleteo na njegovo rame.\nDetalje programa obe manifestacije možete videti na plakatima u nastavku ovog teksta.\nNa Bogojavljenje, 19. januara, po 19. put će se kraj skele u Beloj Vodi organizovati viteško nadmetanje za Časni krst do koga će učesnici morati da kroz hladnu vodu Zapadne Morave preplivaju simboličnu trasu od 33 metra, prema zemaljskim godinama Isusa Hrista. Istovremeno, na Rasini u Šavranu će se plivanje za Bogojavljenski krst održati osmi put zaredom Plivanje za Časni krst običaj je koji se danas praktikuje na gotovo svim našim rekama, a prvi put je nakon Drugog svetskog rata u Srbiji organizovan baš u Beloj Vodi, pre devetnaest godina. Organizatori ove manifestacije: mesne zajednice i crkvene opštine Bela Voda,…\nbogojavljanje krst morava plivanje rasina\t2020-01-17\nTag : bogojavljanje krst morava plivanje rasina\nPrethodni : Akcija za veću bezbednost biciklista\nSledeći : Dve ponude za koncesiju za „Apoteku Kruševac“\n14. maja 2021., 14:56


WRC Archives - svetbrzine.com\nby Vladan Đerić on 30. januara 2017.\nSve što je lepo ima kraj, ali on je za Folksvagen Motorsport, kad je u pitanju takmičenje u Svetskom reli šampionatu došao prerano. Očigledno da je “Dizelgejt” skandal ozbiljno uticao na finansije automobilskog giganta, a istorija je pokazala da kad god se neki veliki finansijski udar dogodi bilo kojoj automobilskoj kompaniji, prvi pod lupom za […]\nSebastijan Ožije nastavlja trijumfalni pohod kroz WRC šampionat. Vozač Folksvagena, koji je na prošlom reliju u Španiji osigurao četvrtu uzastopnu titulu svetskog šampiona, bio je neuhvatljiv za rivale i na uvek teškom i nezgodnom reliju u Velsu,a i ovoga puta slavio je tako što je na reliju vodio od samog početka. Najveći rival Ožijeu na […]\nDva relija pre kraja sezone, Sebastijan Ožije se četvrti put uzastopno zlatnim slovima upisao u istoriju takmičenja. Francuz za volanom “folksvagen pola” pobedio je na reliju u Španiji i time trijumfalno okončao pohod na novu titulu, koja ga ja svrstala u sam vrh velikana ovog atraktivnog sporta. Samo pre 12 meseci, Ožije je odustao od […]\nWRC – Citroen slavio u Finskoj\nKris Meeke je ušao u istoriju – popularni vozač je postao prvi Britanac u istoriji, koji je pobedio na reliju Finska. Meeke je u svom Citroënu DS3 WRC kontrolisao reli od početka do kraja, ostavivši konkurente da se bore za niže stepenice podijuma… Kris Meeke je u Finskoj na najbolji mogući način iskoristio startnu poziciju. […]\nWRC – Mikelsenovo slavlje u foto-finišu\nby Vladan Đerić on 29. decembra 2016.\nReli u Poljskoj, koji se boduje za svetski šampionat, doneo je mnogo uzbuđenja u samoj završnici, a ishod je pokazao koliko je ova sezona uzbudljiva i nepredvidiva. Na takmičenju je, naime, trijumfovao Norvežanin Andreas Mikelsen u “folksvagen polo”, ali je do druge pobede u karijeri stigao posle neverovatnog peha sjajnog Estonca Ota Tanaka. Tanak je […]\nMik ponovo uzleteo\nby Vladan Đerić on 5. avgusta 2016.\nBritanac Kris MIk četvrti je pobednik na pet održanih relija u izuzetno zanimljivom svetskom prvenstvu ove sezone! Vozač Sitroena zabeležio je veoma sigurnu pobedu sa malom ali “kontrolisanom” razlikom u odnosu na drugoplasiranog vozača Folksvagena, Norvežanina Andreasa Mikelsena Mik je, kako je i sam izjavio, imao “savršen vikend” u Portugaliji, na jednom od najlepših makadamskih […]\nHjundai na tronu u Argentini\nNa četvrtom reliju sezone, Novozelanđanin Hayden Paddon u Hyundai i20 ostvario je svoj prvi WRC trijumf! Četvrto takmičenje ovogodišnje sezone FIA Svetskog reli šampionata voženo u Argentini donelo je neverovatnu borbu do samog finiša koja se davno ne pamti! Glavni protagonisti bili su Hayden Paddon u Hyundaiju i20 WRC i Sebastien Ogier, vozač Volkswagen Po […]\nLatvala ubedljivo slavio u Meksiku\nby Vladan Đerić on 2. avgusta 2016.\nJari Mati Latvala je prekinuo pobednički niz svog timskog kolege Sebastijana Ožijea i odneo ubedljivu pobedu na trećoj rundi Svetskog reli šampionata, WRC Reliju Gvanahvato Meksiko. Posle dva razočaravajuća relija za njega, kada na početku sezone nije uspeo da osvoji bodove, na meksičkom makadamu je vodio od početka do kraja i zabeležio šesnaestu pobedu u […]\nOžije pobedom u Švedskoj najavio pohod na novu titulu\nby Vladan Đerić on 1. avgusta 2016.\nSebastijan Ožije je osvojio treću pobedu u Švedskoj u svom VW Polo WRC R. Pre toga prvi na cilju je bio 2013. i 2015. Brzi Seb vodio je od početka do kraja relija uz nepogrešivu navigaciju Žulijena Ingrasije, tokom tri takmičarska dana i na kraju bio brži 28,9 sekundi od drugoplasiranog Hajdena Padona u Hjundaiu […]


Bivši predsednici SAD u spotu za vakcinaciju, bez Trampa\nTanjug 11. marta 2021. 10:10\nVAŠINGTON – Iz američke neprofitne organizacije „Ad Council“ najavljeno je da će bivši američki predsednici Barak Obama, Džordž V. Buš, Bil Klinton i Džimi Karter poslati poruku javnosti kroz njihova dva snimljena spota u cilju nacionalne promotivne kampanje za vakcinu protiv kovid-19 u kojima učestvuju zajedno sa svojim suprugama, prenosi Rojters.\n„Nauka je jasna. Vakcine će zaštititi vas i one koje volite od ove opasne i smrtonosne bolesti“, izgovara predsednik Buš u jednom od promotivnih spotova za imunizaciju sa Obamom i Klintonom, pozivajući Amerikance da se vakcinišu, navodi agencija.\nRojters prenosi da drugi promotivni spot prikazuje svakog od predsednika sa svojom suprugom kako uz sve epidemiološke mere zaštite primaju vakcine protiv Kovid 19, a Karter poziva Amerikance da slede njihov primer.\nPrimetno je da u ovim spotovima za vakcinu, koje je napravila „Ad Council“, ne učestvuju bivši predsednik Donald Tramp i njegova supruga Melanija, a na pitanje agencije o Trampovom odsustvu portparol organizacije je rekao je da je jedan od spotova snimljen tokom inauguracije predsednika Džoa Bajdena u januaru, kojoj Tramp nije prisustvovao.\nPortparol je dodao da je Tramp svoj doprinos ovoj kampanji dao nedavno kada je savetovao Amerikance da prime vakcinu nakon što se i sam imunizovao protiv Kovid 19, prenosi Rojters.


Ukoliko “kormilo” vlade preuzme Samoopredeljenje moguće je da će pregovori o Kosovu “postati stvar istorije”, a da će Priština i Tirana ostvariti zajednički san o “velikoj Albaniji”.\nDanas | Demostat | Beograd 23. Aug 2019 | U fokusu\nNajnoviji razgovori predsednika Srbije Aleksandra Vučića sa američkim zvaničnicima, Majkom Pompeom i Metjuom Palmerom, potvrdili su ono o čemu se mesecima nezvanično govori u diplomatskim krugovima - Sjedinjene Države žele da se kosovski problem konačno reši i spremne su da se u narednim mesecima dodatno angažuju kako bi se Beograd i Priština vratili za pregovarački sto, ali ne odustaju od stava da je Kosovo nezavisna država.\nU prvom obraćanju javnosti nakon sastanka sa Pompeom Vučić je vešto izbegao da pomene insistiranje SAD na “međusobnom priznanju” Kosova i Srbije, već je o tome govorio tek kada je Stejt department izdao zvanično saopštenje o navedenom sastanku.\nKako je istakao: “Ja da prodajem maglu i da govorim da će Amerika odustati od nezavisnosti Kosova, niti sam neozbiljan, niti neodgovoran, niti ću da dajem lažna obećanja građanima”. Vučićeva retorika, uz ponavljanje “čuvene” sentence: “Ne dolazi u obzir mogućnost da Srbi ne dobiju ništa, a da Albanci dobiju sve”, pokazuje da srpske vlasti oprezno pripremaju javnost za “scenario razgraničenja”, kojem se ne protivi administracija američkog predsednika Donalda Trampa. Prisetimo se i nedavne poruke premijerke Srbije Ane Brnabić da je “priznanje Kosova u sadašnjim granicama crvena linija preko koje Srbija neće preći”, kao i ranijih izjava šefa srpske diplomatije da je “podela Kosova jedino moguće i brzo rešenje”.\nStejt department je ocenio da je normalizacija odnosa Srbije i Kosova neophodna “kako bi se osigurao sporazum koji će otključati potencijal obe zemlje”, što je u skladu sa obećanjima Amerike da će pomoći Beogradu u nastavku evropskog puta. Takođe, postoje tvrdnje da se SAD zalažu za davanje “izdašne” finansijske pomoći međunarodne zajednice i jednoj i drugoj strani ukoliko uspeju da postignu dogovor.\nTakvu tezu, zastupa, između ostalog, Majkl Karpenter, bivši zvaničnik Pentagona zadužen za Balkan, koji je nedavno ocenio da je “Srbiji potrebno ponuditi nešto konkretnije i brže od članstva u EU u zamenu za priznanje nezavisnosti Kosova”.\nNe treba izgubiti iz vida ni činjenicu da se na Kosovu ove jeseni održavaju parlamentarni izbori, koji bi mogli da dodatno zakomplikuju situaciju. Ukoliko “kormilo” vlade preuzme Samoopredeljenje moguće je da će pregovori o Kosovu “postati stvar istorije”, a da će Priština i Tirana ostvariti zajednički san o “velikoj Albaniji”.\nI ranije su mnogi "vladari" probali da na razne nacine obesmisle postojanje Srbije i svi znamo kako su prilazili. Svako ko smatra da mu to moze poci za rukom samo neka se seti istorije i sve ce mu biti jasno .... 27. Aug 2019


Zašto je ulaganje u edukaciju uvek isplativo - Akademija Oxford Blog\n16. juna 2020. Akademija Oxford Akademija Oxford\nU trenutku kada se ljudima u celom svetu život promenio zaista iz korena, jer je u mnogim zemljama ograničeno kretanje usled pandemije izazvane korona virusom, sasvim je jasno da se treba prilagoditi.\nMnogi su, takođe bili zbunjeni činjenicom da odjednom prestaju svi kursevi i obuke koji su do juče bili organizovani, ali je situacija ubrzo bila pod kontrolom. Iako su online edukacije bile dostupne i ranije, mnogi nisu uviđali prednosti takvog načina sticanja znanja. Međutim, mora se priznati da prednosti postoje i da uopšte nisu zanemarljive. Naprotiv, učenje na daljinu i te kako ima pozitivne strane. Ušteda vremena i novca ja na prvom mestu, a kvalitet edukacije tog tipa je na zavidnom nivou.\nUlaganje u obrazovanje nikada ne može da propadne, te se zato uopšte ne dovodi u pitanje da li i u ovom trenutku treba upisati neki stručni seminar ili ne.\nPored toga što se u okviru Obrazovnog centra Akademije Oxford organizuju online obuke i kursevi stranih jezika, zainteresovani imaju mogućnost i da steknu znanja iz oblasti računara.\nA uz to su dostupni i stručni kursevi i obuke iz oblasti marketinga, administracije i psihologije, ali i menadžmenta, organizacije rada i poslovnih veština.\nMoramo naglasiti i to da ova obrazovna institucija nastoji da ponudu neprekidno obogaćuje, pa su zato dostupne i specijalizovane online obuke i kursevi poslovne komunikacije, odnosno poslovnog menadžmenta i intelektualnih veština.\nAli sve oblasti koje su do sada navedene su samo deo svih onih, koje su zastupljene u ponudi Obrazovnog centra Akademije Oxford.\nS obzirom na to da je u pitanju obrazovna institucija, koja se svojim trajanjem pokazala i dokazala po kvalitetu, to ne postoji nikakva sumnja i u ovakav vid edukacija. Još jednom napominjemo da je online nastava i te kako zastupljena u celom svetu, te da mnogi upravo na taj način stiču znanja iz različitih oblasti.\nSavremene tehnologije treba koristiti na najbolji mogući način, kao i sve njihove prednosti. A da li postoji bolji put nego da u trenutku kada smo silom prilika svi manje ili više zatvoren i u kućama, ulažemo u svoju budućnost.\nPonuda ove obrazovne institucije je izuzetno obimna, kada su u pitanju online kursevi i obuke, te svaki pojedinac ima mogućnost da na vrlo jednostavan način stekne znanja iz željene oblasti. Sasvim je sigurno da će na taj način poboljšati prvo kvalitet svoje poslovne, odnosno radne biografije, a možda će mu se baš na taj način otvoriti mnoga vrata u poslovnom svetu, ko zna?


Šta će avion Vlade Republike Srpske danas na Braču? - Vijesti Srpske – Najnovije vijesti iz Republike Srpske\nNaslovna Izdvajamo Šta će avion Vlade Republike Srpske danas na Braču?\nŠta će avion Vlade Republike Srpske danas na Braču?\n„Avion Vlade Republike Srpske, koji je u protekloj godini u svrhu privatnih putovanja prokrstario od Praga, preko Beča, do Soluna, Rima, Lugana, danas je odletio do Brača.\nBudući da nije najavljena nikakva zvanična posjeta tom hrvatskom ostrvu, očigledno je da je neko od zvaničnika odlučio da pruži svoju podršku turizmu Hrvatske i odleti na otvaranje ljetnje sezone“, rekao je član Predsjedništva PDP-a Milanko Mihajilica.\nMihajilica kaže da je javna tajna da vlastodršci avion koji plaćaju građani Republike Srpske koriste za šoping ture sa prijateljima ili porodična putovanja:\n„U stanju su da nas zaduže preko 600 miliona KM, što će isplaćivati i buduće generascije, onda od toga dijele mizerne jednokratne pomoći borcima i penzionerima, pa čak i tada praveći podjelu na one koji zaslužuju i one koji ne zaslužuju pomoć. Penzionerima se dodijeli 50 KM novca svih nas, pa onda potroše desetine hiljada KM, opet našeg novca, na svoj komfor i privatna putovanja“, kaže Mihajilica.\nOn on dodaje da nema nikakvo razumijevanje za postupke vlasti u Republici Srpskoj:\n„Čini se da je bilo iscrpljujuće da donesu odluku da se sruši crkva, svetinja, javno osramoti institucija Crkve, srpski narod i Republika Srpska pred očima cijelog svijeta. Mene je danas sramota ove vlasti, osjećam se tužno, ali je očigledno nekome od njih pod hitno, isti dan, trebao ‘zasluženi’ odmor na hrvatskom primorju“, zaključuje Mihajilica.


Vasin: Partizanski pokret je jedini autentični antifašistički pokret | Autonomija\nVasin: Partizanski pokret je jedini autentični antifašistički pokret\nSvečani skup boraca, omladine i građana na Iriškom vencu\nPokrajinski sekretar za privredu, zapošljavanje i ravnopravnost polova Miroslav Vasin izjavio je danas da za Vladu Vojvodine „nema dileme“ da je partizanski pokret jedini autentičan antifašistički pokret na ovim prostorima.\n“Zbog toga smo pre mesec dana u Vrbasu obeležili i 70 godina od bitke na Sutjesci, u kojoj je stradalo 7.500 naših boraca”, rekao je Vasin, koji je povodom 72. godišnjice podizanja antifašističkog ustanka u Srbiji položio venac na Spomenik slobode na Iriškom vencu.\n„Danas se klanjamo senima onih koji su dali svoj život za slobodu i ideale, ali istovremeno odajemo priznanje i poštovanje vama koji ste bili njihovi saborci i koji ste pošli u borbu za slobodu sa namerom da, ako je potrebno date i svoje živote. Vi zaslužujete najveće poštovanje svih nas, ali i budućih generacija”, rekao je Vasin.\n“Danas u svetu, ali i u našem društvu ima mržnje, netolerancije, svađe, nesloge, odnosno mnogo elemenata koji čine fašizam, i zato je veoma važno da obelažavamo sve manifestacije koje se tiču antifašističke borbe u Srbiji”, naveo je Vasin.\nSpomenik slobode na Iriškom vencu predstavlja simbol narodnooslobodilačkog otpora fašističkim okupatorima\nSvečani skup boraca, omladine i građana, povodom 72. godišnjice podizanja antifašističkog ustanka u Srbiji, organizovao je Savez udruženja boraca narodnooslobodilačkog rata Vojvodine.


Vesti online / Slobodno Vreme / Putovanja / Kupio kartu za San Hoze u Kostariki, završio 6.240 km dalje\nKupio kartu za San Hoze u Kostariki, završio 6.240 km dalje\nBritanac Stiven Roberts (31) hteo je da provede odmor na Kostariki, pa je preko kompanije British Airways rezervisao avionsku kartu do San Hozea, glavnog grada te države. Ipak, njegovo putovanje se zakomplikovalo i naprasno postalo mnogo skuplje nego što bi trebalo.\nDobro pazite za gde kupujete kartu: Lako možete da završite u nekoj nedođiji\nNaime, ispostavilo se da je greškom kupio kartu za San Hoze u Kaliforniji, što je shvatio tek po sletanju, kada ga je njegov prijatelj, koji ga je ispratio sa aerodroma Getvik u Londonu, pitao dokle je stigao.\nKarta do pravog San Hozea koštala je Robertsa dodatnih 1.135 evra, a Independent navodi da to nije jedini takav slučaj.\nVIDEO: Pojavio se grad koji je nestao pre 57 godina\nDodatne karte koštale su Ričelu Hikin i Boba Marloua 2.300 dolara.\nTuristkinja koja je 2008. godine želela da poseti Sidnej, na isti način je završila u malom istoimenom rudarskom gradiću u Kanadi. Shvatila je gde se nalazi tek po ukrcavanju u mali avion u Halifaksu, koji je leteo ka kanadskom Sidneju.\nAko ne volite vrućinu, letujte na...\nPUTOVANJA Srbija najgore plasirana u grupi E, ali fudbal nema veze s tim


Sutra konferencija o regulatornoj reformi u cilju privlačenja investicija - INFORMACIJA JE KAPITAL - Capital.ba\n11. dec. 2016. 14:17 Objavljeno u NAJAVE DOGAĐAJA\nKonferenciju, koja je namijenjena načelnicima opština i gradonačelnicima s područja Federacije BiH, otvoriće federalni ministar razvoja, poduzetništva i obrta Amir Zukić.\nCilj konferencije je da učesnicima budu prezentovani mehanizmi ponuđeni konceptom regulatorne reforme i lokalnog ekonomskog razvoja, te pruženi odgovori na praktična pitanja i izazove s kojim se u tom segmentu suočavaju jedinice lokalne samouprave.\nImajući u vidu da se intenzivnim radom sa investitorima doprinosi kreiranju novih radnih mjesta na lokalnom nivou, tokom ove konferencije učesnici će biti upoznati o uticaju procesa regulatorne reforme za privlačenje investitora i jačanjem cjelokupnog lokalnog razvoja.\nTakođe, biće predstavljeni i neki od uspješnih primjera jedinica lokalne samouprave u Federaciji Bosne i Hercegovine. Fena\nKljučne riječi: amir zukic, fbih, investcije, konferencija, opstine, vazno\nKonferencija o stvaranju preduslova za razvoj Hercegovine


U preporukama se navodi da podržavaju fiskalnu konsolidaciju usmjerenu ka uravnoteženoj tekućoj potrošnji, širenju poreske i osnovice rasta, jačanju fiskalne održivosti i stabilnosti, uspostavljanju opadajućeg javnog duga od 2019. godine, smanjenju sive ekonomije, uvođenju podsticaja za povećanje izvoza i snaženje inspekcija radi suzbijanja rada na crno.\nIz CBCG su preporučili da se uradi analiza poreske politike u dijelu visine stopa doprinosa i razmotri mogućnost njihovog smanjenja, kako bi se smanjilo opterećenje na bruto zarade i povećala konkurentnost privrede, uz istovremenu analizu sive ekonomije i iznosa minimalne zarade.\n"Treba razmotriti mogućnost podsticaja u domenu smanjene stope poreza na dobit i/ili kriznog poreza. Ovom mjerom bi se stimulisalo novo zapošljavanje i suzila siva ekonomija, uz pozitivan efekat na realni sektor", navode iz CBCG.\nCBCG u oblasti energetike eksplicitno ne pominje drugi blok Termoelektrane. "Polazeći od nedovoljno iskorišćenih resursa u ovoj oblasti (hidro, termo, alternativni izvori), podržati izgradnju novih energetskih kapaciteta u saradnji sa renomiranim strateškim partnerima", kaže se u preporukama.\nIz CBCG predlažu da se uradi adekvatna studija održivosti Montenegro erlajnza /airlines/, koja treba da sadrži sve direktne i indirektne koristi kompanije, kao i materijalni i nematerijalni uticaj na turizam i privredu, broj zaposlenih, unapređenje postojećih ugovora, kreiranje profitabilnih avio linija i servisiranje postojećeg duga.


JKP „Hameum“ u pripravnosti zbog najave ledene kiše - Grad Prokuplje\nZbog najavljene ledene kiše, ekipe JKP „Hameum“, zadužene za zimsko održavanje puteva, u pripravnosti su od ranih jutarnjih sati.\nPrema navodima zamenika direktora ovog preduzeća, Bratislava Dunjića, pripremljene su dovoljne količine soli i rizle, kao i sva potrebna mehanizacija, kako bi se na vreme intervenisalo u slučaju potrebe.\n-Naše ekipe su već od 5 sati jutros bile spremne, jer su meteorolozi za danas najavili ledenu kišu. U ovom periodu, kada je temperatura ispod nule, to bi bila najveća opasnost za kretanje i vozila i pešaka, rekao je Dunjić i naglasio da su svi putevi prvog, drugog i trećeg prioriteta prohodni i da se saobraćaj na području Prokuplja odvija bez ikakvih problema.\nI ostale ekipe JKP „Hameum“ već su na terenu, kako na teritoriji grada, tako i na seoskom području, gde su prijavljeni kvarovi na vodovodnoj i kanalizacionoj mreži. Tako će, prema najavi nadležnih u ovom preduzeću, u toku dana biti nastavljeni radovi na otklanjanju kvara u Bumburečkoj ulici, kao i radovi u zgradi Suda u Prokuplju.


Poruka Danske sirijskim izbjeglicama: Možete se vratiti u sunčanu Siriju - SAHAR Balkan\nApr 18, 2021 11:12 Europe/Sarajevo\nSaharTV – Na bilbordima širom Kopenhagena može se pročitati rečenica „Sada se možete vratiti kući u sunčanu Siriju, vaša domovina vas treba“, u okviru kampanje koja poziva na povratak sirijskih izbjeglica.\nU okviru kampanje potvrđeno je da je Sirija sada sigurna, nakon što je najveći dio teritorije očišćen i oslobođen od terorista, te se izbjeglice ohrabruju na povratak svojoj domovini.\nDanska je prva evropska zemlja koja ukida dozvole za boravak sirijskim izbjeglicama jer je njihova zemlja sigurna za povratak.\nBritanski list Guardian objavio je da su danske vlasti odbile produžiti privremeni boravak za 186 sirijskih izbjeglica od prošlog ljeta rekavši da se sigurnosna situacija u zemlji značajno poboljšala.\nMinistar za imigracije Danske, Mattias Tesfaye, rekao je za France Press da je izbjeglicama stavljeno do znanja da je njihov boravak privremen i da se može ukinuti kada više ne postoji potreba za obnavljanjem.\nSirijska vlada također poziva svoje državljane da se vrate u domovinu obećavajući pomoć i siguran povratak.


Broj beskućnika u EU konstantno raste već 10 godina | EurActiv Serbia\nEvropska unija prema istraživanjima ima najmanje 700.000 beskućnika, što je 70% više nego pre 10 godina. "Vreme je da Evropska komisija i vlade (članica EU) promene tu situaciju", napisali su u autorskom tekstu za EURACTIV.com evropski komesar za radna mesta i socijalna prava Nikolas Šmit, portugalska ministarka za rad, solidarnost i socijalnu bezbednost Ana Mendes Godinjo i Iv Leterm, ambasador dobre volje za borbu protiv beskućništva u Evropi.\nPandemija je izvan svake sumnje pokazala koliko je pristojan dom važan za zdravlje i koliko beskućnici čine ranjivim i pojedince i društva, napisali su autori.\n"Ali na beskućnike se često gleda kao na nesrećnu 'životnu činjenicu'. To imlicitno znači prihvatanje da svake noći, u drugoj po veličini ekonomiji u svetu, muškarci, žene i deca spavaju na ulicama, u automobilima, šatorima ili privremenom smeštaju. To znači prihvatanje strašnih posledica po njihovo zdravlje, blagostanje i inkluziju", navodi se u tekstu.\nAutori ističu da je beskućništvo napad na dostojanstvo i sam život i da je "u osnovi nepomirljivo sa ciljevima EU o socijalnom napretku".\nPodsećaju da su mnoge države tokom pandemije korona virusa preduzele dodatne mere da pomognu beskućnicima. Kao primer navode Brisel, gde je u 11 hotela obezbeđeno 700 mesta za beskućnike, što dokazuje da "u krizi naizgled nemoguće može postati moguće".\nTa kratkoročna rešenja, dodaje se, pokazuju se od suštinskog značaja u vanrednim situacijama, ali takođe ističu potrebu za sistemskom promenom da bi se iskorenilo beskućništvo, navode autori.\nPrema njihovoj oceni, beskućništvo nije nerešiv problem, ali zahteva odlučnu akciju koja je usmerena na uzroke problema i ulaganje u prevenciju i strategije osnaživanja.\nOdgovornost je pre svega na nacionalnim, regionalnim i lokalnim vlastima, navode autori, ukazujući da je bilo nekoliko uspešnih programa u mnogim delovima Evrope, kao što je Finska.\n"EU takođe ima važnu ulogu: Može da okupi sve zainteresovane strane oko zajedničkog cilja, podstakne političku posvećenost zemalja članica, pomogne razmenu najboljih praksi i obezbedi podršku kroz budžet EU", navodi se u tekstu.\nAutori podsećaju da jedno od načela Evropskog stuba socijalnih prava, potpisanog 2017, naglašava potrebu da se razviju službe koje će obezbediti socijalnu inkluziju beskućnika, a da Evropska komisija 2021. godine treba da donese akcioni plan za primenu tih načela.\n"To će biti jedinstvena prilika da se ojača uloga EU u borbi protiv beskućništva i da princip 19 Socijalnog stuba postane realnost. Radićemo sa vladama EU i drugim učesnicima da odlučno utičemo tokom mandata ove Komisije i pozdravićemo učešće svih koji su posvećeni odlučnoj i trajnoj promeni", poručili su Šmit, Godinjo i Leterm.


mobilnisvet.rs ShopBlogOperateriTelekom Austrija planira investicije u regionu\nGeneralni direktor Telekoma Austrija Alehandro Plater izjavio je da ta kompanija mora više da investira u zemlje nekadašnje SFRJ.\n“Istok nam je u DNK. Moramo više investirati u Srbiju, Hrvatsku i ostale ex SFRJ zemlje”, izjavio je Plater, navodeći da Telekom Austrija na raspolaganju ima milijardu evra da uloži u akvizicije van granica matične države.\n“Verujem da je međunarodna ekspanzija najbolji način da se stvore radna mesta u Austriji”, rekao je direktor kompanije koja pripada meksičkoj mobilnoj telekomunikacionoj kompaniji Amerika movil, milijardera Karlosa Slima.\n“Austrija je malo tržište i kompanija ne može da dostigne neophodnu veličinu da bi bila konkurentna ovde. Mi se takmičimo sa dve velike kompanije i najbolji način da se zaštite kvalitetni poslovi u Austriji, je širenje u inostranstvu, u suprotnom će biti sve manja”, naveo je on.\n“Bez ekspanzije, nećemo uspeti, moramo biti relevantni u Evropi”, rekao je Plater.\nTelekom Austrija u Nemačkoj se organski razvija, a ostala tržišta na kojima je prisutan biće konsolidovana kroz akvizicije, naveo je.\n“Svake godine smo kupovali kompanije u vrednosti od 100 do 200 miliona evra kako bi dopunili našu imovinu u zemljama poput Hrvatske, Belorusije, Bugarske i Makedonije. Sledeći korak je proširenje na nove zemlje na Istoku. Potrebno je više investicija u Srbiju, Hrvatsku i druge zemlje bivše Jugoslavije”, kaže Plater.\n“Ako bi postojala prilika za kupovinu, za to bi se lako moglo prikupiti milijardu evra, bez povećanja kapitala. Međutim, trenutno ne postoji odluka o kupovini ove vrste. Privatizacija državnog Telekoma Srbija ili slovenačkog Telekoma Slovenije pokušana je nekoliko puta, ali prodaja na kraju nije uspela zbog cene. Očekivanja u pogledu cene prodavca uvek su bila bazirana na rejtingu od pre pet godina, ali ove cene više nisu ostvarive”, rekao je Plater.\nTrenutno postoji trend ka povlačenju iz regiona. “Telenor je upravo prodao svoje aktivnosti u Istočnoj Evropi, u Bugarskoj, Srbiji i Mađarskoj”, naveo je.\nTelekom Austrija bio je jedini ponuđač na prvom tenderu za prodaju 51 odsto Telekoma Srbija 2011. godine, a nudili su 1,1 milijardu evra. Prema tadašnjim procenama, vrednost Telekoma srbije bila je oko 2,3 milijarde evra.\nI drugi pokušaj prodaje Telekoma Srbije u decembru 2015. godine završen je neuspešno, jer ni najveća ponuđena cena za 58 odsto kapitala te kompanije nije zadovoljila Vladu Srbije.\nNa tender je stiglo šest obavezujućih ponuda, uglavnom investicionih fondova. Ovoga puta nije saopšteno koliko je iznosila najbolja cena, ali je rečeno da bi, da je bila za 100 do 200 miliona veća, Telekom verovatno bio prodat.\nAuthor: andreau 12. 04. 2018 3 min čitanja


Prvi put se Zvezdi to desilo 1962. u Mitropa kupu, kada je u okviru 3. grupe baš tako i remizirala sa Slovanom u Beogradu, ali je u Bratislavi poražena sa 0:1, što je uz ostale rezultate (dve pobede nad Honvedom, te pobeda i poraz od Bolonje), bilo dovoljno samo za drugo mesto u pomenutoj grupi i time kraj učešća.\nPotom, u sezoni 1974/1975, još jednom je Zvezda na međunarodnoj sceni odigrala 2:2 na Marakani, ali ne u prvom meču polufinala Kupa pobednika Kupova, već u revanšu.\nTaj rezultat, međutim, nije bilo dovoljan za ulazak u finale jer su prethodno Džajić, Savić, Filipović i ostatak ekipe poraženi od Ferencvaroša sa 2:1 u prvoj utakmici, pa ni 96.670 gledalaca (rekordna poseta na meču na kome je Zvezda domaćin) potom nisu bili dovoljni da se crveno-beli domogu finala sa kijevskim Dinamom, koji je Mađare deklasirao sa 3:0 u Bazelu.\nNaravno, najpoznatijih 2:2 na Zvezdinom stadionu bilo je, takođe u revanšu, protiv Bajerna 1991. u polufinalu Kupa evropskih šampiona.\nSamo, za razliku od "mađarskog", taj revanš je bio sladak crveno-belima, jer je došao posle trijumfa u Minhenu (1:2), pa je i epilog bio radosniji.\nEliminacija giganta iz Bavarske se pritom desila uz spektakularan autogol Augentalera u poslednjim trenucima meča, za čuvene reči "nebo se otvorilo, stadion je eksplodirao", ali i za plasman Zvezde u finale s Olimpikom iz Marselja, kada je ekipa trenera Ljupka Petrovića penalima došla do evropskog trona.\nOd tada do sada, Zvezda nije odigrala 2:2 na Marakani u međunarodnom meču, a ovo će ujedno biti i prvi put u njenoj istoriji da sa takvim rezultatom na svom terenu kreće u revanš.\nPoslednji put kada je Crvena zvezda na svom terenu, u okviru nokaut meča nekog od evropskih takmičenja igrala nerešeno, a to je bilo 2019. protiv Kopenhagena (1:1) u 3. kolu kvalifikacija za Ligu šampiona, uspela je da prođe dalje.\nCrvena zvezda - Kopenhagen 1:1, highlights\nNaime, i revanš je završen istim rezultatom pa su crveno-beli boljim izvođenjem jedanasteraca (7:6) otišli na megdan Jang Bojsu, a njega posle dva nova remija (2:2, 1:1), eliminisali zbog više golova u gostima i zaigrali drugi uzastopni put u elitnom evropskom takmičenju.\nCrvena zvezda - Jang bojs 1:1, highlights


BAZA INDŽIRLIK 'VISI O KONCU': Erdogan sprema odmazdu zbog američkih sankcija - GlobalCir\nBijela kuća je saopštila da će SAD uvesti sankcije turskim ministrima pravde i policije zbog hapšenja američkog sveštenika Endrua Bransona koji je 20 godina živio i radio u Izmiru, a kome Ankara sudi zbog optužbi za špijunažu i povezanost sa terorizmom.\nTurska je pozvala Vašington da promijeni odluku i zaprijetila „odmazdom bez odlaganja“, uz ocjenu da ovakvo ponašanje demonstrira „agresivan stav SAD“.\n„Turska i Sjedinjene Američke Države ne mogu da nađu zajednički jezik oko situacije u Siriji. Vašington, odnosno Pentagon direktno podržava i naoružava sirijske Kurde koji su se istinski do sada borili protiv pripadnika Islamske države. Zapravo, pitanje je kako bi situacija u Siriji izgledala da nije bilo tih Kurda, bar u ovom pograničnom dijelu prema Turskoj? Međutim, u Ankari tvrde da su ti sirijski Kurdi zapravo teroristi i ne mogu da oproste Pentagonu što ih ne samo podržava, nego ih i naoružava“, podsjeća Lalić.\nOn kaže da je razlog za poremećaj odnosa dva strateška saveznika u okviru NATO-a i odluka Turske da kupi ruski raketni sistem S-400. Amerika tobože smatra da to oružje ne može da se uklopi u NATO sistem odbrane, pa iako je ugovor o kupovini potpisan, vrši direktan pritisak na Ankaru da odustane od tog posla. Treba podsjetiti i da Ankara tvrdi da joj nije omogućeno da kupi američki sistem „Patriot“. Situacija je mnogo složenija nego što sada izgleda, kaže Lalić.\n„Grupa kongresmena je čak predložila da se Turska kazni zbog hapšenja ovog sveštenika, kao i zbog kupovine ruskih raketa S-400, da im se obustavi isporuka modernih aviona F-35. Taj prijedlog je podnesen Kongresu i na kraju će sigurno stići do predsjednika Trumpa, koji bi trebalo da ga verifikuje ili odbaci. Turska inače sa nekoliko NATO zemalja učestvuje u proizvodnji tog aviona“, podsjeća naš sagovornik.\n„Opozicija predlaže da se Amerikanci kazne, čak i tako što bi im se otkazalo to gostoprimstvo. Ipak, mislim da se Turska neće usuditi da ide toliko daleko, iako Erdogan za razliku od svojih prethodnika, očigledno nije puki poslušnik Vašingtona i Bijele kuće, on prije svega vodi računa o interesima svoje zemlje u regionu i tako se i ponaša. Ali nisam siguran da će se usuditi da toliko izaziva moćnog saveznika s druge strane Atlantika“, kaže Vojislav Lalić.\n„Erdogan je političar koji dobro poznaje naciju na čijem je čelu, zna da oni koji ga slijede vole da čuju tako krupne riječi, ne samo na račun Amerike, već i Njemačke i Francuske, kada izriče teške optužbe, mnogo više se obraća domaćoj javnosti“, zaključuje Vojislav Lalić u razgovoru za Sputnjik.


Nedostaju zanatlije, a u Nacionalnoj službi za zapošljavanje čak 95.000 nezaposlenih - Novosti | poslovi.rs\nNedostaju zanatlije, a u Nacionalnoj službi za zapošljavanje čak 95.000 nezaposlenih\nMeđu njima su različite struke, tapetari, šivači ali upravo i veoma tražena zanimanja poput zidara, tesara, pekara, mesara...\nPodaci NSZ-a dostavljeni Tanjugu pokazuju da su poslodavci od početka godine tražili nešto više od 9.000 zanatlija u Srbiji, što je deset puta manje nego što ih je na evidenciji.\nStatistika pokazuje da radnika ima, međutim, poslodavci tvrde da je majstore teško naći.\nTvrdi da zbog nedostatka radnika, majstorske dnevnice idu i do 100 evra, dok manje kvalifikovani i nekvalifikovani dobijaju od 35 do 40 evra.\nKada je reč o visine dnevnice, ona zavisi od regiona u kojem majstori u Srbiji rade pa, na primer, majstor gipsar u Subotici nema ista primanja na dnevnom nivou kao onaj u Beogradu ili Pirotu.\nDnevnica od 50 do 60 evra za majstora u glavnom gradu koji radi na velikom projektu ( a deo zapravo često daje svom pomoćnom rdaniku) nije i ona koju prima majstor armirač ili tesar u manjim sredinama.\nMeđutim, obzirom da je reč o radu koji najčešće nije prijavljen, nije moguće znati tačan iznos koji na ruke primaju majstori na građevini.\nGodima se radna snaga, dodaje, odliva zbog bolje plaćenih poslova u inostranstvu.\nPoslodavci u Srbiji kažu da ukoliko povećaju plate, nemaju računicu u poslovanju.\n"Da ovog momenta raspolažemo sa sto hiljada zanatlija, svi bi našli posao u Zapadnoj Evropi, tolika je potražnja", smatra Rodić.\nU inostranstvu, kaže Rodić, dobri majstori zarade 4.000 ili 5.000 evra mesečno, obezbeđeni su im stan i hrana, prekvalifikacija, dokvalifikacija, a svi radovi subotom i nedeljom su im vanredno plaćeni.\nU Ministarstvu za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja kažu da je najveći broj naših državljana koji su posao našli u inostranstvu, uz posredovanje NSZ, otišlo u Nemačku, Hrvatsku, Sloveniji i Portugal.\nNjihove zarade su različite i zavise od vrste poslova i kvalifikacija, kao i zemlje u kojoj rade.


Šekspir na srednjoškolski način\nU četvrtak uveče počinje drugi Šekspir festival, u Čortanovcima u blizni Inđije. Ove godine ovaj petodnevni festival ugostiće i jednu mladu, amatersku glumačku trupu iz Novog Sada: gimnazijalce koji Šekspirova dela izvode na engleskom jeziku.\nDvadesetak učenika gimnazije „Isidora Sekulić“ svake nedelje marljivo radi na scenskom nastupu i na učenju teksta koji je, prema njihovim rečima, ponekad veliki izazov.\n„Na primer, ja sam imao ulogu koja je zahtevala od mene da govorim engleski uz francuski akcenat. Bilo mi je teže da spojim dva jezika iako sam ranije učio i francuski“, objašnjava jedan od glumaca, Milutin Studen.\n„Ja sam imam mušku ulogu, što je veoma interesantno, to je stvarno veliki izazov za mene i prilika da se oprobam u nečemu zanimljivijem“, kaže učenica Milica Okiljević.\nNjihova mentorka Bosiljka Trifunović Vernački kaže da se oko svega dogovaraju, a da bi se neko priključio grupi mora da govori tečno engleski i da ima želju da glumi.\n„U svakoj generaciji može se naći ekipa od njih deset – petnaest koji su baš onako željni znanja, avanture, i koji žele da na kvalitetan način provedu vreme. Stvarno je teško izabrati učenike, pošto svi moraju vrhunski da govore engleski, zatim moraju da imaju i glumački potencijal, i naravno da nemaju strah od nastupa. Često se dešava da neko ima vrhunsko znanje engleskog ali ima problem sa samopouzadnjem“, rekla je ona.\nNastup na Šekspir festivalu nije prvi veliki izazov za ove mlade. Naime, pre tri godine ova dramska sekcija je gostovala na tradicionalnom engleskom festivalu drame za mlade koji važi za najveći britanski festival ove vrste.\n„Mi smo bili tih godina jedna od četiri dramskih trupa iz inostranstva. U poslednje vreme nam je Šekspir u fokusu, da li će to biti komedija ili tragedija, zavisi od dogovora, zajednički biramo komade, oni predlažu ja predlažem pa šta već ispliva na površinu“, priča mentorka.\nMladi kažu da su se u rad sekcije uključili jer im pomaže da unaprede svoj nastup ali im predstavlja i pravu zabavu.\n„Prvenstveno sam se pridružio ekipi jer sam i u osnovnoj školi voleo da glumim, a posebno volim aplauz kada sam na sceni“, priznaje Aleksandar Ignjatijević.\n„Pokušala sam da nađem nešto što mi najviše odgovara. Kada sam saznala za ovu grupu, odlučila sam se da se pridružim ekipi“, objašnjava gimnazijalka, Isidora Bokan.\nOvi mladi će poslednjeg dana Šekspir festivala,30. juna izvesti predstavu „Kako vam drago” u Kulturnom centru Inđija.\nNa ovogodišnjem Šekspir festivalu učestvovaće pozorišta iz Belorusije, Irana, Makedonije, Srbije, kao i značajni šekspirolozi, edukatori i umetnici. Događaj će otvoriti predstava „Perikle“ režisera Nikite Milivojevića. Reč je o praizvedbi u Srbiji, jedne od najređe igranih Šekspirovih drama u svetu.


Potpisan ugovor o grantu za izgradnju dionice na Koridoru Vc – FENA-BIZ\nHome Vijesti Potpisan ugovor o grantu za izgradnju dionice na Koridoru Vc\nSARAJEVO, 1. augusta (FENA) – Zamjenik predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH i ministar finansija i trezora Vjekoslav Bevanda i direktor Ureda Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD) u BiH Ian Brown potpisali su danas u Sarajevu ugovor o grantu koji je osigurala Evropska unija, za izgradnju dionice Banja Luka – Doboj na Koridoru Vc.\nMinistar Bevanda je izrazio zadovoljstvo zbog potpisivanja ugovora o grantu između BiH i EBRD-a u vrijednosti 12,9 miliona eura, čime će biti nastavljena izgradnja cestovne infrastrukture na Koridoru Vc.\n– Ovakvi ugovori, koje prate i krediti evropskih banaka, prije svega EBRD-a, znače mnogo u pokretanju domaćih poduzeća, novih radnih mjesta i, na koncu, naše približavanje Evropi u komunikacijskom smislu – kazao je Bevanda.\nDirektor Ureda Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD) u BiH Ian Brown je izrazio zadovoljstvo potpisivanjem ovog sporazuma koji, kako je naveo, ilustrira zadovoljavajući napredak koji se ostvaruje na izgradnji Koridora Vc.\n– To je ta finansijska konstrukcija. Smatrao sam neophodnim da to pojasnim radi boljeg razumijevanja medija i građana, jer se vrlo često ‘razbacujemo’ različitim brojkama – napomenuo je ambasador Wigemark.


Više od 1.200 malih i srednjih kompanija iz svih šest zapadnobalkanskih ekonomija u naredne tri godine moći će da računaju na sasvim konkretnu podršku zajedničke regionalne komore kako bi unapredile proizvodne i izvozne kapacitete, povećale prodaju na svetskom i tržištima regiona, postale dobavljači multinacionalnih korporacija, dobile sredstva iz evropskih fondova i privukle strane investicije.\nPartnerstvo na trogodišnjem projektu za podizanje konkurentnosti privreda regiona, koji će realizovati Komorski investicioni forum i za koji je Evropska unija izdvojila 2,5 miliona evra, u Poznanju, u okviru Samita o Zapadnom Balkanu, svojim potpisima ozvaničiće Johanes Han, evropski komesar za proširenje i susedsku politiku i Marko Čadež, predsednik zajedničke regionalne komore.\nZahvaljujući ovom projektu, po rečima Čadeža, oko 200 kompanija iz regiona biće u prilici da se povežu i dogovore poslove na bilateralnim poslovnim sastancima u organizaciji KIF-a, njih 60 dobiće podršku da uđu u međunarodne dobavljačke lance, a isto toliko će zajednički nastupiti na tri velika međunarodna sajma. Planirane su i tri velike investicione konferencije radi promocije regiona i uspešnih poslovnih priča pred stranim investitorima. Oko 60 kompanija može da računa na tehničku pomoć u pripremi projekata i apliciranju za sredstva iz fondova i programa EU, kao što su Horizon 2020, COSME ili Kreativna Evropa.\nPrivrednicima ćemo, dodaje Čadež, na raspolaganje staviti i onlajn baze podataka sa kvalitetnim informacijama o pojedinačnim stranim tržištima, kao i specijalno, prema njihovim potrebama, kreirane infodane, seminare i radionice na kojima će se edukovati o koristima koje donosi regionalni ekonomski prostor i dobiti savete i informacije kako da što bolje međusobno sarađuju i uspešnije internacionalizuju svoje poslovanje.\n“Cilj nam je da tokom realizacije projekta, preduzeća iz regiona međusobno i sa kompanijama iz sveta, potpišu više od stotinu ugovora, vrednih oko 50 miliona evra. Istovremeno, analize su ukazale da će ova projekat doprineti da do 2022. godine bruto domaći proizvod regiona po stanovniku skoči sa trećine proseka EU na 40 odsto, da izvoz i uvoz robe i usluga porastu na 57 odsto, odnosno 70 odsto regionalnog bruto domaćeg proizvoda i da međusobna robna razmena unutar regiona poraste sa nepunih 4,5 milijardi na 6,6 milijardi evra”, kaže Čadež.\nKomore regiona će i na ovom Samitu o Zapadnom Balkanu predstaviti svoje privrede zajedno na štandu Komorskog investicionog foruma. Nakon potpisivanja pisma o namerama za realizaciju projekta za konkurentniji region i obraćanja Johanesa Hana i Marka Čadeža, biće održan panel “Regionalne ekonomske integracije – šta privrednici očekuju” na kojem će predstavnici Komorskog investicionog foruma i CEFTA sekretarijata govoriti o dosadašnjem napretku, preporukama privrede i zajedničkim aktivnostima za otklanjanje prepreka poslovanju u regionu i efikasnije sprovođenje plana uspostavljanja zajedničkog regionalnog prostora.\nPKS nagradila kompanije koje podstiču porodično-prijateljsko okruženje\nSekcija za žensko preduzetništvo PKS-a: Novi projekti za podršku preduzetnicama


Rok prijave 07.02.2016\n– Marketing biznis plana\n– Planiranje proizvodnje i prodaje\n– Pravni okvir biznisa\n– Finansijski okvir biznisa\n– Praktična izrada biznis plana\nNastavu će držati Almir Paočić, diplomirani ekonomist s dugogodišnjim iskustvom u pokretanju start up preduzeća i mentorisanju mladih poduzetnika/ca.\nPolaznice će imati priliku da se kroz prezentaciju gospođe Azre Čolić, direktorice Sektora za poslovanje s pravnim licima BBI banke, upoznaju s mogućnostima finansiranja svojih ideja kroz Finansijsku liniju za privrednike koju relizira Bosna Bank International d.d. Sarajevo u saradnji s Općinom Novi Grad Sarajevo.\nObuka će se realizirati od 12 do 14. februara 2016. godine u prostorijama CEI „Nahla“, u ulici Džemala Bijedića 122 u Sarajevu, u sljedećim terminima:\n– petak, 12. februar: 16.30-20.00h\n– subota, 13. februar: 10.00-17.30h\n– nedjelja, 14. februar: 10.00-18.00h\nCijena obuke je 50 KM, a za članice Nahline poslovne zajednice 40 KM. Po završetku obuke polaznice koje su prisustvovale svim modulima obuke dobit će certifikat kojim se potvrđuju stečene kompetencije.\nPrijave dostaviti isključivo putem ONLINE FORMULARA uz uplatu do 7. februara 2016. godine na Nahlinom info desku svakim danom osim petka od 12 do 20h. Broj mjesta je ograničen! Mjesto na obuci se osigurava po redoslijedu uplate.\nAlmir Paočić je diplomirani ekonomist sa dugogodišnjim iskustvom u pokretanju start up preduzeća i mentorisanju mladih poduzetnika/ca u oblasti istraživanja tržišta, razvoja biznisa, tehnika prodaje, vođenja finansija, poslovnog pregovaranja, te pronalaska investitora za razvoj poslovanja. Osnovni motiv rada mu je prijenos praktičnih primjera iz prakse, zasnovanih na realnim tržišnim situacijama. Uže stručne oblasti su mu poduzetništvo, pisanje poslovnih planova, pisanje projektnih prijedloga po EU standardima i upravljanje projektima. Kao trener i predavač organizirao je edukacije ili učestvovao u organizaciji edukacija za brojne kompanije i pojedince.\n« Poziv za organizacije za učešće na Regionalnom Expert Panelu\nREZ Zenica: Potreban Menadžer za komunikaciju i društvene mreže »


Kako razviti posao u nerazvijenim područjima: Putokazi do boljeg života | Biznis i Finansije\n/ B&F Plus / Kako razviti posao u nerazvijenim područjima: Putokazi do boljeg života\nPut do tržišta, povoljnih kredita i kvalitetnih radnika težak je sam po sebi, ali je posebno naporan malim firmama koje posluju van velikih privrednih centara u Srbiji, u sredinama koje su nerazvijene, pa čak i devastirane. Naši sagovornici, uspešni preduzetnici i potpredsednici Privredne komore Srbije, Rade Ljubojević i Milovan Kocić, smatraju da je izlaz iz takve situacije u ličnom zalaganju preduzetnika, udruživanju malih preduzeća i strateškoj podršci države kroz gradnju odgovarajuće infrastrukture, poreske podsticaje za ulaganja u devastirana područja i primereniju finansijsku podršku, poput osnivanja Garancijskog fonda.\nBrojne uspešne preduzetničke priče počinju tako što je „firma počela da radi u garaži, bez ikakve podrške osim ideje i entuzijazma osnivača”. U slučaju vlasnika malih preduzeća u nekoj od nerazvijenih opština u Srbiji, takav početak buduće poslovne priče gotovo da se podrazumeva. Osim što dele probleme neodgovarajućeg poslovnog ambijenta sa ostalim preduzetnicima, dodatno imaju teškoća usled nedovoljne dostupnosti institucionalnih usluga, radne snage i nerazvijene poslovne infrastrukture. U Srbiji se samo 20 opština i gradova smatra razvijenim, što znači da se ostalih 150 klasifikuju kao ispodprosečno ili nedovoljno razvijene, pa čak i devastirane lokalne samouprave.\nNaši sagovornici, nagrađivani preduzetnici Rade Ljubojević i Milovan Kocić, slažu se da od brzine razvoja lokalnih malih preduzeća zavisi i razvoj opština i gradova u kojima posluju. Kao potpredsednici Privredne komore Srbije oni imaju i širi uvid u to šta sve može da predstavlja prepreku za napredak, a kao direktori kompanija koje su uspešno prebrodile sve nedaće domaće poslovne klime, vlasnicima malih firmi u nerazvijenijim opštinama savetuju da sve svoje snage usmere na osvajanje tržišta, a državi da im u tome pomogne pažljivo osmišljenim merama.\nUdruživanje malih firmi i prohodni putevi\nKada se danas priča o nedostatku infrastrukture za poslovanje, treba se prisetiti vremena kada je u zlatiborsko selo Sirogojno došao jugoslovenski gigant Inex, sa zadatkom da razvije taj kraj. U njihovoj poslovnici zaduženoj za plasman čuvenih džempera, posao je našao Rade Ljubojević, koji je sastanke u Beogradu zakazivao preko induktorskog telefona, iz kancelarije opremljene sa par stolova i stolica, ali pune odlučnih i posvećenih ljudi.\nLjubojević je poneo titulu EY Preduzetnik godine, i vlasnik je Sirogojno Company, preduzeća koje širom sveta plasira smrznuto voće, a čije je sedište i dalje u mestu gde se rodio. Ono što se promenilo, kaže, je da u ovim vremenima niko neće doći i „obezbediti tržište“, kao što je to uradio Inex za pletilje iz Sirogojna. To znači da je jedini način za opstanak da se sopstveni proizvod ili usluga nametne tržištu, a preduslov za to je da se obezbede potreban kvalitet i obim proizvodnje.\n„Moj savet preduzetnicima je, zato, da ostave sujete po strani i da se udružuju. Ono malo što sami proizvode, koliko god da je kvalitetno, neće im obezbediti opstanak na duži rok. Strukovno udruživanje, osnivanje zadruga ili kooperativa po uzoru na italijanske privrednike i poljoprivrednike – tu leži recept za uspeh. Takva udruženja mogu da obezbede prerađivačke kapacitete, ulaganja u pakovanje, u marketing, u sve što našim malim privrednicima i proizvođačima nedostaje“, savetuje Ljubojević, i podseća da živimo u dobu globalizacije, kada se nabavke ne vrše za jednu zemlju, već za jedan lanac koji robu plasira na svetsko tržište. „Na takvom tržištu mala firma ne može da bude konkurentna, ali udruženje malih firmi može“, objašnjava Ljubojević, uveren da je to put do očuvanja proizvodnje, radnih mesta i perspektive „na lokalu“.\nLičnu inicijativu bi trebalo da podrži i država, i to pre svega izgradnjom neophodne putne infrastrukture. „Kada od Hamburga do Beograda može da se dođe za dva sata, a od Beograda do Prijepolja je potrebno dvostruko više vremena, onda je jasno koliko bi poboljšanje putne mreže pomoglo lokalnoj privredi. Ko će da ulaže negde u unutrašnjosti ako ne zna da li će mu kamion stići na vreme, preko lokalnih puteva?”, konstatuje Ljubojević i ističe da kvalitetna putna mreža nije investicija samo u privredu, već i u zadržavanje stanovništva u udaljenijim krajevima.\n„Na Islandu sam video najbolji ’motivacioni’ paket za život ljudi van većih gradova. Tamo put mora da bude prohodan u svako doba i do najudaljenijih farmi, a proizvođači koji tako žive ostvaruju poreske podsticaje i dobijaju različite popuste na usluge u gradovima. To su te velike i male stvari koje olakšavaju život i ljude čine zadovoljnim“, zaključuje Rade Ljubojević.\nKorisniji poreski podsticaji i modeli kreditiranja\nMilovan Kocić, vlasnik niške kompanije Yumis i dobitnik nagrade „Poslovni čovek godine“, ističe da je gorući problem preduzeća na jugu Srbije – nedostatak tržišta. Taj problem kompanija Yumis je rešila je tako što je osvojila mesta ne samo u trgovinskim lancima u regionu, već i u Rusiji i Africi, s ciljem da proširi posao do Kanade i Australije. Kocić, međutim, naglašava da domaće male firme van velikih gradskih centara teško mogu same da pokrenu „razvojni krug“, iz jednostavnog razloga što su prosečne plate i raspoloživa sredstva za potrošnju u manjim mestima veoma ograničena. „To smanjuje mogućnost za stvaranje većeg obima proizvodnje i usluga, pa time i za ostvarivanje većeg profita, što koči rast i razvoj kompanije“, objašnjava Kocić.\nSkreće pažnju i na to da osvajanje novog tržišta, čak i u Srbiji, može da postane nemoguća misija za „lokalce“, pošto brojne male firme ne mogu sebi da priušte otvaranje predstavništava u velikim gradovima, a opet, kada su u pitanju tenderi javnih i državnih preduzeća i ustanova, ili pregovori o nabavkama za velike trgovačke lance, centar odlučivanja je u Beogradu i Novom Sadu.\nNjegova ideja je, zato, da se iskoristi dobra praksa koju je uvela Privredna komora Srbije kroz projekat „Dani dobavljača“, kada se na jednom mestu okupe predstavnici velikih stranih kompanija i potencijalni snabdevači iz naše zemlje. Ako bi se ista mogućnost pružila preduzećima iz manjih mesta u uspostavljanju saradanje sa velikim domaćim kompanijama, to bi kroz nove poslove moglo da podstakne i razvoj lokalnih zajednica.\nKocić upozorava i da školovani i stučni kadrovi godinama odlaze u Beograd, Novi Sad i ostale veće gradove na severu Srbije, čime je onemogućen rast i razvoj kompanija na jugu zemlje. Zato uvođenje dualnog obrazovanja vidi kao šansu i za stručne škole i za preduzeća u manjim mestima da se mladi zadrže kroz odgovarajuće obrazovanje koje će im obezbediti dobar posao u svojoj sredini.\nVlasnik Yumisa insistira na tome da bi politika podrške investicijama trebalo da se prilagodi potrebama domaćih investitora, za koje veruje da bi imali više koristi od promene poreske politike nego od novčanih subvencija po radnom mestu. „Mera koju predlažem je smanjenje doprinosa na zarade za preduzeća koja ulažu u devastirana područja. Recimo, ukoliko bi porezi i doprinosi u takvim opštinama iznosili oko 35% neto plate, to bi ohrabrilo domaće investitore da otvaraju pogone i zapošljavaju ljude upravo tamo gde je to najpotrebnije. Takođe, trebalo bi razmisliti i o smanjenju poreza na dobit onima koji posluju u devastiranim područjima, pa neka poreska stopa u Beogradu ili Novom Sadu ostane 15%, a da se u nerazvijenim opštinama smanji na 5%”, predlaže Kocić.\nU pogledu veće dostupnosti finansija, Kocić kaže da su se grantovi Fonda za razvoj pokazali kao dobar način da firme dođu do povoljnih sredstava, ali da mala preduzeća nemaju dovoljno ljudi koji bi se bavili pripremom neophodne dokumentacije, obimnom i komplikovanom administracijom.\nZato smatra da je osnivanje Garancijskog fonda, koji bi garantovao kolaterale za male firme, najbolji put do obezbeđivanja svežih finansija za njihov razvoj. „Bankarski krediti nikada nisu bili povoljniji, ali je problem u tome što brojne firme ne mogu da obezbede odgovarajuće kolaterale, a Garancijski fond bi taj problem otklonio”, uveren je Milovan Kocić.\ninfrastruktura mala i srednja preduzeca milica rilak srbija


UKRAJINA: Novi sukobi, ima mrtvih, Moskva bila primorana da djeluje | Zvornik Danas\nUKRAJINA: Novi sukobi, ima mrtvih, Moskva bila primorana da djeluje\non: 17. априла 2014 In: Svijet, VIJESTI\nKIJEV – Ukrajinske snage ubile trojicu, a ranile 13 napadača u bazi u Mariupolju, na jugoistoku zemlje, saopštio je ministar unutrašnjih poslova Ukrajine Arsen Avakov.\nPutin: Moskva bila primorana da djeluje\nPredsjednik Rusije Vladimir Putin rekao je da Moskva nikad nije planirala vojne operacije na Krimu i da je bila spremna da gradi odnose u okviru postojeće geopolitičke realnosti, ali da je bila primorana da djeluje jer su lica koja govore ruski jezik bila u istinskoj opasnosti.\n„Rusija nije planirala aneksije i vojne operacije na Krimu i bila je spremna da izgradi odnose u okviru geopolitičkih realnosti“, rekao je Putin, odgovarajući na pitanja građana u direktnom televizijskom prenosu.\nOn je dodao da su Rusi i lica koja govore ruski jezik bila izložena istinskoj i konkretnoj prijetnji.\n„To je natjeralo narod Krima da razmisli o budućnosti i da se okrene Rusiji za pomoć i mi smo upravo time i bili vođeni“, rekao je Putin, prenosi Itar-tas.\nOn je dodao da su na sastanku ruskog Savjeta bezbjednosti svi podržali odluke u vezi sa Krimom.\nPrema njegovim riječima, rezultati referenduma bili su odlučujući u donošenju odluke o pripajanju Krima.\nUkrajinske snage ubile trojicu, a ranile 13 napadača u bazi u Mariupolju, na jugoistoku zemlje, saopštio je ministar unutrašnjih poslova Ukrajine Arsen Avakov.\nAvakov je na svojoj Fejsbuk stranici naveo takođe da su, prema prvim podacima, 63 osobe privedene, prenio je Rojters. Avakov je napisao da se napad dogodio tokom noći i da je u njemu učestvovalo oko 300 ljudi naoružanih puškama i molotovljevim koktelima, prenosi B92.\nOva vijest stiže samo nekoliko sati nakon što je objavljeno da su tri pobunjenika ranjena u Kramatorsku, u Donjeckoj oblasti, kada su ukrajinski vojnici pucali na njih iz pješadijskog borbenog vozila.\nPodsjetimo, novoformirane prozapadno orijentisane vlasti u Kijevu pokrenule su antiterorističku akciju na istoku Ukrajine, gdje je nekoliko gradova „palo“ pod ruke proruski orijentisanih demonstranata. Najprije je narodna republika proglašena u Donjecku, a zatim i u drugim gradovima. Zauzete su brojne zgrade lokalnih administracija, policija, postavljene su barikade.\nPobunjenici sa istoka, koji je tradicionalno okrenut Rusiji, traže od veže autonomije do otcjepljenja i pripajanja Rusiji, što zvanični Kijev smatra nedopustivim i optužuje Rusiju da stoji iza separatističkih težnji istoka.\nMoskva to naravno negira.\nKao poslednji odgovor Kijeva na akcije proruskih demonstranata i njihovih „narodnih milicija“ bilo je slanje ukrajinske vojske sa teškim naoružanjem u istočne krajeve. Od tog momenta postalo je neizvjesno šta će se desiti i da li će biti žrtava.\nKako javlja Raša tudej, u napadu u bazi u Mariupolju nestao je i jedan ruski novinar.\nU Ženevi pregovori, Moskva nezadovoljna ocjenama SAD\nU Ženevi će u podne početi četverostrani pregovori ministara vanjskih poslova Ukrajine, Rusije, Sjedinjenih Država i Evropske unije o stanju u Ukrajini.\nSergej Lavrov (Rusija), Ketrin Ešton EU), Džon Keri (SAD) i Andrej Deščica Ukrajina) poslije bilateralnih susreta najavili su sastanak u podne. Razgovori bi trebalo da pomognu smirivanju stanja te da nađu rješenja za krizu izazvanu rušenjem proruskog predsjednika Viktora Janukoviča, otcjepljenjem poluostrva Krima i prijetnjom rusofonih istočnih pokrajina da će se pripojiti Rusiji.\n„Ministar inostranih poslova Rusije Sergej Lavrov SAD pokušavaju da drugim zemljama svijeta nametnu iskrivljenu sliku događaja na jugoistoku Ukrajine“, stoji saopštenju koje je izdala Bijela kuća, koje prenosi Itar-Tas.\nPortparol Bijele kuće Džej Karni je izjavio kako je ukrajinska vlada u pravu što je preduzela akciju za uspostavljanje prava i poretka, apelujući da Kijev nastavi s takvom politikom „na odmjeren i odgovoran način“. Karni je naglasio kako je Kijev „sa uzdržanošću koja je za divljenje“ odgovorio na destabilišuće akcije naoružanih separatista.\nU komentaru ruskog ministarstva se naglašava da teza Vašingtona kako je privremena ukrajinska vlada odana zaštiti prava svih nacionalnosti u zemlji „ne pije vodu“. Ne može se zanemariti ono što je očigledno – da je rusofobična, antisemitska partija Svoboda, koju predvodi Oleg Tjagnibok dobila nekoliko ministarskih mjesta u ukrajinskoj vladi, kao i mesto vrhovnog tužioca Ukrajine.\nKljučna stvar nije poigravanje činjenicama, nego uporan nedostatak želje ili sposobnosti da se sagleda realnost, ističe se u saopštenju pomenutog ruskog ministarstva, prenosi RTRS.\nNavodi se kako je ne samo primjer dvostrukih standarda, nego i licemjerno, to što su SAD aktere pobune na trgu Majdan proglašavale herojima i učesnicima „narodne revolucije“, dok sada demonstrante u gradovima jugoistočne Ukrajine nazivaju teroristima, kojima se upravlja iz inostranstva.\nDok govore o obezbjeđivanju zakona i reda na jugopistoku Ukrajine, SAD odobravaju rat koji je Kijev objavio sopstvenom narodu. Amerika bi trebalo da budu svesna katastrofalnih posledica takve nesmotrene podrške novim ukrajinskim vlastima, stoji u saopštenju ruskog ministarstva inostranih poslova.\nGruško: Mjere NATO u suprotnosti sa deeskalacijom\nNove mjere na pojačavanju vojnih aktivnosti NATO na kopnu, moru i u vazduhu u Baltičkom regionu i istočnom Mediteranu koje je najavio generalni sekretar Alijanse Anders Fog Rasmusen su u suprotnosti sa deeskalacijom tenzija u Ukrajini, ocenio je stalni ruski predstavnik pri NATO Aleksandar Gruško.\n„Kako možemo da sudimo iz Rasmusenovih objašnjenja, u interesu je odbrane, odvraćanja i deeskalacije. Pitanje je od koga će to NATO da brani sebe i koga će to da odvraća. Ne samo da ove mjere nisu usaglašene sa svrhom deeskalacije – očigledno se odnosi na Ukrajinu – već su one očigledno u suprotnosti“, rekao je Gruško novinarima, javila ruska agencija Itar Tas.\nOznake: briseldonjueckevropska unijaima mrtvihkijevkrizanarodna republikapregovorisadukraqjinavojska


KAKO UTIČU PEČURKE NA VAŠE RASPOLOŽENJE | Happy BSC portal\nPečurke se iz brojnih zdravstvenih razloga preporučuju da budu što više zastupljene u ishrani, a sada stiže još jedna preporuka.\nNaime, osobe koje koriste pečurke u ishrani imaju manju mogućnost da razviju simptome depresije, zaključak je američkog Nacionalnog istraživanja o zdravlju i ishrani . Sama veza između depresije i pečuraka još je misterija i za same naučnike, koji ističu da bi rezultati ovog rada morali da se interpretiraju sa najvećom pažnjom.\nNajčešće korišćene pečurke u ishrani– šampinjoni – puni su kalijuma i smatra se da ovaj mineral može da smanji nivo anksioznosti. Ostale vrste jestivih pečuraka sadrže neurotrofne faktore koji se dovode u vezu sa zdravljem mozga i antiinflamatorne agense, za koje se smatra da pomažu u ublažavanju simptoma depresije. Ipak, u pitanju je osetljivo polje.\nEVO KOLIKO DUGO TORTA MOŽE DA STOJI U FRIŽIDERU


ZNATNO BRŽI OD „ANDROIDA” | Galaksija Nova\nZNATNO BRŽI OD „ANDROIDA”\nHuawei P30 Pro (Karlis Dambrans)\nKineski gigant „Huavej” registrovao je novi operativni sistem „harmoni” koji bi mogao da bude alternativa za „Android”. Operativni sistem je registrovan u Zavodu za intelektualnu svojinu Evropske unije i nije prvi operativni sistem „Huaveja”. Ranije je kompanija registrovala „SO brand” i „HongMeng”.\nOperativni sistem „harmoni” za mobilne telefone mogao bi da bude spreman do kraja godine za kineske korisnike, kaže Ju Čengdong, izvršni direktor „Huaveja”. Distribucija za druge zemlje mogla bi da počne u prvom kvartalu 2020. godine. U „Huaveju” tvrde da je operativni sistem 60 odsto brži od Androida. Međutim, Android ostaje njegov prvi izbor za pametne telefone u slučaju da se sukob sa Vašingtonom reši, kažu predstavnici „Huaveja”.\nKineska kompanija je sredinom maja uvršćena je na crnu listu Vlade Sjedinjenih Država, što joj ne dozvoljava da posluje sa američkim kompanijama. Sankcije zabranjuju tehnološkom gigantu da koristi proizvode kao što su „android” i „vindouz”, tako da je „Huavej” počeo da radi na internom operativnom sistemu za zamenu „androida” u svojim budućim uređajima.\nSVI UČESNICI S MEDALJAMA


Uprava policije MUP TK: Upotreba zaštitne maske je obavezna, vršit će se kontrole\nnedjelja, 29 Mart 2020 12:45\nU cilju zajedničke borbe protiv širenja infekcije izazvane koronavirusom, a shodno naredbama Kantonalnog štaba civilne zaštite kojim se, svim građanima, naređuje upotreba zaštitne maske prilikom kretanja po javnim prostorima i zabrana ulaska u prodajne objekte bez zaštitne maske, iz MUP-a TK su obavjestili građane, da su naredbe obavezujuće i da će policijski službenici vršiti kontrolu poštivanja istih.\nShodno navedenom, građani koji imaju neodložnu potrebu za dolaskom u prostorije Uprave policije MUP-a TK, trebaju prilikom ulaska i boravka u službenim prostorijama nositi zaštitnu masku i izvršiti dezinfekciju ruku i obuće u skladu sa uputama koje se nalaze na ulazu u objekat.\nPodsjećamo na ranije izdate upute da stranke dolaze samo u slučaju neodložnih obaveza i zahtjeva, te da ni u kojem slučaju ne dolaze ako imaju respiratorne tegobe, hronične bolesti i uopšte teško zdravstveno stanje, da komunikaciju obavljaju putem telefona i elektronskim putema, da sve podneske šalju putem pošte, te da izbjegavaju neposredni ulazak u prostorije organa, ukoliko nije obavezno lično prisustvo stranke.\nNapominjemo da su naredbe obavezujuće i još jednom apelujemo na sve građane da se ponašaju odgovorno, kako bi adekvatno zaštitili i sebe i druge. - saopšteno je iz Uprave policije MUP-a TK.\nPodsjećamo da je Mustafa Šakić, komandant kantonalnog štaba Civilne zaštite TK na jučer održanoj press konferenciji istakao da se naredbom u navedenim slučajevima određuje korištenje maske i rukavica, što su prenijeli brojni mediji, dok je iz obavijesti MUP-a TK očigledno da je obavezna upotreba samo zaštitnih maski.


Karager i Nevil izabrali svojih 11 za derbi\nKarager i Nevil izabrali svojih 11 za derbi: Bez Džerarda i Staridža u borbu za LŠ\n19/03/2015 Englezi Vesti 0\nDžejmi Karager i Geri Nevil su izabrali startne postave koje bi oni izveli na teren u nedelju, kada Liverpul i Mančester junajted budu odlučivali o tome ko će u Ligu šampiona.\nVeliki engleski derbi Karager bi počeo bez kapitena Stiven Džerarda, a na klupi bi ostavio i Danijela Staridža.\nKarager bi ostavio Džerarda na klupi\nLiverpul dočekuje ekipu Mančester junajteda u nedelju\nMančester ima dva boda više\nOvi timovi se međusobno bore za Ligu šampiona\nNajistureniji u njegovoj formaciji bio bi Rahim Sterling, a u sastavu bi se našao i Lazar Marković.\nS druge strane, Nevil ne bi u startnu postavu stavio Huana Matu, a u napadu bi igrao kapiten Vejn Runi, dok bi mu po krilima pomagali Anhel Di Marija i Ešli Jang. Za razliku od Luisa van Gala, bivši bek “crvenih đavola” predlaže formaciju sa dva štopera.\nKaragerova formacija za Liverpul\nNevilova formacija za Mančester junajted\nKarager je iznenadio mnoge ostavivši Džerarda na klupi, ali on insistira da Henderson i Alen moraju da ostanu na sredini terena. Bivši reprezentativac Engleske, koji sa Nevilom radi za Skaj sports, takođe smatra da u timu nema mesta za Staridža i da najistureniji treba da bude Sterling.\nNevil je imao dilemu na desnoj napadačkoj strani, gde je imao Matu i Di Mariju, koji nije u sjajnoj formi, ali je dobio prednost zbog svoje probojnosti.\nOkušajte se u prognoziranju tačnih rezultata i igrajte naš Prognozerski kutak ovde. Cilj je pogoditi što više tačnih rezultata, ali vam bodove donose i tačan ishod.\nMartin Jol demantovao da Vilfred Zaha dolazi u Ful...\nSećanje na Hilsboro: Sve utakmice počinju sedam mi...\nProjektil: Ovo je gol postignut iz najveće daljine u Premijer ligi ove sezone\nTesno u vrhu tabele: Ko ima najteži, a ko najlakši raspored do kraja sezone


Prevod sa ruskog na srpski - Škola jezika i prevodilačka agencija ABC\nPrevod sa ruskog na srpski. Zatražite besplatnu procenu prevoda i u veoma kratkom roku dobićete naš odgovor\nRuski jezik se govori na području Ruske Federacije, Belorusije, Kazahstana i Kirgistana, a koristi se i u državama bivšeg SSSR-a. Procenjuje se da ruski jezik govori oko govori oko 400 miliona ljudi, a čak 160 miliona govori ruski jezik kao svoj maternji.\nU ruskom jeziku postoje tri dijalekta: severni, srednji i južni i naši prevodioci bez problema rade na bilo kom od ova tri dijalekta.\nU svom timu imamo i zaposlene prevodioce za ruski jezik koji su izvorni govornici ruskog jezika. Prevod sa ruskog na srpski ali i ostali prevodi ne predstavljaju nikakav problem za naš uigran tim.\nU cilju obezbeđivanja vrhunskog kvaliteta prevoda, svaki naš prevedeni dokument prolazi kroz dodatnu lekturu i korekturu, a sve to u vremenskim okvirima koji su Vama potrebni. Sva dokumenta koja dobijemo se tretiraju kao strogo poverljiva, i nikada ih ne prosleđujemo trećim licima van našeg prevodilačkog tima. Prevod sa ruskog na srpski kao i ostali prevodi spadaju u takva dokumenta.\nNaša najbolja referenca je svakako veliki broj klijenata i kompanija sa ruskog govornog područja sa kojima smo ostvarili dugogodišnju uspešnu saradnju, na obostrano zadovoljstvo.\nNa koji način se određuje cena prevoda (Prevod sa ruskog na srpski)?\nJezička redaktura podrazumeva poređenje izvornog i ciljnog teksta radi provere eventualnih grešaka u razumevanju teksta i slično, uz finalnu lekturu. Lektura podrazumeva samo rad na ciljnom tekstu, bez poređenja sa izvornim tekstom, kako bi se korigovale pravopisne greške, greške u kucanju i ostalo. Prevod sa ruskog na srpski kao i ostali prevodi podležu detaljnoj proveri i lekturi.\nNakon stručne procene svih ovih faktora, mi Vas kontaktiramo u najkraćem mogućem roku i dogovaramo se oko prevoda. Nakon odabira prevodioca koji najviše odgovara Vašim zahtevima, otpočinjemo sa prevodom, i trudimo se da završimo što pre.


Hidroksiklorokin je lek koji se upotrebljava decenijama, ali kod pacijenata obolelih od malarije.\nPredsednik Donald Tramp i drugi zvaničnici često su pominjali hidroksiklorokin kao mogući lek za bolest koju izaziva novi koronavirus. Američki predsednik izjavio je da uzima taj lek kao prevenciju od infekcije.\n"Izvršna grupa je primenila privremenu pauzu u korišćenju hidroksiklorokina u kliničkim ispitivanjima u okviru projekta "Solidarnost", dok se ne analiziraju podaci o bezbednosti leka", izjavio je Tedros na onlajn brifingu. On je dodao da se drugi testovi u okviru "Solidranosti" - velike međunarodne inicijative za sprovođenje kliničih proba mogućih lekova za virus - nastavljaju.\nSZO je prethodno preporučila da se hidroksiklorokin ne koristi za lečenje ili sprečavanje infekcije koronavirusom, osim u okviru kliničkih proba.\nSZO je prethodno preporučio da se hidroksiklorokin ne koristi za lečenje ili sprečavanje infekcije koronavirusom, osim u okviru kliničkih proba.\nNa istom brifingu za novinare, Majk Rajan, šef programa za vanredne situacije u Svetskoj zdravstvenoj organizaciji, izjavio je da zemlje moraju da rade na tome da osiguraju da ne dođe do neposrednog drugog talasa zaraze virusom. On je poručio da zemlje treba da sprovedu sveobuhvatne strategije da bi osigurale da će broj slučajeva Kovida-19 nastaviti da opada.


Osman Topčagić: Čitav proces pristupanja Zapadnog Balkana EU je pod upitnikom - Klix.ba\nEvropske integracije Osman Topčagić: Čitav proces pristupanja Zapadnog Balkana EU je pod upitnikom\nOsman Topčagić: Čitav proces pristupanja Zapadnog Balkana EU je pod upitnikom\n1.11.2019. u 10:48\nEvropska unija Osman Topčagić EU integracije\nOsman Topčagić (Foto: Klix.ba)\nOsman Topčagić, predsjednik Panevropske unije BiH i vrstan poznavalac evropskih političkih prilika, prokomentarisao je za Klix.ba odluku da Sjeverna Makedonija i Albanija ne mogu početi pregovore za evropske integracije, poručivši kako EU ostavlja prostor drugim akterima da djeluju na Zapadnom Balkanu.\n"Nakon rezultata sjednice Evropskog vijeća, posebno zbog protivljenja Francuske, čitav proces pristupanja Evropskoj uniji je pod upitnikom. Nakon što je uskraćena odluka o otvaranju pregovora sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom, EU traži način kako nastaviti dalje", kazao je Topčagić.\nNavodi kako je teško prognozirati šta će se sada desiti budući da u EU postoje različiti pristupiti i različite ideje kako nastaviti i šta sama EU treba da bude.\n"Negdje se zagovara jača uloga evropskih institucija, negdje se zagovara jača uloga nacionalnih država u procesu odlučivanja. U EU se u isto vrijeme čuju glasovi protivljenja pojačanom utjecaju drugih aktera, posebno u Zapadnom Balkanu. EU izostankom odgovarajućih odluka ostavlja prostor za takvo djelovanje drugih aktera", kategoričan je Topčagić.\nUpozorio je da je, također, jedna od posljedica takvih odluka EU gubljenje kredibiliteta, naročito u BiH i okolnim zemljama.\n"Ako su opredjeljenja da ove države imaju perspektivu punog članstva u EU, nakon odluka iznesenih na samitu u Zagrebu 2000. godine, na samitu u Solunu 2003. i više puta nakon toga sada dovedena u pitanje, onda mi s pravom možemo biti zabrinuti kako vjerovati EU kada bude donosila neke nove odluke", istakao je Topčagić.\nOdluka EU bi se, prema njegovim riječima, mogla promijeniti, ali smatra da se to neće desiti, a i ako se desi neće biti brzo.\n"Mislim da bi bilo dobro da predstavnici EU daju jasnu i decidnu izjavu o tome da li ove države imaju svoje mjesto u članstvu EU, naravno kad ispune odgovarajuće uslove. Taj proces se ne smije zaustaviti zbog postizanja trajnog mira, stabilnosti i ekonomskog prosperiteta", kazao je Topčagić.\nUpitan šta je za BiH trenutno prioritetnije, EU ili NATO, Topčagić objašnjava da je za BiH prioritetno da se nastavi proces unutrašnjih reformi.\n"Reforme ne radimo zbog EU ili NATO-a, već zbog sebe, da bismo stvarali bolji ambijent za život ljudi i za poslovanje firmi. Veoma je bitno da niko u BiH ne koristi ovu situaciju u EU za izostanak pravih reformi. Treba nastaviti put prema članstvu u EU i NATO-u, ne zbog tih organizacija, već da postignemo njihov standard", naveo je Topčagić.\nPotrebni atraktivni ciljevi za građane i firme\nDodaje kako bi, u procesu pristupanja EU, trebalo definisati ciljeve čije ostvarenje će biti atraktivno za građane i firme.\n"Poredim tu situaciju s onim aktivnostima na dobivanju bezviznog režima. Tada smo imali zahtjeve da provedemo niz reformskih koraka. Niko od onih koji odlučuju nije želio da bude prepreka u postizanju konačnog cilja, dakle putovanja bez viza u području Šengena. Takve ideje su danas potrebne", objašnjava Topčagić.\nFrancuski predsjednik Emmanuel Macron izašao je ranije s tezom da ne treba primati nove države članice dok se EU ne transformiše.\n"Mislim da bi stvar trebalo postaviti drugačije. Da bi proces pristupanja trebalo da ide paralelno s procesom unutrašnje tranzicije EU i reformisanja EU. Ne vidim racionalnih razloga da se politika proširenja EU, za širenje zone mira, stabilnosti i ekonomskog prosperiteta stavi na čekanje ili suspenduje", istakao je Topčagić.\nPrivilegija korištenja EU fondova\nNavodi kako države članice EU imaju privilegiju korištenja značajnih korištenja evropskih fondova za razvoj infrastrukture u najširem smislu, što povećava razliku između razvijenosti zemalja.\n"To je onda osnova za stvaranje daljnje destabilizacije. Podržavam sve one koji smatraju da treba otvoriti strukturne fondove za države Zapadnog Balkana, uključujući BiH među njima. Razlika u razvijenosti se mora početi smanjivati", objašnjava predsjednik Panevropske unije BiH.\nUpitan kako gleda na ideje o novim oblicima regionalne saradnje, Topčagić odgovara da ih treba podržati samo ukoliko znače daljnje približavanje članstvu EU.


Taman kada se pomislilo da se bliži početak fudbalskog prvenstva Kine, izgleda da će određeni ljudi morati da razmisle da li je to pametna stvar jer je otkriven i prvi fudbaler iz te lige zaražen korona virusom.\nU pitanju je nekadašnji fudbaler Mančester junajteda i Evertona, Belgijanac Maruan Felaini.\nOn je stigao u Kinu zbog početka priprema njegovog Šandong Lunenga, međutim test koji mu je urađen čim je sleteo u ovu azijsku državu bio je pozitivan.\nFelaini je odmah prebačen u bolnicu na lečenje. Visoki vezista je tako postao prvi zaraženi fudbaler koji igra u zemlji gde se pojavio prvi slučaj smrtonosnog virusa.\nNakon što su se izborili sa korona virusom, Kinezi planiraju da već u aprilu započnu novu sezonu, pa je logično da sve više sportista poslednjih dana stiže u tu zemlju.


Reakcije na smenu Morsija: Ovo je kraj ere obožavanja vladara - Grad Prijepolje\nGrad Prijepolje > Vesti > Svet > Reakcije na smenu Morsija: Ovo je kraj ere obožavanja vladara\nReakcije na smenu Morsija: Ovo je kraj ere obožavanja vladara\nPredsednik egipatskog Vrhovnog ustavnog suda Adli Mahmud Mansur postao je privremeni šef države, dan nakon što je vojska smenila s vlasti islamskog predsednika Muhameda Morsija, a iz sveta stižu različite ocene – od podržavanja izbora egipatskog naroda do zabrinutosti i kritika.\nMansur je danas položio zakletvu kao privremeni predsednik Egipta, najavivši raspisivanje novih izbora, ali nije precizirao kada.\nPrivremeni egipatski predsednik pohvalio je egipatsku vojsku i narod, istakavši da bi era “obožavanja vladara” trebalo da se završi.\nPrivremeni lider Egipta istakao je da je pokret Muslimanska braća, kome pripada svrgnuti predsednik, deo naroda i da je njihova pomoć “u izgradnji nacije” dobrodošla.\nKancelarija državnog tužilaštva danas je naložila hapšenje lidera Muslimanske braće Mohameda Badeija i njegovog zamenika Kairata el Šatera.\nEgipatska vojska preuzela je kontrolu nad državnim medijima i televizijskim stanicama kojima su upravljala Muslimanska braća čiji su čelnici uhapšeni, a većina egipatskih državnih medija jednoglasno je pozdravila svrgavanje Morsija.\nUticajni egipatski salafistički pokret pozvao je islamiste da odu s ulica kućama ili u džamije.\nDava Salafija pozvala je “sve sinove islamskog pokreta” da se ne dovode u fatalnu opasnost i da shvate “realnost promene političke situacije”.\nZa lidera prelazne egipatske vlade kao favorit se vidi Mohamed El Baradej, bivši šef Međunarodne agencije UN za nuklearnu energiju i dobitnik Nobelove nagrade za mir.\nEl Baradej (71) mandat je dobio od glavnog saveza liberalnih i levičarskih partija, Nacionalnog fronta spasa, kao i omladinskih grupa koje su vodile proteste protiv dojučerašnjeg predsednika Mohameda Morsija.\nNestabilnost u Egiptu plodno tle za džihadiste\nIzrael je zabrinut da bi takozvani džihadisti mogli u takvoj situaciji izvode terorističke napade.\nKina je podržala izbor egipatskog naroda i pozvala je na dijalog, dok Velika Britanija ne podržava vojnu intervenciju kao način rešavanja sporova u demokratskom sistemu.\nNemačka je ocenila da je svrgavanje Morsija veliki korak unazad za demokratiju u Egiptu.\nPredsednik Komiteta za spoljne poslove ruske Državne dume Aleksej Puškov kazao je da događaji u Egiptu pokazuju da nema brzog i mirnog prelaska iz autoritarnih u demokratske režime.\nAFP navodi da Puškov ne iznosi zvaničan stav Rusije o spoljnim poslovima, ali da je često njegovo mišljenje odraz stava visokih ruskih zvaničnika vlade.\nSirijski predsednik Bašar el Asad je pohvalio masovne proteste u Egiptu protiv tamošnjeg islamističkog vođstva, istakavši da svrgavanje egipatskog predsednika Mohameda Morsija znači kraj “političkog islama”.


Poslovanje se vraća u normalu - na koji način kompanije treba da komuniciraju?\nNa domaćim i svetskim konferencijama posvećenim komunikacijama godinama unazad provuče se i poneka tema kako bi kompanije trebalo da komuniciraju u kriznim situacijama, a u prethodna tri meseca “konačno” smo imali priliku da sve to isprobamo u praksi.\nI snašli smo se – manje ili više uspešno, ali dovoljno da na nivou kompanija jasno prenesemo glavne poruke.\nKako kriznim okolnostima gotovo da dolazi kraj, isto važi i za način na koji smo vodili interne i eksterne komunikacije u prethodnom periodu. Zbog toga, u nastavku teksta, sa Nelom Deurom (Endava), Larisom Zdravković (Saga) i Anom Brzaković, ekspertima za komunikaciju, analiziramo kako kompanije u ovom trenutku treba da se postave prema svojim zaposlenima i široj javnosti – kao da se ništa nije desilo ili u skladu sa onim što se zove “novo normalno”.\nKompanije su reagovale različito – ali su ipak reagovale\nSve kompanije koje posluju u Srbiji, bez izuzetka, suočile su se sa nekom vrstom komunikacijske krize prosto zato što su se, kao i ostatak sveta, po prvi put našle u ovakvoj situaciji.\nIpak, kako objašnjavaju naše sagovornice, to bi se pre moglo nazvati izazovom nego krizom, a da bi u tome bile uspešne, osnovu su morale da usvoje u “mirnim vremenima” i da po tom planu deluju kada do krize i dođe. Nela objašnjava:\nGrubo gledano, kompanije su se podelile po brzini reakcija: neke su reagovale odmah, a druge su sačekale neko vreme.\nKompanije iz grupe onih koje su odmah reagovale vodile su se željom da pokažu odgovornost, poslušaju preporuke države da je najbezbednije organizovati rad od kuće i potrebnim distanciranjem zaštiti kako zaposlene, tako i zajednicu. Zašto je bilo važno ovo komunicirati? U ovakvim situacijama najvažnije je pokazati humanost i brigu o ljudima, pa je ovo zaista bio logičan put.\nNjihova dalja komunikacija, objašnjava Nela, bila je vezana za podršku i dobrotvorne akcije u borbi protiv pandemije, tekstove, blogove, primere dobre prakse, postove na društvenim mrežama o načinima kako je ko organizovao rad od kuće, kako je moguće obezbediti sve što je zaposlenima potrebno, kako ih ohrabriti, ali i zabaviti. Na kraju, komunikacija je otišla u smeru relativno uobičajenih tema vezanih za razne obuke, treninge, online događaje (vebinare, panel diskusije i radionice), predstavljanje novih proizvoda i usluga itd.\nIpak, kako dodaje Brzaković, ma kako da su kompanije u prvom trenutku reagovale, morale su da se vrlo brzo prilagode velikim promenama i smatra da se većina snašla vrlo dobro. Naravno, dodaje ona, tokom krize je interna komunikacija važnija od eksterne jer morate da umirite zaposlene, obavestite ih o svim promenama i održite motivaciju, što je posebno izazovno, a to je, kako dodaje Larisa, trebalo da bude u fokusu svim kompanijama, ma iz koje branše dolazile.\nNajveće komunikacione greške? Previše fokusa na remote work promociju i CSR\nNaše sagovornice upitali smo i da li su primetile neke greške koje su kompanije činile u komunikaciji tokom vanrednog stanja i koje dobre prakse su im zapale za oko, a Larisa je za Netokraciju podelila da je njen opšti utisak da je bilo previše fokusa na remote work promociju i na CSR – iako je i tu bilo veoma kreativnih pristupa.\nŠto se tiče Sage, kompanije u kojoj Larisa radi, njihova odluka bila je da smanje intenzitet objava na mrežama i da fokus stave na interne komunikacije, putem kojih su zaposlene obaveštavali o poslovanju i projektima kompanije. Sličnu “taktiku” imale su i druge kompanije iz tehnološke industrije a, kako dodaje Brzaković, kompanije su se vrlo brzo prilagodile zato što su morale:\nPozitivno je što su se i marketing i komunikacija preusmerili da promovišu ponašanje koje je ova situacija zahtevala. Mnogi brendovi koji pružaju online sadržaj dali su popuste ili omogućili besplatno korišćenje svojih servisa, mnogi su donirali, a neki su širili podršku i pozitivnu energiju, što je takođe značajno.\nŠto se tiče grešaka, uopšteno mogu da kažem da su to netransparentnost i pokušaj prikrivanja informacija, kao i ignorisanje i odlaganje bavljenja problemom. Kompanije su ljudi i važno je ponašati se i komunicirati ljudski.\nIpak, kako dodaje Nela, generalno gledano, najveća komunikaciona greška u doba bilo koje krize je da kompanija ne radi ništa, odnosno da ne komunicira. “Naravno, ne bi trebalo komunicirati bez prikupljenih preciznih i proverenih informacija, na silu i/ili samo da bi se komuniciralo, ali ne treba ni bežati od toga da u razumnom periodu od početka krize kažete ono što do tada znate”, navodi ona.\nKako kompanije treba da komuniciraju u novoj normalnosti?\nNakon analize prethodnog perioda, naše sagovornice upitali smo i kako kompanije u ovom međuperiodu treba da se postave po tom pitanju. Šta je u ovom trenutku važno isticati – i zašto?\nAna ističe da je u ovom trenutku najbitnije biti transparentan i otvoren, jasno komunicirati drugačiji sistem rada i nova pravila koja je ova situacija prouzrokovala:\nNa primer, CEO Tvitera je rekao da će omogućiti svojim zaposlenima da rade od kuće zauvek, a Facebook pravi dugoročni plan kako da pređe na model koji će omogućiti zaposlenima da trajno rade remote.\nJoš jedan primer je i AirBnB koji je morao da otpusti 25% svojih zaposlenih, ali je njihov CEO Brian Chesky to vrlo empatično iskomunicirao i mnogi mediji su ga preneli kao primer dobre komunikacije u tako teškom trenutku\nSa druge strane, kada govorimo o komunikaciji prema potencijalnim zaposlenima, Deura dodaje da su oni koji su pratili reakcije kompanija tokom pandemije imali prilike da steknu poverenje u neke od njih, a prema nekima su razvili i simpatije:\nTokom perioda izolacije došlo je do prilagođavanja oglasa za posao, ali i prelaska na online proces selekcije. Kada budemo imali potvrdu definitivnog povratka u kancelarije, trebalo bi da to i iskomuniciramo potencijalnim kandidatima.\nKada pak govorimo o sadržaju, čini se da se komunikacija sa eksternom javnošću skoro pa vratila na staro pa su priče o radu od kuće, ljudskim vrednostima i solidarnosti zamenjene predstavljanjem proizvoda, novih tehnologija, aplikacija.\nTeme su, dodaje ona, slične kao i pre krize, ali će se forme i kanali komunikacije definitivno vremenom iskristalisati. Ipak, kako dodaje Larisa, ono što će definitivno da se promeni su prioriteti:\nKompanije će neminovno preispitati mnoge stvari u svom poslovanju, pre svega u načinu rada i upravljanju troškovima. Period iza nas pokazao je da se bez mnogih troškova može, ali isto tako je otvorio nove dimenzije načina upravljanja kompanijama čija će implementacija zahtevati nove resurse. Samim tim, određivaće se komunikacijske strategije. Digitalne komunikacije imaće samo još veći primat, a njihova kompleksnost i interaktivnost nateraće kompanije da se u perspektivi ozbiljnije bave tom temom.\nInterna komunikacija će biti od sve većeg značaja\nUz novi standard u eksternoj komunikaciji, dolaze i nova pravila za internu. Ona će se shvatati mnogo ozbiljnije što je, dodaje Ana, i logično – jer u u regularnim okolnostima internom komunikacijom gradite i razvijate kulturu, održavate motivaciju i angažovanje zaposlenih.\nMeđutim, za onog ko se i pre ove situacije bavio internim komunikacijama, za njega će se malo toga promeniti, primećuje Larisa:\nVeliki izazov čeka kompanije koje su tu važnu funkciju stavile po strani. Naučili smo da se preko noći mogu zaustaviti svakodnevni tokovi društva i ekonomije i tada nastupa strah i neizvesnost kod ljudi. Ako ne reagujete na pravi način, a to se odnosi na preuzimanje kormila od strane menadžmenta i komunikaciju sa zaposlenima, vi rizikujete njihovo poverenje.\nAkcenat sada treba da bude na razgovoru o okvirnim planovima za povratak u kancelariju, kako će se on odvijati, da li je potrebno pre toga zadovoljiti određene preduslove, šta zaposleni mogu da očekuju i kada, objašnjava Nela i dodaje:\nZaposleni svakako žele da čuju kada će se sve vratiti životu na koji su bili naviknuti, a ono što moram posebno da naglasim je da smatram da je ova kriza najviše uzdrmala sam pristup internim komunikacijama.\nNa test su stavljene najvažnije vrednosti skoro svake kompanije koje se odnose na značaj ljudi, kao najbitnijeg resursa. U praksi se sada zaista pokazalo da li su ovo floskule ili kompanije zaista stoje iza toga. Bilo je potrebno ponovo preispitati glavne poruke, glavne nosioce, tok informacija, ton, sadržaj, učestalost, kanale komunikacije.. Bez želje da kompaniju u kojoj radim pretenciozno stavim u prvi plan, moram da priznam da sam lično zaista veoma zadovoljna onim što smo uspeli tokom ovog perioda da učinimo, svakog dana učeći i prihvatajući nove izazove.\nKomunikatori moraju biti proaktivni i kreativni, a poruke kratke i usmerene\nNa kraju razgovora, zanimalo nas je i da li će, po mišljenju naših sagovornica, situacija sa korona virusom ostaviti trajne posledice na način na koji kompanije vode eksterne komunikacije.\nAna veruje da se neće previše promeniti način vođenja eksternih komunikacija, ali da će se promeniti način poslovanja generalno i postaćemo mnogo fleksibilniji, a Larisa dodaje da će se u narednom periodu intenzivirati ukupan volumen digitalnih komunikacija.\n“Prognoza je da će eksterne komunikacije, gde pre svega mislim na komercijalne komunikacije kao sto su Employer Branding, CSR, korporativne komunikacije i slično, dostizati primetni rast u narednom periodu, a pretpostavljam da će mnoge kompanije revidirati svoje planove za drugu polovinu godine“, objašnjava Zdravković i dodaje:\nBojim se da kažem da je vraćanje u normalne tokove nešto što za mnoge kompanije, koje se komunikacijama nisu dovoljno posvetile, zapravo predstavljati ozbiljnu prepreku u trci na tržištu. U Sagi, recimo, imamo multidisciplinarne timove, a funkcija korporativnih komunikacija je ujedinjenje resursa različitih delova organizacije i plasira poruku kome, kako i kada treba.\nŠto se tiče digitalnih komunikacija, to je segment koji je vrlo složen i volim da kažem da, iako sam godinama radila u medijskim agencijama dok su tradicionalni mediji imali apsolutni primat, vreme razvoja tehnologija podarilo nam je mogućnost da i bez velikih ulaganja možemo plasirati poruke ciljano i to je velika prednost digitalnih komunikacija. Opet, disperzija mogućnosti može dovesti do pogrešnih puteva i neuspeha. Ja bih uvek preporučila istraživanja, jer samo ona nam daju eksplicitne smernice kojim komunikacionim kanalima treba pristupiti.\nNa kraju, objašnjava Nela, poenta je da kompanije shvate da postoji velika potreba za pravovremenom informisanošću, a da bi kanale i poruke trebalo prilagođavati ciljnoj grupi kojoj se obraćamo i njihovim potrebama. “Komunikatori moraju biti proaktivni i kreativni, i ako ste kompanija koja se do sada nije bavila komunikacijom strateški, sada je pravo vreme da ozbiljno počnete da radite na tome”, zaključuje ona.