Priroda jača imunitet dece – LaVie.rs\nPoslednjih decenija naš životni stil značajno nas je otuđio od prirode. Deca sve manje vremena provode napolju, boravak u parku su zamenile igraonice, a čak i kada jesu napolju, to su uglavnom urbana igrališta.\nIako smo svesni značaja koji priroda ima za naše i zdravlje naše dece, veći uticaj ima kada do ovog zaključka dođu i naučna istraživanja.\nU zapadnom svetu raste broj onih koji imaju autoimuna oboljenja, kao što su astma, ekcemi, dijabetes tipa jedan, upalnu bolest creva i multiplu sklerozu. Pretpostavlja se da je najznačajniji uzrok toga to što su deca manje izložena mikrobima, što ranije nije bio slučaj. Posledica toga jeste nedovoljna razvijenost njihovog imuniteta.\nIgranje u šumi ili makar u parkovima, umesto boravka u dvorištima u kojima dominira beton pomaže deci u jačanju imunog sistema, zaključak je nove studije.\nNavedena studija je podrazumevala promenu okruženja u kom se deca igraju i pokazala je da postoji uzročno-posledična veza, što je prva studija ove vrste. Istraživači su utvrdili da je moguće poboljšati imunološki sistem dece ako se promeni životno okruženje dece iz urbanih sredina.\nIstraživanje su vodili naučnici iz Finske. Istraživači su u gradskoj sredini, najpre organizovali da se izgrade nove zelene površine, gde bi se deca igrala, poput rasadnika, travnjaka, parkovova punih stabala sa zemljanim stazama. Deca koju su uputili da u tom okruženju provode što više vremena, za samo mesec dana su pokazala poboljšanje opšteg zdravstvenog stanja.\nDeca su podsticana da se igraju biljkama i zemljom. Kao rezultat imala su stabilnije procese koji se inače odigravaju na koži i u digestivnom traktu, a tim stručnjaka je ispitivanjem došao do zaključka da im je i imunitet postao jači.\nOvi rezultati veoma su značani jer nam otkrivaju da bi imunitet dece koja žive u gradu mogao da se ojača njihovim boravkom na zelenim površinama. Zato sledeći put umesto na betonsko igralište, izvedite decu u park, šumu, dozvolite im da se igraju sa zemljom, biljkama, prljaju i igraju na načine kakve su se nekada deca i igrala, dok za pomenute bolesti nismo ni znali.\ndeca, imunitet\t0\nNapitak koji čisti creva za nedelju dana


Proslavljen Dan grada – TV Kikinda\nOn 28 decembra, 2019 by Aleksandra Djuran\nPrvi put je kao Dan grad obeležen 28. decembar , dan kada je 1892. godine Velika Kikinda proglašena za grad sa urađenim senatom u prisustvu gostiju i predstavnika društvenog, političkog, privrednog, kulturnog, sportskog života grada. Tom prilikom gradonačelnik Pavle Markov uručio je priznanje Godišnja nagrada za uloženi trud, zalaganje i postignute rezultate najzaslužnijim pojedincima i preduzećima.\nU ime nagrađenih zahvalila je učiteljica Desanka Ristić nagrađena gradskim priznanjem „dr Pavle Kenđelac“, za izuzetne rezultate postignute u vaspitno – obrazovnom i radu sa decom Kikinde. Gradsko priznanje„Jovan Ćirilov“, za izuzetan doprinos očuvanja kulturnog i pozorišnog identiteta Kikinde pripalo je Savi Savinu Moci.Priznanjem „dr Ranko Petrović“, za požrtvovanost u medicini i brigu o građanima Kikinde, nagrađena je dr Draginja Markovljev, dugogodišnji medicinski radnik, specijalista infektologije i predavač u mediciskim školama. Dala je izuzetan doprinos razvoju i unapređenju zdravstvenog sistema u našem gradu.\nZa promociju i predstavljanje grada Kikinde u svetu, priznanje je dobio Milan Ružić.Od 2007. godine aktivno učestvuje u očuvanju zimovališta sova u Kikindi, kao i promociji grada kao najvećeg zimovališta sova ušara na planeti. Njegovim angažmanom u Kikindu su došli BBC, Dejvid Linde, vodeći svetski ekspert za zaštitu ptica i novinar.Gradskim priznanjem „Nika Mirkov“, za izuzetan doprinos razvoju sporta u Kikindi, nagrađen je golman MRK „Kikinda Grindeks“, Slavko Miškov.U sezoni 2016/17. proglašen za najbljeg golmana Super B lige. Ove godine u konkurenciji za najboljeg golmana ARKUS lige. Priznanjem „Stefan Bon“, za dugogodišnji preduzetnički rad i primer društveno odgovorne firme, nagrađujena je firma “Morar”, čiji je vlasnik Aleksandar Pandurov. Preduzeće ima nekoliko delatnosti od kojih je dominantna linija prehrambene industrije, najviše pekarskih i konditorstih proizvoda.


Nemački „Uniper“ više neće investirati u projekat „Severni tok 2“\nNemački "Uniper" više neće investirati u projekat "Severni tok 2", rekao je njegov šef Andreas Širenbek na internet konferenciji.\nKompanija je postala četvrta od pet evropskih partnera "Gasproma" koja je doela takvu odluku. Do sada samo francuska "Endži" nije donela takvu odluku.\n„Ne mogu da potvrdim pomenuti obim ulaganja u projekat, nismo ga komentarisali ni u prošlosti“, dodao je on, prenose RIA Novosti.\nŠef kompanije je objasnio da je "Uniper" finansijski investitor, te da on ne postavlja cevovod, iako pažljivo prati njegov završetak.\nPrema njegovim rečima, za ovo ne postoje tehničke prepreke.\nŠirenbek je takođe primetio da kompanija posmatra pregovore između EU i SAD o gasovodu i prilično je optimističan u pogledu buduće odluke.\n"Verujemo da će prevladati racionalan pristup, potreban nam je `Severni tok 2` da bismo osigurali nesmetano snabdevanje gasom Evropi. Ovo je komercijalni projekat, završen je 98% i nadamo se da će biti završen", zaključio je šef Unipera.


Italija uvela obavezne vakcine za decu | Organ Vlasti\nItalija uvela obavezne vakcine za decu\nVakcine za decu, tačnije njih 12 nedavno su postale zakonom obavezne u Italiji i to nakon poražavajuće činjenice da imaju tri puta više slučajeva malih boginja ove godine, nego za celu 2016!\nNovi zakon obavezuje da sva deca budu vakcinisana protiv 12 bolesti kao uslov za upis u državne škole. U pitanju su sledeće vakcine:\n– heamophilus influenzae tip B\n– meningitis B\n– meningitis C\nPročitajte i: Uticaj vakina na zdravlje\nItalijanski ministar zdravlja povodom ove odluke je rekao da se šalje veoma snažna poruka javnosti da se anti-vakcinaški štetni uticaj više neće tolerisati i da će se deca morati zaštititi kako bi se posledice opasnih zaraznih bolesti smanjile i, naposletku, iskorenile.\nČinjenica je da su nedostatak odgovarajućih mera tokom godina i širenje anti-naučnih teorija, posebno u poslednjih nekoliko meseci, doveli do smanjenja zaštite. Novi zakon obavezuje da deca do šeste godine budu vakcinisana protiv ovih bolesi, a ako se to ne desi, roditelji će snositi zakonsku odgovornosti i biće novčano kažnjeni.\nPročitajte i: Vakcine i imuni sistem vaše dece\n[Tweet „Samo u Italiji, broj dvogodišnjaka koji su vakcinisani protiv malih boginja opao je na ispod 80%,“] što je alarmantno ispod preporučenog procenta Svetske zdravstvene organizacije. Podsetimo, male boginje su izuzetno zarazna bolest koja u pojedinim slučajevima može dovesti i do smrtnog ishoda.\nČari roditeljstva u svoj svojoj slici i prilici #HONYpriče


Šta o finansijama treba da znaju menadžeri? | UFDS\nUdruženje Finansijskih Direktora Srbije, Vladimira Popovića 6, 11070 Novi Beograd\nEdukacija & profesionalni razvoj\nRedovni mesečni sastanci\nPoslovni dizajn – razmena iskustva\nCFO Letnji koktel\nKorporativni & regulatorni poslovi\nŠta o finansijama treba da znaju menadžeri?\nProf. dr Lidija Barjaktarović\nRedovni profesor Univerziet Singidunum Beograd\nPosao menadžera u savremenim uslovima postaje sve zahtevniji, u smislu obezbeđenja dugoročnog profitabilnog poslovanja kompanije, i obavljanja aktivnosti u skladu sa zakonskim propisima i zahtevima zainteresovanih lica – pre svega vlasnika kapitala i klijenata društva. Znači, menadžeri imaju bolje performanse kada razumeju kako se meri finansijski uspeh i kako oni mogu da utiču na poslovni rezultat privrednog društva. To podrazumeva da razumeju šta brojevi u finansijskim izveštajima (bilans stanja, bilans uspeha i izveštaj o tokovima gotovine) znače, šta su osnove finansijskog merenja, kako se kvantifikuju poslovni elementi i procesi koji ne mogu uvek da se izraze u novcu, kako se koriste informacije iz finansijskih izveštaja za dalju analizu i donošenje odluka (kao što su: šta menjati u radu, koje proizvode/usluge prodavati, koje proizvode/usluge isključiti iz svog asortimana, kako ostvariti efekat unakrsne prodaje proizvoda/usluga, sa kojim kupcima promeniti/prestati saradnju, sa kojim dobavljačima promeniti uslove plaćanja, itd.).\nSuština finansijske pismenosti je da menadžeri sami kritički mogu da procene kako je stvarno stanje u kompaniji, tj. koliko privredni subjekt dobro radi, kolika je neto vrednost kompanije, da li je kreditno sposoban, da li može sam da plati svoje račune, da li se kapital uvećava tokom vremena, itd.. Takođe, da prepoznaju koje su stavke u finansijskim izveštajima stvar pretpostavke, procene i predubeđenja finansijskog direktora. Ali, i šta je osnova sa ostvarenje sinergije između različitih organizacionih delova društva. Krajnja korist od finansijske pismenosti menadžera za kompaniju je dugoročno profitabilno poslovanje, odnosno, adekvatan odgovor privrednog subjekta na poslovne izazove u turbulentnom okruženju.\nDobro poznavanje finansija menadžerima omogućava da dobro upravljaju rizicima kojima su izloženi u poslovanju. U savremenim uslovima rizik naplate potraživanja, odnosno, kreditni rizik kupca (u slučaju kada je roba/usluga prodata na odloženo plaćanje) je ključni rizik kome su kompanije izložene. S toga je važno prepoznati sa kojim klijentima sarađivati, odnosno, pod kojim uslovima kojoj kategoriji kupaca prodavati proizvode/usluge. Znači, polazna pretpostavka za potencijalnu realizaciju transakcije jeste znati pročitati zvanične finansijske izveštaje poslovnog partnera. Zatim, sagledati koji su finansijski instumenti na raspolaganju za realizaciju konkretnog kupoprodajnog ugovora, ali i koja su sredstva obezbeđenja nužna kako bi se potraživanje naplatilo. To dalje povlači utvrđivanje ukupnih troškova koji su vezani za realizaciju konkretnog posla. U skladu sa tim vrlo je važno znati odlučiti šta se kompaniji više isplati da li da proda određeni proizvod u skladu sa ugovorenim uslovima ili da investira u novčane fondove ili depozite banke ili neku drugu dostupnu investicionu alternativu. U krajnjoj instanci to podrazumeva da se može lako utvrditi koliko provedenog vremena sa kojim klijentom donosi profita samoj kompaniji.\nNaravno, da je lična korist za samog menadžera važna, jer zahvaljujući dobrom poznavanju finansija može da utvrdi koliku zaradu donosi društvu i u skladu sa tim koliku platu i bonus bi trebalo da ugovori sa poslodavcem.


Albanski Skenderbeg suspendovan na 10 godina u Evropi\nDisciplinska komisija UEFA kaznila je albanski Skenderbeg sa deset godina suspenzije i milion evra kazne zbog namještanja mečeva u evropskim klupskim takmičenjima, javljaju albanski mediji.\nTim iz Korče najavio je žalbu Međunarodnom sudu za arbitražu u sportu.\nUEFA je albanskom klubu ostavila rok od 90 dana da uplati milion evra kazne zbog namještanja utakmica u evropskim takmičenjima, u kojima, prema odluci Disciplinske komisije Evropske fudbalske unije, neće moći da se takmiči u narednih deset godina.\nOdluku o kazni potpisao je predsjednik Disciplinske komisije UEFA, Austrijanac Tomas Partl.\nEvropski fudbalski čelnici su ovu odluku donijeli poslije široke istrage koja je pokazala da su čelnici Skenderbega manipulisali rezultatima prateći "nelogičan i iracionalan" tok uplate novca na nekoliko kladioničarskih sajtova.\nUEFA je istragom ustanovila da lica povezana sa albanskim klubom, uz direktnu pomoć ljudi iz samog kluba, manipulišu rezultatima kako bi stekli finansijsku korist.\nPrvi meč je onaj protiv Krusejdersa iz Sjeverne Irske, gdje UEFA "ne vidi niti jedan razlog, osim imperativa kladionice, zbog čega su timovi insistirali svim silama da postignu barem četiri gola". Drugi meč je iz istog kvalifikacionog ciklusa, a odigran je 25. avgusta 2015. godine protiv Dinama iz Zagreba.


Izmjena režima saobraćaja: Protestne šetnje od Tople do Belaviste i Škvera\npetak, 17 januar 2020 10:09\nU srijedu, 16. januara od 17 sati biće služen moleban u crkvi Svetog Vaznesenja Gospodnjeg na Toploj, nakon čega će se vjernici i sveštenstvo Njegoševom ulicom uputiti u molebnu litiju do crkve Svetog Arhangela Mihaila na trgu Belavista, u znak protesta protiv usvojenog Zakona o slobodi vjeroispovijesti.\nU nedelju ujutro, 19. jnauara nakon liturgije u crkvi Svetog Vaznesenja Gospodnjeg na Toploj koja počinje u 8 sati, okupljeni će krenuti Njegoševom i Ulicom Save Kovačevića ka Škveru, gdje će biti organizovano tradicionalno plivanje za Bogojavljenskim krstom.\nOvim povodom, biće privremeno izmijenjen režim saobraćaja, radi nesmetanog i bezbjednog održavanja molebne litije. Saobraćaj za sva motorna vozila će biti zabranjen u dijelu centralnih gradskih ulica, i to:\n- u srijedu, 16. januara od 17.30 do 19 časova u dijelu Njegoševe ulice od raskrsnice sa Ulicom Mića Vavića (zgrada „Novljanka“) do Ulice Save Kovačevića;\n- u nedelju, 19. januara od 09.30 do 10.30 časova u dijelu Njegoševe ulice od raskrsnice sa Ulicom Mića Vavića (zgrada „Novljanka“) do Ulice Save Kovačevića i u Ulici Save Kovačevića.


Pauziranje ili nastavak štampanja\nŠtampanje možete pauzirati ili nastaviti. Ako želite da upravljate štampanjem za druge korisnike, morate imati dozvolu za upravljanje dokumentima na štampaču. Za više informacija pogledajte odeljak Šta su dozvole za štampač?\nPrikaži svePauziranje ili nastavak štampanja dokumenta\nDvaput kliknite na štampač koji koristite da biste otvorili opciju redosled štampanja.\nDesnim tasterom miša kliknite na dokument kojim želite da upravljate, a zatim izaberite stavku Pauziraj ili Nastavi.\nPauziranje ili nastavak štampanja svih dokumenata u redosledu štampanja\nAko želite da pauzirate ili nastavite sa štampanjem svih dokumenata u redosledu štampanja, potrebna vam je dozvola za upravljanje štampačem. Da biste prikazali dozvole za štampač, desnim tasterom miša kliknite na štampač koji koristite, izaberite stavku Svojstva, izaberite karticu Bezbednost, a zatim kliknite na svoje korisničko ime. Ako računar pripada domenu, dozvole za štampač možda kontroliše administrator.\nDesnim tasterom miša kliknite na štampač koji koristite, a zatim izaberite stavku Pauziraj štampanje ili Nastavi štampanje. Ponovno pokretanje štampanja iz početka\nAko ste štampanje pauzirali, dokument možete ponovno odštampati od prve stranice. Na primer, možda ćete želeti ponovo da štampate zato što ste započeli štampanje na pogrešnoj boji papira.\nDesnim tasterom miša kliknite na dokument koji želite da ponovo odštampate, a zatim izaberite stavkuPonovo počni.\nTakođe pogledajteOtkazivanje štampanjaPrikazivanje redosleda štampanjaPromena podrazumevanog štampača


Bosnalijek ostao bez prava na naplatu 11,5 miliona eura u Rusiji – Radio Vitez\n2. kolovoza 2017. 10:53 2. kolovoza 2017.\nNedavnom presudom Trinaestog apelacionog arbitražnog suda u Sankt Peterburgu kompanija “Bosnalijek” ostala je bez mogućnosti da po osnovu duga od ruskog distributera lijekova “Imperia Sodruzhestvo” naplati 11,5 miliona eura.\nInače, ovo je prva presuda, a druga, koja se odnosi na još pet miliona eura, očekuje se polovinom avgusta i, kako stvari sada stoje, takođe će biti na štetu “Bosnalijeka”, koji bi na kraju mogao izgubiti gotovo 32 miliona KM, izvještavaju nezavisne.com.\nNaime, kompanija “Imperia Sodruzhestvo”, kao distributer proizvoda “Bosnalijeka”, akumulirala je 16,5 miliona eura dugova, zbog čega je “Bosnalijek” u decembru prošle godine pokrenuo tužbu zbog prvog dijela duga, odnosno 11,5 miliona eura.\nU međuvremenu, tačnije 30. decembra prošle godine, “Bosnalijek” svoja potraživanja prodaje slovenačkoj kompaniji “Maksimus Holding”, koja opet, nedugo nakon toga, ta “otkupljena” potraživanja prenosi na firmu “International Agency Next-Concert”, koja u toku sudskog postupka obavještava sud da je ona stvarni nosilac duga, a ne “Bosnalijek” i da oni odustaju od tih potraživanja.\nOno što je zanimljivo jeste da je “Bosnalijek” prvo započeo parnicu u Rusiji, zatim je dug prenio na “Maksimus Holding” i bez, obzira na to, nastavio sudskim putem da potražuje dug od “Imperia Sodruzhestvo”.\nBez obzira na to, prvostepena presuda koja je donesena 17. februara bila je u korist “Bosnalijeka”, međutim na ovu presudu žalio se ruski distributer lijekova “Imperia Sodruzhestvo” i tokom drugostepenog postupka, i to nakon što je “International Agency Next-Concert” obavijestio sud da su oni stvarni vlasnici duga, Trinaesti apelacioni arbitražni sud u Sankt Peterburgu poništava prvostepenu presudu i praktično onemogućava “Bosnalijeku” da naplati svoja potraživanja.\nU kompaniji “Bosnalijek” ni poslije nekoliko dana nakon što smo im poslali pitanja u vezi sa ovim slučajem, nismo dobili nikakav odgovor.\nKako nezvanično saznajemo, nedavno je direktor “Bosnalijeka” Nedim Uzunović uputio pismo “Maksimus Holdingu” tražeći da im se izmiri dug, od čega vjerovatno neće biti ništa, jer takođe prema nezvaničnim informacijama, ta kompanija nema ni imovinu niti aktivne bankarske garancije.\n“‘Bosnalijek’ ovim putem pismeno upućuje poziv ‘Maksimus Holdingu’ da u roku od pet dana od dana prijema obavještenja isplati obavezu plaćanja iznosa kupovine od 16,5 miliona eura, kako je navedeno u članu 3, paragrafu 5. ugovora, koji je potpisan 30. decembra 2016. godine”, piše Uzunović firmi “Maksimus Holding”.\nIz pisma koje je Uzunović uputio slovenačkoj kompaniji 26. jula ove godine vidljivo je da je “Maksimus Holding” imao rok do 17. jula da isplati dug i da u roku od 60 dana od dana potpisvanja ugovora dostavi bankarske garancije, od čega takođe nije bilo ništa.\n“Pozivamo vas da još jednom izmirite svoju obavezu plaćanja navedenog duga u iznosu od 16.512.698 eura na žiro račun ‘Bosnalijeka’ u roku od pet dana od dana prijema ovog obavještenja te da nas kontaktirate s vašim prijedlogom kako da prevaziđete ovu situaciju u korist obje strane, pa ćemo zaključiti aneks ugovora kojim se definišu uslovi i dinamika plaćanja, u slučaju da niste u mogućnosti da platite dospjeli iznos u navedenom roku”, navodi se u Uzunovićevom pismu slovenskoj kompaniji.\nŠto se tiče ruske kompanije “International Agency Next-Concert”, na koju su na kraju i prenesena sva potraživanja “Bosnalijeka”, saznajemo da oni nisu odustali od potraživanja.\nPrevious ArticleGrađevinari u plusu, rast potakli i izvozni posloviNext ArticleHidroelektrane na Drini za šest mjeseci imale 4,3 miliona KM gubitka


NSinfo: Trenutni dug Voše oko 6 miliona evra - formira se pul sponzora kluba\nTrenutni dug Voše oko 6 miliona evra - formira se pul sponzora kluba\nU media centru FC “Vujadin Boškov” u Veterniku, danas je održana konferencija za novinare\nkojom je fudbalski klub Vojvodina na simboličan način stavio tačku na 2017. godinu, ali istovremeno i obavestio sportsku javnost o tome da je ove nedelje konačno odblokiran klupski račun, odnosno da je klub produžio ugovor sa golmanom Emilom Rockovom do 2021. godine.\n- Prvi cilj koji je ova uprava postavila ispred sebe bio je taj da odblokiramo klupski račun i ove nedelje to se konačno i dogodilo. Trenutni dug kluba iznosi oko šest miliona evra, a revizija poslovanja FK Vojvodina u poslednjih 10 godina je u toku i kada se završi, imaćemo potpuno precizne podatke. U trenutku kada smo preuzeli klub, račun FK Vojvodina bio je u blokadi od 175 miliona dinara. Deo toga smo platili, a za ostalo smo uspeli da pronađemo kompromis sa poveriocima. Očekujem da ćemo uskoro isplatiti i Radnu zajednicu i to pomoću sredstava koje su obezbedili Grad Novi Sad i JP “Srbijagas”, a u planu je da uskoro oformimo i pul sponzora kluba. Naša procena je da za normalno funkcionisanje kluba godišnje treba oko 1,5 miliona evra – kaže Bajatović.\n- Dešavalo se da zbog neisplaćenih suspenzija izgubimo igrače koji danas vrede mnogo, mnogo više. U FC “Vujadin Boškov” imamo dobre uslove za rad, to je naša fabrika talenata, a ova uprava je tu da garantuje da će ti igrači pripadati isključivo FK Vojvodina. Menadžeri mogu da imaju procente, ali će oni biti javni i transparentni. Naši igrači će morati da budu mnogo spremniji nego što su sada, plate im neće kasniti, a premije neće biti previsoke za sada. Ako se izbori igranje u Evropi, što je naš cilj do kraja ove sezone, videćemo da ih povećamo – ističe Bajatović.\n- Kao što u Nemačkoj postoji “sveto trojstvo” koje čine Mercedes, “BMW” i Audi, tako i u srpskom fudbalu postoji velika trojka koju čine Vojvodina, Crvena zvezda i Partizan. Naša želja je da na stadion dolaze roditelji sa decom, kao i da našim navijačima pružimo priliku da gledaju svoj tim u evropskim utakmicama, zbog čega ćemo, u dogovoru sa trenerom i sportskim direktorom, izdvojiti određena sredstva za prelazni rok, a učinićemo i sve što treba kako bismo dobili licencu za učešće u UEFA takmičenjima. Međutim, treba znati da je projektu uspešne Vojvodine potrebno najmanje dve godine da zaživi i pretvori se u realnost – rekao je Bajatović.\nizvor: fkvojvodina, foto: NSinfo


Yu-build|Građevinarstvo i arhitektura|Graditeljske obuke|Upravljanje projektima|Održivi razvoj - Fintel Energija najavljuje izgradnju najvećeg vetroparka u Srbiji i Evropi\nFintel Energija najavljuje izgradnju najvećeg vetroparka u Srbiji i Evropi\nKompanija Fintel Energija odlučila je da pokrene projekat izgradnje novih vetroparkova, među kojima se nalazi i projekat razvoja najvećeg vetroparka u Evropi, koji će se graditi na teritoriji Srbije, saopštila je danas ta kompanija.\nGeneralni direktor kompanije Fintel Energija, Ticiano Đovaneti (Tiziano Giovannetti) najavio je da će ovim projektima Srbija biti medju najbržim zemljama koje će se uključiti u energetsku tranziciju sa fosilnih goriva do čiste energije.\n„Kompanija Fintel Energija je osnovala namenske firme (SPV) za razvoj novih projekata izgradnje vetroelektrana: Lipar (10 MW), Lipar 2 (10 MW) i Maestralе Ring (572 MW). Projekat Maestrale Ring će biti najveća vetroelektrana koja se gradi na kopnu na celom evropskom kontinentu“, rekao je Đovaneti.\nOn je naglasio da će novi projekti biti u 100 odsto vlasništvu kompanije Fintel Energija, kao i da će se nalaziti u regionu Vojvodine.\n„Korakom koji smo napravili, kompanija će uspeti da poveća ukupnu instalisanu snagu vetroelektrana koje razvija sa 352 MW na 944 MW, čime bi se Fintel Energija pozicionirala u sam vrh evropskih kompanija za razvoj projekata izgradnje vetroelektrana“, naveo je Đovaneti.\nU saopštenju se podseća da se Odbor direktora kompanije Fintel Energija sastao prvi put nakon uspešnog izlaska te kompanije na Beogradsku Berzu u novembru prošle godine.\nPodseća se da je izlazak na berzu kompanije Fintel Energija usledio nakon procesa inicijalne javne ponude akcija, kao i da su uključene na Prajm listing berze, najkvalitetniji segment domaćeg tržišta kapitala.\nFintel Energija jedan je od pionira u proizvodnji električne energije iz obnovljivih izvora na Balkanu, gde posluje čitavu deceniju i predstavlja jednog od najznačajnijih investitora iz te oblasti u Srbiji.\nU tom periodu izgradila je i pustila u rad prva dva vetroparka u Srbiji i privodi kraju izgradnju trećeg vetroparka (Košava, faza 1).\nFintel Energija trenutno radi na izgradnji druge faze projekta Košava, koja će predstavljati proširenje postojeće vetroelektrane Košava snage 69 MW.\nDruga faza Košave sastojaće se od dodatnih 52 MW instalisane snage i finansiraće se kroz udruživanje lokalnih i medjunarodnih kreditora.


Republika / Evroliga donela važnu odluku povodom koronavirusa!\nsreda, 25. 3. 2020.| 17:10\nGlavni odbor Evrolige doneo je ove srede odluku da se takmičenje nastavi čim se ukaže prilika za tako nešto, javlja "Sportando",\nPoznati košarkaški portal "Sportando" preneo je detalje sastanka borda Evrolige koji je zasedao ove srede i doneo bitne odluke oko nastavka sezone 2019/20 najjače lige u Evropi.\nZaključak je da će tekuća sezona biti nastavljena onog trenutka kada budu ispunjeni svi uslovi oko zdravstvene zaštite igrača i navijača. Takođe, slušaće se i preporuke vlasti u državama iz kojih stižu učesnici takmičenja.\nTakođe, planira se da Evrolige i ove sezone zadrži standardan format, tako da će se nakon regularnog dela igrati TOP 8, a onda i fajnl-for u Kelnu. Naravno, sve to još uvek može da se promeni ukoliko uslovi budu primorali organizatore na tako nešto.\nDakle, gledaćemo nastavak sezone iako je postajala mogućnost da se takmičenje prekine i da se isto ponovi naredne sezone sa istim učesnicima kao i sada.\nOvako glasi i detaljno obraćanje Evroligejavnosti u kratkim crtama:\n- Takmičenja će se nastaviti u momentu kada to situacija bude dozvolila i kada budu postojali optimalni zdravstveni i sigurnosni uslovi za sve učesnike. Sve to prateći preporuke relevantnih zdravstvenih autoriteta i lokalnih vlasti\n- Prioritet je da se ova sezona 2019/2020 završi po aktuelnom formatu, što znači da se odigra regularni deo kraja, zatim plej-of i Fajnal for. To bi verovatno značilo da bi se sve završilo iza predviđenog datuma u maju, sa time što bi frekventnost utakmica bila koncentrisanija, ako je to neophodno. Isti prioritet će se odnositi i na Evrokup\n- Uobičajene procedure koje će biti predložene Udruženju košarkaša Evrolige i Udruženju trenera Evrolige su između ostalog: moguć povratak igrača i trenera u svoje rodne gradove i njihove obaveze, kao i prilagođena primanja tokom suspenzije takmičenja.\n- Učiniti da pravila o finansijskoj stabilnosti i finansijskom fer-pleju budu fleksibilnija, dok se ne stvori jasna vizija oko budućeg razvoja finansijske situacije.\n- Važnost da svi činioci lige (sama liga, klubovi, igrači, treneri, sudije, ambasadori) shvate svoju ulogu i da budu inspiracija i doprinesu borbi protiv virusa korona na svaki mogući način. Ovo se može ostvariti kroz podizanje svesti oko toga kako se zaraza širi, pomaganje zajednicama kojima je pomoć neophodna ili jednostavno dati ljudima zabavan sadržaj kroz koji mogu da uživaju u košarci.\n- Evroliga će dati sve od sebe da svi činioci poštuju kampanju koja je već u toku, a tokom koje se poziva da svi ostanu u svojim domovima.\nHrvati traže pare zbog otkazivanja OI!\nSport Koronavirus Košarka Evroliga Evrokup


Jezera su napravljena 1979., odnosno 1985. godine u cilju melioracije pomenutog kraškog polja, odnosno odvodnjavanja u proleće i navodnjavanja u leto i jesen. Površina Savata I je oko 5,3 ha, sa akumulacijom od 83 hiljade m3 vode i najvećom dubinom od 6 metara, a površina Savata II je oko 22 ha, sa akumulacijom od 420 hiljada m3 vode i najvećom dubinom takođe 6 metara. Pošto nikad nisu u potpunosti stavljena u svoju osnovnu funkciju, jezera su vremenom poribljena i data na gazdovanje prvo Udruženju sportskih ribolovaca „Nišava“ iz Dimitrovgrada, a trenutno sa njima gazduje Klub za sportski ribolov „Carp“ iz Dimitrovgrada. Pokazala su se kao idealna za uzgoj ribe i sportski ribolov, pa su poslednjih godina omiljena destinacija i pravi ribolovački raj za mnoge sportske ribolovce iz Dimitrovgrada, Pirota, Niša i drugih mesta. Jezera su bogata šaranom, štukom, somom, amurom, crvenperkom, bodorkom, američkim somićem, karašem i drugom ribom.\nTeren oko jezera pogodan je za trasiranje pešačkih, trim, jahačkih i biciklističkih staza, kao i za izgradnju kamp – naselja, bungalova i restorana. Sela u okolini jezera (rejon Zabrđa) imaju pogodne uslove za razvoj seoskog turizma, a na tridesetak kilometara severno nalazi se budući turistički kompleks Senokos – Srebrna glava na Staroj planini. U blizini jezera nalazi se čuvena prirodna retkost Petrlaška pećina (oko 2 km), kao i manastiri Sveta Petka i Sveti Kirik i Julita.\nSmilovska jezera posebno atraktivnim za sportske ribolovce čini podatak da su na ovim jezerima hvatani kapitalni primerci (šaran – 17 kg, amur – 22 kg, som – 15 kg, štuka 12 kg). Godišnji kapacitet je proizvodnja i izlovljavanje 30 do 50 tona riba). Imaju ribolovačku službu, a može se pecati godišnjom ili dnevnom dozvolom koje važe samo za ta jezera.


Putevi širom Katalonije blokirani su od jutros na više od 60 mesta, kao i neke željezničke linije pred najavljeni štrajk proindipendista u tom regionu, saopštila je saobraćajna služba.\nMnoge blokade nalaze se na pristupnim putevima velikim katalonskim gradovima uključujući i regionalni glavni grad Barselonu, i na nekim od glavnih arterija, navodi se na Twitter nalogu te službe.\nNacionalna željeznica Renfe saopštila je da su vozovi zaustavljeni na desetinama linija zato što demonstranti blokiraju pruge.\nNekoliko nacionalnih brzih pruga takođe je pogođeno, navela je željeznička kompanija, dodajući da vozovi ili kasne ili su preusmjereni.\nU sjevernom gradu Đironi demonstranti su zaobišli policijske kontrole i ušli u glavnu željezničku stanicu.\nŠtrajk nije podržan od strane dva glavna unionostička sindikata i ne izgleda, kako navodi AP, da ima velikog efekta na regionalnu industruju.\nŠtrajk ima i političku dimenziju pošto su stranke i grupe civilnog društva pozvale radnike na okupljanje u podne u glavnim katalonskim gradovima i ponovo uveče ispred gradskih skupština širom tog španskog regiona da protestuju zbog hapšenja aktivista i smijenjenih zvaničnika katalonske vlade.\nŠpanske su vlasti 27. oktobra preduzele korak bez presedana i preuzeli kontolu nad Katalonijom, nakon što je većina u regionalnom parlamentu izglasala nezavisnost. Vlada je smijenena a regionlani parlament raspušten i raspisani izbori za 21. decembar.\nPremijer Mariano Rajoy rekao je danas da izbori u Kataloniji idućeg mjeseca treba da "otvore novu političku eru u tom sjeveroistočnom regionu i da ga vrate u normalu uz poštovanje zakona zemlje".\nOn je odgovarao na pitanje poslanika o vanrednim mjerama koje su dovele do toga da centralne vlasti direktno upravljaju Katalonijom. Protiv indipendističkih lidera Katalonije podignute su optužnice za pobunu i pronevjeru javnih fondova.\nOsam bivših katalonskih ministara i još dvoje indipendističkih aktivista nalaze se u zatvoru.\nBivši katalonski predsjednik Carles Puigdemont i njegova četri ministra otišli su prošle sedmice u Belgiju, gdje se bore sa španskim nalogom za hapšenje i zahtjevom za izručenje.


Otvorena dječija igrališta u Čelopeku i Zelinju\nU cilјu smanjenja rizika od opasnosti od mina i stvaranja sigurnih površina za igru djece u dvorištu Osnovne škole „Desanka Maksimović“ u Čelopeku i škole „Jovan Cvijić“ Drinjača - područna škola u Zelinju, u petak, 8. juna, otvorena su igrališta za djecu opremlјena toboganom, klacakalicom sa četiri sjedišta, lјulјaškom sa dvije korpe kao i klupama za sjedenje i korpama za otpatke. Ovu aktivnost realizovao je Crveni krst Republike Srpske uz finansijsku podršku Međunarodnog komiteta Crvenog krsta i Grada Zvornika.\nIgrališta su otvorili predstavnik Grada Zvornika i zamjenik šefa Međunarodnog komiteta Crvenog krsta – delegacija u Sarajevu, koji je istakao da Crveni krst obraća posebnu pažnju na djecu kao cilјnu grupu i naglasio da je važno obezbijediti siguran prostor za njihovu igru, jer uvijek postoji potencijalna mogućnost i rizik da izaberu i odu da se igraju, nesvjesno, u područja koja su zagađena minama. Predstavnik MKCK je takođe istakao da Crveni krst organizuje i takmičenje „Misli mine“ kroz koje prođe 25.000 učenika svake godine i gdje na interaktivan način uče o opasnostima od mina i kako se sigurno ponašati.\nGeneralni sekretar Crvenog krsta Republike Srpske Đoko Mihajlović naglasio je da su svi prisutni na istom zadatku, a to je učiniti okruženje sigurnim za život, istakavši da je Zvornik među sredinama najzagađenijim minama, te je iz tog razloga neophodno obezbijediti prostor djeci u kojem će imati uslove da slobodno vrijeme provode na lјepši i zanimlјiviji način. Iskoristio je priliku da pozove djecu da budu članovi Crvenog krsta, uz već poznatu poruku da je mnogo puta bolјe davati nego primati kao i želјu da naprave u ovim školama i kutak Crvenog krsta u čemu imaju podršku CKRS.\nS obzirom na ogroman značaj realizacije ovog Programa, u ime Skupštine Grada Zvornika, Međunarodnom komitetu Crvenog krsta - delegaciji u Sarajevu, dodijelјeno je gradsko priznanje Srebrna medalјa „Stanko Nikolić“, za ukupan doprinos na protivminiskim akcijama, dok je Crvenom krstu Republike Srpske i Društvu CK/KBiH, ispred GOCK Zvornik, uručena zahvalnica za realizaciju aktivnosti iz Programa upozoravanja na opasnosti od mina.\nOtvaranjem igrališta završava se realizacija Izvedbenog plana upozoravanja na mine za ugroženu zajednicu Grad Zvornik, koja se odvijala u tri faze i trajala tri godine. Pored igrališta, postavlјene su i trajne minske ograde na području mjesnih zajednica Kula Grad i Balјkovica, devet bilborda minske situacije, sprovedena edukacija učenika u svim osnovnim školama na teritoriji grada, edukacija članova u oba lovačka udruženja i stanovnika u mjesnim zajednicama Branjevo i Snagovo.


Nadam se kako će moj odlazak pomoći SDP-u da odustane od diskriminacije Bosanaca i Hercegovaca | Poskok.info\nNadam se kako će moj odlazak pomoći SDP-u da odustane od diskriminacije Bosanaca i Hercegovaca\nŽeljko Komšić, koji je danas podnio zahtjev za brisanje iz članstva SDP BiH, izrazio je nadu da će njegov potez pomoći da vrh SDP-a BiH odustane od rješenja koja diskriminiraju ogroman broj Bosanaca i Hercegovaca i da će se vratiti favoriziranju rješenja koja garantuju ista prava svim građanima BiH.\n– Vrijeme da se SDP vrati na ono što je obećavao građanima 2010. godine, navodi Komšić u pisanoj izjavi za Federalnu televiziju (FTV), u kojoj naglašava da svi moraju znati da ne može postojati partija ili osobni interes koji su važniji od države.\n– Ukoliko ne dođe do promjene, onda je vrijeme za neke nove poltičke procese i političke činjenice u BiH, smatra Komšić.\nKomšić, koji je izrazio neslaganje s najavljenim načinom riješavanja provedbe presude u predmetu Sejdić i Finci, danas je pismeno zatražio od predsjednika Općinske organizacije SDP-a Novo Sarajevo da bude brisan iz evidencije članstva ove stranke čime, kako je naveo, prestaje i formalno biti član SDP-a BiH.\nKomšić je obnašao funkciju potpredsjednika SDP-a BiH i član je Predsjedništva BiH iz reda hrvatskog naroda.( Fena)


NEVERICA U NEMAČKOJ: Rusi uzimaju deo “Severnog toka 2” za sebe i Nemci ga nikada više neće dobiti\nGasprom oduzima Nemačkoj šanse da u potpunosti napuni Severni tok 2 planom da iskoristi svoje kapacitete u Ruskoj Federaciji.\nOvo je izjavio zamenik direktora Fonda za nacionalnu energetsku bezbednost Aleksej Grivač.\nKapaciteti Severnog toka 2 na teritoriji Ruske Federacije biće delimično iskorišćeni za snabdevanje gasom ruskog severozapada.\nGazprom je ovaj plan izneo na svom zvaničnom Telegram kanalu.\nPrema Grivaču, nije reč o morskom, već isključivo o kopnenom delu projekta. Glavni razlog za ovu odluku koncerna bila je neizvesnost oko vremena puštanja gasovoda u rad.\nFormalno, njegov radni vek je 50 godina, ali nema jasno vidljive konstruktivnosti Nemaca po pitanju SP-2, pa Gasprom želi da iskoristi infrastrukturu koja je već spremna za potrebe Rusije.\nPotez Gasproma sa Severnim tokom 2 potencijalno šteti interesima Nemačke, čije potrebe za gasom samo rastu.\nEkspert je podsetio da nakon što se ruski deo projekta preorijentiše na potrebe Ruske Federacije, Nemci neće imati povratka, a pre izgradnje novih objekata moći će da dobiju samo 50 odsto planiranog iz SP-2.\n„Čak i ako odjednom kažu: „Preomislili smo se, pokrećemo SP-2“, dobiće odgovor iz Gasproma: „Sada će biti moguće pokrenuti samo jednu liniju od dve“.\nIako su obe linije Severnog toka 2 sada spremne za snabdevanje gasom, da bi se u potpunosti napunio, biće potrebno obnoviti kopnenu infrastrukturu u Rusiji kako bi se ovaj projekat doveo do punog kapaciteta, ali to će se desiti tek za pet godina.\nA ono što je sada trebalo da bude isporučeno Nemačkoj biće uključeno u projekte za razvoj potrošnje gasa u Rusiji“, rekao je Grivač.\nEvropska unija pokušava da sedi na dve stolice, izjavljujući da želi da odbije bilo kakve ruske isporuke, ali ne može da zaustavi uvoz gasa iz Ruske Federacije.\nU praksi, obim prijava za energente Gaspromovih partnera iz Evrope raste. Očigledno, EU pokušava da napravi zalihe gasa kako bi nakon punjenja skladišta objavila neka ograničenja za plavo gorivo.\nIpak, to su igre EU koje je Moskva odavno prozrela i na njih će adekvatno odgovoriti.


Advantech najavljuje podršku za Microsoft Windows 8 - Automatika.rs\nNaslovna Vesti Upravljanje procesima Advantech najavljuje podršku za Microsoft Windows 8\nAdvantech-ova Industrial Automation Group najavljuje podršku za Microsoft Windows 8. Nekoliko snažnih funkcija je dodato u ovom izdanju, uključujući Natural User Interface (NUI), cloud povezivanja, Windows-to-Go, i Secure Boot. Windows 8 daje moć različitim vrstama uređaja sa naprednim tehnologijama koje pružaju vrhunska korisnička iskustva – i to sve na temeljnoj i sigurnijoj platformi.\nAdvantech nudi kompletnu proizvodnu postavu koja u potpunosti podržava Windows 8. Primena Microsoft Windows Embedded softverskih proizvoda na Advantech platformi nudi najefikasniju podršku ugrađenoj računarskoj zajednici, u scenarijima kao što su monitoring životne sredine i upravljanja objektom, snagom i energijom, mašinama za automatizaciju i automatizacijom u zgradama.\nWindows 8 je savršen za računare koji imaju samo miš i tastaturu, za one sa ekranom osetljivim na dodir, kao i za one kod kojih se koristi sve to. Novi “Start Screen” je sličan Windows familiji operativnih sistema za mobilne telefone i uključuje i aplikacijske pločice. Start meni je zamenjen početnim ekranom i aktivira se Windows tasterom.\nPrethodni tekstNapredna komunikacija između robota – Aibo Telepathy [VIDEO]\nSledeći tekstNational Instruments predstavlja Automated Test Outlook 2013, koji prati najnovije industrijske trendove


"Cvet jednakosti" za novinarsku afirmaciju invalidnosti - Užicka Republika Press\nVanredna autobuska linija za Zadušnice\n“Cvet jednakosti” za novinarsku afirmaciju invalidnosti\nNagrada „Cvet jednakosti“ dodeljuje se za medijske priloge koji se bave temama invalidnosti, promovišu aktivnosti, prava i dostignuća osoba sa invaliditetom, a koji su objavljeni u štampanim, elektronskim ili onlajn medijima od nacionalnog, regionalnog i lokalnog značaja.\nNagradom „Cvet jednakosti“ afirmiše se se socijalni model invalidnosti i aktivizam osoba sa invaliditetom, promovišu se njihovi potencijali, dostignuća, prava, inkluzivni pristup i kreativnost.\nPrilozi sa kojima autori konkurišu trebalo bi da podstaknu pozitivne promene u stavovima ljudi, bolje razumevanje i prihvatanje različitosti, kao i stvaranje uslova za veću vidljivost i uključivanje osoba sa invaliditetom u sve sfere društvenog života.\nKonkurs traje od 21. decembra 2018. do 15. februara 2019. godine.\nNagrade će biti dodeljene 18. marta 2019. godine u okviru manifestacije „Kikini dani“.\nNa konkurs se mogu prijaviti autori priloga koji žive i rade na teritoriji Srbije\nAutori moraju biti državljani Srbije.\nAutori moraju imati najmanje 18 godina.\nRadovi moraju biti objavljeni u medijima u Srbiji koji su upisani u Registar medija i moraju imati vidljivo obeležije medija u kome su objavljeni.\nSvaki učesnik može konkurisati sa jednim radom, koji je objavljen u periodu od 1. januara do 31. decembra 2018. godine.\nUz rad dostaviti popunjen prijavni formular (koji možete preuzeti u prilogu) i kratku biografiju autora.\nPisani radovi koji se šalju poštom ili e-mailom moraju biti skenirani u .pdf formatu.\nRadovi objavljeni na web-u, koji se šalju poštom, moraju biti narezani na DVD sa navođenjem linka za taj rad.\nUz tekstove koji su objavljeni na web-u, a dostavljaju se e-majlom, potrebno je navesti link za taj članak na internetu.\nNagrade će biti dodeljene za najbolji rad u svim kategorijama i po jedna nagrada za svaku od četiri kategorije – televizjski prilog, radijski prilog, internet i prilog u štampi.\nŽiri zadržava pravo da u slučaju nezadovoljavajućeg kvaliteta radova ili ne prijavljenih radova, ne dodeli nagradu u nekoj od kategorija.\nNagrade dodeljuje stručni žiri koga čine novinari i predstavnici Udruženja distrofičara Zlatiborskog okruga Užice.\nNagrade po kategorijama podrazumevaju jednak novčani iznos i plakete, dok će autoru najboljeg rada u svim kategorijama biti dodeljena i statueta „Cvet jednakosti“.\nNačin i rok za dostavljanje radova\nRadovi se mogu dostaviti poštom na adresu: Udruženje distrofičara Zlatiborskog okruga Užice, Ulica Kneza Lazara broj 2, 31000 Užice, sa naznakom – Za novinarski konkurs „Cvet jednakosti“ ili e-mail-om na adresu rcosiue@gmail.com (u Subjectu e-maila upisati – Za novinarski konkurs „Cvet jednakosti“)\nRadove dostaviti najkasnije do 15. februara 2019. u 15 časova. Radovi pristigli posle navedenog roka neće biti razmatrani.\nZa dodatne informacije osoba za kontakt je Čedomir Cicović, kontakt telefoni: 031/500-122 i 064/188-94-93\nUdruženje distrofičara Zlatiborskog okruga, u znak sećanja na Tijanu Petrović – Kiku, organizuje manifestaciju „Kikini dani“. Tijana je bila dugogodišnja portparolka i aktivistkinja Udruženja.\nRođena je 1985. godine u Užicu gde je i živela i radila sve do februara 2013. kada nas je prerano napustila.\nZalagala se za promovisanje i upotrebu adekvatne terminologije, zagovarala socijalni model invalidnosti i njegovo sprovođenje u praksi, kao i za inkluzivni pristup osobama sa invaliditetom u društvu, u oblasti obrazovanja, zapošljavanja, zdravstvene i socijalne zaštite. Njen veliki doprinos je i u zastupanju koncepta tzv. „univerzalnog dizajna“, koji se odnosi na pristupačnost svih javnih površina i objekata osobama sa invaliditetom. Rezultati njenog angažovanja prevazilazili su okvire lokalne zajednice i imali su veliki uticaj na kompletno srpsko društvo. Do dana kada nas je prerano napustila, februara 2013. godine, Tijana je svakodnevno sprovodila svoju misiju i misiju Udruženja – unapređenje položaja osoba sa invaliditetom i stvaranje jednakh mogućnosti za njih u društvu.\nNamera nam je da i dalje negujemo i sprovodimo Tijanine ideje, a jedan od načina za to je i konkurs koji smo raspisali. Zbog toga, ali pre svega zbog sećanja na našu Kiku, želimo da konkurs za novinarsku nagradu „Cvet jednakosti” i manifestacija „Kiniki dani”, koja će se šesti put zaredom održati u martu 2019. godine, postanu tradicija.\nUžičanka objavila prvu knjigu u Srbiji o seksualnosti osoba sa invaliditetom\nUžičanka Tatjana Aleksić, nakon srednje medicinske škole u rodnom gradu školovala se u Londonu. Stekla je diplomu “Liderstvo i menadžment za servise podrške u zdravstvu socijalnoj...\nBazar za novogodišnje paketiće za decu slabijeg socijalnog statusa\nČlanovi Udruženja studenata Pedagoškog fakulteta u Užicu, u nedelju 13.decembra i ponedeljak 14.decembra organizuju bazar na Trgu partizana u periodu od 11 do 16 časova. Bazar se organi...\nTurnir u dominama i prezentacija za roditelje\nVećina udruženja osoba sa invaliditetom iz Užica zbog epidemioloških razloga prebacila se na rad od kuće, tako da ove godine nije bilo tradicionalnog prijema u Gradskoj kući za predsta...


PREDSEDNIK Republike Srbije Aleksandar Vučić uputio je pismo zahvalnosti povodom jednoglasne odluke privremenog organa opštine Kosovska Mitrovica da predsedniku Vučiću, na Dan obeležavanja opštine Kosovska Mitrovica, uruči Zlatnu povelju i Ključ grada zbog podrške opstanku srpskog naroda na Kosovu i Metohiji.\nU pismu zahvalnosti se kaže:\n„Poštovani gospodine Spiriću, dragi prijatelji,\nDozvolite mi da Vam na samom početku zahvalim na ključu i povelji Vaše i naše Kosovske Mitrovice, priznanjima koja za mene imaju poseban značaj i posebnu emotivnu vrednost, jer dolaze kao potvrda da je današnja Srbija uvek uz svoj narod na Kosovu i Metohiji.\nIza svakog priznanja stoji posvećen rad i pregnuće, ali ovo koje ste mi danas dodelili shvatam kao priznanje za napore koje smo svih ovih godina zajedno ulagali da i u najtežim uslovima sačuvamo, pre svega, mir i bezbednost našeg naroda u pokrajini, a onda i naše zajedništvo, bez koga ne bi bilo ni današnjih rezultata i rekordnih ulaganja države Srbije u razvoj srpskih sredina na Kosovu i Metohiji.\nSrbija danas prednjači u ekonomskom razvoju, direktnim stranim investicijama, rastu BDP i kao takva garant je i jake Kosovske Mitrovice i još intenzivnijeg investicionog ciklusa na Kosovu i Metohiji u vremenu pred nama. Zato, dragi prijatelji, naše su sudbine neraskidivo povezane i uvek ću se boriti za prosperitet i napredak Kosovske Mitrovice i svih naših sredina u pokrajini, bilo da se nalaze južno ili severno od Ibra!\nKosovska Mitrovica je danas prepoznatljiva kao univerzitetski, privredni i poslovni centar, koji objedinjuje mnoge potencijale i pruža šansu za dalje napredovanje i usavršavanje mladih ljudi, koji su u svakom društvu nosioci sveukupnog razvoja i generatori bolje budućnosti. Transformacija ovog lepog grada na severu Kosova i Metohije, sedamdeset i sedam godina od oslobođenja od neprijatelja u Drugom svetskom ratu, svedoči o sveukupnom progresu srpskih sredina na KiM i boljem životnom standardu, koji je naš zajednički prioritet.\nObeležavanje velikih datuma, kao što je za Kosovsku Mitrovicu 23. novembar, Dan oslobođenja od neprijatelja u Drugom svetskom ratu, uvek ima istorijsku i savremenu dimenziju. Borba protiv fašizma trajno je utkana u temelje srpske države, a žitelji Kosovske Mitrovice ovaj dan obeležavaju kao simbol slobodarskog duha i sećanja na svoje hrabre sugrađane, među kojima je u toku četvorogodišnje borbe bilo preko hiljadu žrtava.\nSećajući se sa ponosom naše slavne prošlosti i slavnih predaka, imamo još ozbiljniju i jaču obavezu, ali i želju, da svim građanima i generacijama koje dolaze obezbedimo sigurnu budućnost na ovim prostorima, da raseljenim Srbima omogućimo povratak na njihova ognjišta, a ostalima siguran i bezbedan opstanak. I u tom pravcu ćemo nastaviti zajednički da delujemo, i vi na lokalu i mi koji smo fizički u Beogradu, ali smo mislima i srcem uvek uz vas.\nSiguran sam da, uprkos svim teškoćama i izazovima, kojih ima i kojih će biti, rezultati neće izostati. Kosovska Mitrovica će biti sve lepša i naprednija, puna mladosti i pameti, što će biti naša pokretačka snaga i nada za stvaranje nove, bolje i uspešnije budućnosti. Jer sa narodom, kakav je srpski narod na Kosovu i Metohiji, Srbija ne mora da brine za svoju budućnost.\nČestitajući vam još jednom današnji praznik, uz zahvalnost na priznanjima koje ste mi dodelili, želim da Kosovska Mitrovica ostane dostojna vrednosti koje su nam ostavili naši slavni preci.\nŽivela Kosovska Mitrovica, živela Srbija!“\nAleksandar Vučić Kosovo i Metohija Kosovska Mitrovica


Runi: "Nismo zaslužili bolji plasman" - Sportske.net\nRuni: "Nismo zaslužili bolji plasman"\nKapiten Mančester junajteda rekao je danas da njegova ekipa nije zaslužila da završi sezonu medju četiri najbolje ekipe u Premijer ligi pošto nije postigla dovoljno golova. 'Vaza' najavljuje da ubuudće verovatno neće igrati na poziciji napadača...\nKada 'Fergi' objasni - Zašto je Ronaldo bolji od Mesija!Junajted dovodi napadača za 70 miliona, ništa od Ibre?Junajted rutinski sa Bornmautom u poslednjoj utakmici sezoneOni su potpuno besplatni, a igrali su ove sezone PL!Rajola progovorio o "ponudi" Junajteda za Ibru!\nMančester Junajted je završio sezonu sinoćnjom pobedom nad Bornumutom od 3:1 i peti je na tabeli Premijer lige pa će naredne sezone igrati u grupnoj fazi Lige Evropa. Junajted je zbog lošije gol razlike peti, a četvrti je njegov gradski rival Siti, koji će igrati u kvalifikacijama za Ligu šampiona.\n"Ovo je naš najgori skor po pitanju postignutih golova još od 1990. godine. Nismo postigli dovoljno golova. U Premijer ligi posle 38 utakmica, završiš tamo gde si zaslužio da završiš. Niko od fudbalera se ne žali, nismo bili dovoljno dobri za prva četiri mesta i to moramo da popravimo naredne sezone", rekao je Runi.\n"Naravno, klub ove veličine i sa ovakvom istorijom želi da igra u najjačem evropskom takmičenju. Razočaravajuće je što nismo uspeli, ali moramo da se saberemo uoči subotnje utakmice sa Kristal Palasom u finalu FA kupa", kaže reprezentativac Engelske.\n"Ponekad u karijeri morate da donesete odluke, a trenutno mislim da je za mene bolje da igram dublje u terenu. Naravno, drugačija je situacija sa reprezentacijom Engleske, još sam napadač. Ali, posle Evropskog prvenstva, u narednoj sezoni vidim sebe na sredini terena", zaključio je Runi.


Vesti online / Sport / Fudbal / Gotovo: Zvezda dovela Partizanovog "dželata"\nGotovo: Zvezda dovela Partizanovog "dželata"\nCrvena zvezda je završila prvo, veliko pojačanje. Napadač sa Komorskih Ostrva El Fardu Ben, koji je sa dva gola razbio Partizan proteklog leta u Humskoj u kvalifikacijama za Ligu šampiona, u četvrtak bi i zvanično trebalo da postane član crveno-belih.\nNapadač Ben letos je razbio Partizan u Humskoj\nKako piše portal mozzartsport.com srpski vicešampion će na račun Olimpijakosa uplatiti 500.000 evra u nekoliko rata. Nadali su se u Ljutice Bogdana da će jeftinije proći, pozivali se na bratske odnose navijača, ali iz Pireja su bili dosledni, pa će obeštećenje biti visoko s obzirom da napadaču u junu ističe ugovor sa grčkim šampionom.\nNa taj način biće ispunjena velika želja trenera Vladana Milojevića koji je insistirao na dovođenju napadača sa Komorskih Ostrva, koga je trenirao u Panioniosu. On je odbio da produži ugovor sa Olimpijakosom, pa je ispao iz kombinacije za tim.\nZvezda bi uskoro molga da se pojača i sa ofanzivnim vezistom Milanom Jevtovićem, koji je zvanično fudbaler Antalije, a prošle godine je osvojio titulu u Norveškoj sa Rozenborgom.\n* Navijači mogu da odahnu: Milojević ostaje u Zvezdi\n* Nekadašnji Zvezdin stranac poslao čestitku na srpskom jeziku\n* VIDEO: Đurđevićev četvrti gol u dresu Olimpijakosa\n* VIDEO: Đurđević dvostruki strelac za Olimpijakos\nFUDBAL Olimpijakos sabotirao transfer Bena u Zvezdu\nFUDBAL Zvezda naciljala kapitalca iz Serije A\nFUDBAL Savić: Mi nismo oni da kukamo, ja se sa budalama ne raspravljam


Osuđena osoba koja je pretila novinarki Jovani Gligorijević – Centar za razvoj lokalnih medija\nOsuđena osoba koja je pretila novinarki Jovani Gligorijević\nD. G. je u ponedeljak, 14. juna 2021, prvostepeno osuđen na uslovnu kaznu od 6 meseci sa rokom provere od godinu dana i dve godine zabrane prilaska i kontakta za ugrožavanje sigurnosti (po članu 138, stav 1) novinarki Jovani Gligorijević.\nNaime, on je u maju 2020. uputio pretnje putem društvene mreže Instagram vređajući je i poručujući joj da će „doći dan za naplatu“.\nUbrzo nakon toga, grupa Novinarke protiv nasilja prema ženama pozvala je državne organe da hitno reaguju povodom pretnji smrću, dok su NUNS i UNS tražili reakciju tužilaštva.\nTakođe se i predsednik Srbije Aleksandar Vučić oglasio tada, rekavši je da je u „Novom Sadu uhapšen D.G. zbog sumnje da je na društvenim mrežama pretio novinarki Vremena Jovani Gligorijević i pozvao građane da ne prete novinarima“.\nNezavisno udruženje novinara Srbije je tada izrazilo zabrinutost zbog konstantnih pretnji i pritisaka kojima je izložena Jovana Gligorijević i pozvalo tužilaštvo da postupi u skladu sa svojim nadležnostima i zaštiti je. U saopštenju NUNS je tada napisalo da je Gligorijević već nekoliko godina izložena pretnjama i pritiscima zbog svog rada.


Naslovnica NAJNOVIJE Svijet Egipat bi razmotrio azil za Fethullaha Gulena\nEgipat, Turska, Amerika – Turski ministar pravde Bekir Bozdag je ranije izjavio kako bi lider turske organizacije Fetullehaci mogao pobjeći iz SAD-a u treću zemlju.\nPremijer Egipta Sharif Ismail izjavio je kako egipatske vlasti do sada nisu dobile zvanični zahtjev za odobrenje azila Fethullahu Gulenu, lideru turske organizacije Fetullehaci, paralelne državne strukture (FETO-PDY), koji boravi u Sjedinjenim Američkim Državama, ali je i dodao kako bi zvanični Kairo “razmotrio” ukoliko dobije takav upit, prenosi agencija Anadolija.\n“Ništa nije potvrđeno zvaničnim kanalima o tom slučaju, ali ukoliko Gulen podnese zahtjev, to će biti razmatrano”, kazao je on nakon posljednje sjednice Vlade Egipta, prenosi egipatska novinska agencija MENA.\nRanije ove sedmice je nekoliko zastupnika egipatskog Parlamenta pozvalo Vladu u Kairu da odobri politički azil Gulenu, lideru organizacije za koju zvanična Ankara navodi kako stoji iza pokušaja vojnog udara 15. jula.\nTakav prijedlog egipatski parlamentarci opisuju kao odgovor na to što je i Turska pružila utočište zabranjenoj egipatskoj opoziciji, a posebno članovima organizacije Muslimanska braća.\nTurski ministar pravde Bekir Bozdag je ranije izjavio kako bi Gulen, čije izručenje je Turska zatražila od Sjedinjenih Američkih Država, mogao pobjeći u treću zemlju, i to neku od onih koja nema bilateralni sporazum o izručenju s Turskom.\nBozdag je za TV stanicu Haberturk naveo kako turske vlasti dobijaju podatke kako bi Gulen mogao napustiti SAD te kao primjere moguće destinacije naveo Egipat, Meksiko, Kanadu, Južnoafričku Republiku i Australiju.


NOVA POMOĆ ZA RADNIKE\nIzvor: Alo.rs/Lokalne novine | Obrenovac, 30.04.2021.\nDržava isplaćuje 90.000 dinara\nVlada Srbije usvojila je zaključak o isplati bespovratne novčane pomoći samostalnim stručnjacima u kulturi, samostalnim saradnicima i izvođačima kulturnih programa. Ova finansijska podrška dolazi kao mera za ublažavanje posledica koje je izazvala pandemija korona virusa, saopštili su iz ministarstva kulture.\nIz Ministarstva kulture dodali su da će pomoć od 90.000 dinara biti isplaćena licma koja samostalno obavljaju drugu delatnost u kulturu koju je utvrdilo reprezentativno udruženje u kulturi, a koji tokom protekle godine nisu dobili finansijsku potporu.\nOvakvo saopštenje u javnosti je izazvalo malo zabune u tome ko u stvari ima pravo na novčanu pomoć. Kako saznaju pojedini mediji, novac od države dobiće svi koji se bave nekom kulturnom delatnošću - glumci, prevači različitih žanrova muzike, teoretičari kulture, umetnici, svi oni koji pripadaju nekom reprezentativnom udruženju u kulturi.\n- To je podeljeno po reprezentativnim udruženjima, a ima ih 19 u Srbiji. Iz mog udruženja, recimo, na pomoć može da računa nešto više od 120 samostalnih umetnika. Ostali su zaposleni u televizijama, istitucijama kulture… Imamo i veliki broj onih koji su ranije bili u statusu samostalnih umetnika, pa su otišli u penziju. Na njih se ta pomoć ne odnosi, oni imaju pomoć za penzionere – rekao je medijima Živorad Žika Ajdačić iz Udruženja scenskih umetnika Srbije.


Mlade uključiti u evropske reforme\n"Rekao bih da je mladima danas bolje, ali ovo je tek početak velike priče", rekao nam je student Vedran Kašić iz Hrvatske koji sa svojim kolegama iz Nemačke, Belgije, Norveške, Rumunije, Švedske, Poljske, Mađarske i Srbije, ukupno njih oko stotinu, učestvuje na tribini "Evropa budućnosti".\nDiskusiju organizuje "EU info point Novi Sad" u glavnom gradu Vojvodine.\n“Mladi tek sad počinju da preuzimaju politiku i dobiju mogućnost da učestvuju u donošenju odluka, primjera radi, u Hrvatskoj za lokalne izbore se raspravljalo o smjernicama za izborne liste na kojima bi mladi u budućnosti morali biti obavezno zastupljeni u 20 posto - u suprotnom bi sve stranke morale plaćati kazne”, navodi Kašić primer koji bi po njemu bio koristan za podsticanje uključivanja mladih u promene za kojima Evropa vapi.\nMladi na političkoj sceni: Vedran Kašić\nDa su promene nužne pokazuju i podaci Evropskog zavoda za statistiku. Danas u Evropskoj uniji (EU) živi skoro 170 miliona građana ispod 30 godina starosti. Zabrinjava podatak iste evropske institucije da je 20 odsto njih nezaposleno.\nU godinama kada raste populizam na Starom kontinentu, ovi problemi postaju izraženiji i pogubniji po društvenu stabilnost.\nStudent Dejan Panov iz Nemačke misli da je trenutno najveći izazov produbiti povezanost među članicama Evropske unije, posebno nakon Brexita. Kako on dodaje, Evropa nije podeljena, ali razlike postoje, a rešenje vidi u regionalizaciji:\n"Moramo podržati regione. Treba da poštujemo lokalnu kulturu, a mislim da je EU poslednjih godina zaboravila da vodi računa o regionima. I moramo razumeti da EU ne mora baš sve naše probleme da reši. Zato imamo lokalnu vlast. Oni su bliski građanima i moraju raditi sa njima na rešavanju problema", smatra Panov.\nPopulizam najveći problem\nAnka Dumitra iz Rumunije kaže da ideja o Evropi u više krugova je realnost. Kako ističe, to Evropa mora imati na umu u susret neizbežnim reformama:\nRazličitost postoji i to moramo prihvatiti: Anka Dumitra\n"Ovo je dobra ideja i ovo je zapravo činjenica. Mi danas imamo zemlje na različitim nivoima razvijenosti. Primera radi, u Rumuniji tek se sad gradi jedinstveni sistem autoputeva, dok na Zapadu to je već davno tako. Različitost postoji i to moramo uzeti u obzir", kaže sagovornica RSE.\nNjeno mišljenje ne deli učesnica skupa iz Mađarske Katalin Aranj. Ona kaže da bi to dovelo do lošijeg položaja onih koji su na margini Evrope:\n"Ovakva Evropa u istom krugu sa Nemačkom, Francuskom, Italijom i sa ostalim razvijenim zemljama imala bi negativne uticaje na manje razvijene zemlje, i to predstavlja problem", konstatuje Katalin Aranj.\nStudent Džovan Briganti u Novi Sad stigao je iz politički podeljene Belgije. Kako kaže, najveću pretnju za Evropu predstavlja populizam i to kao rezultat neuspeha obrazovnog sistema.\n"Populizam raste tamo gde je obrazovni sistem neuspešan. Rast podrške populističkim strankama je još jedan razlog da obrazovanje uradi više na svom polju. Smatram da je to veliki izazov za demokratiju i signal političarima da moraju uložiti više u zajednicu i da moraju biti kooperativniji", kaže Džovan.\nPolitičari moraju da se menjaju u borbi protiv populizma: Sande Delp Horn\nStrah od rastućeg populizma u Evropi je i u Norveškoj izražen, ističe Sande Delp Horn, student iz te skandinavske države:\n"Borba protiv populizma je veliki izazov za Evropu. U našoj zemlji oni najviše koriste migrantsku krizu da bi pridobili birače. Mnogi političari moraju da se menjanju, da ukorače u 21. vek. Populisti jako dobro znaju kako raditi sa medijima, kako doći do birača", kaže on.\nIdeje onih čije vreme dolazi su neophodne na kontinentu koji je ušao u složene rasprave o političkim, ekonomskim i društvenim okvirima uopšte u kojima će ovi ljudi živeti.


Marko Spalević - Muzika ne priznaje granice\nNaslovna / Antistres vodič TV / Marko Spalević\nI ovogodišnji, 11-ti CMC muzički festival u Vodicama sadržao je i jednu panel diskusiju. Ovogodišnja važna tema bila je „Domaća muzika juče, danas, sutra“ („Domaća glazba jučer, danas, sutra“, prim.aut.), s tim što se nije razgovaralo o muzici u jednoj od nekadašnjih republika a danas država, već o svoj „domaćoj muzici“ koja potiče sa prostora bivše zajednice.\nU ime Srbije na panelu je učestvovao mladi Marko Spalević, PR menadžer NAXI radija, koji je od tinejdžerskih godina u medijima, prisutan posebno kada je u pitanju radio, vrlo iskusan, primetno marljiv i sposoban.\nPodsetimo, NAXI je među prvima, još pre skoro 2 i po decenije, pojam domaće muzike definisao kao muziku na svim jezicima danas regiona a nekada zajedničke zemlje, koji su nam svima razumljivi. Od jedne gradske radio stanice prerastao je u moderan sistem koji s jedne strane prati sve dostupne pa i nove tehnologije, organizuje razne muzičke manifestacije, poput nedavde NAXI ZVEZDE.\nO potrebi da muzika ne priznaje granice, jer smo pojedinačno mala tržišta a opet tako slična, posebno u ukusima i potrebama publike, modernizaciji radija, definisanju pojma slušane muzike, saradnji koju slušaoci i gledaoci podstiču svojim muzičkim ukusima, ćaskali smo s Markom Spalevićem.\nCMC muzički festival u Vodicama Marko Spalević Naxi NAXI ZVEZDE\t2019-06-24


ROK ZA UPLATU 31. DECEMBAR - Glas Podrinja\nPRIVATNA I PRAVNA LICA DUGUJU 211 MILIONA DINARA ZA UREĐENjE GRAĐEVINSKOG ZEMLjIŠTA\nROK ZA UPLATU 31. DECEMBAR\nOdlukom Skupštine grada, svi dužnici imaju priliku da izmire svoje obaveze do 31. decembra i to bez zatezne kamate\nGradu Šapcu 148 privatnih i pravnih lica duguju na ime naknade za uređenje građevinskog zemljišta 211 miliona dinara, što iznosi oko 1,7 miliona evra.\nOdlukom Skupštine grada, svi dužnici imaju priliku da izmire svoje obaveze do 31. decembra i to bez zatezne kamate.\n- Kada odbijemo zatezne kamate, ukupni dug je oko 126 miliona dinara. Napominjem da se radi o revalorizovanom dugu, što znači da sem kamate nikome nije smanjen iznos koji se duguje “ kaže Vladimir Nedeljković, direktor Javnog preduzeća za upravljanje građevinskim zemljištem.\nPrema njegovim rečima, što se dužnici pre jave da regulišu dugovanja, imaće više vremena da raspodele plaćanje, odnosno da to obave na više rata.\n- Ukoliko neko od dužnika ne bude izmirio ove, umanjene obaveze na ime naknade za građevinsko zemljište do 31. decembra, ceo postupak se vraća na sud, a dugu se ponovo pripisuje zatezna kamata “ dodaje Nedeljković.\nKako kaže naš sagovornik, neki dužnici su već počeli da uplaćuju, tako da veruje da će većina prihvatiti ponuđeno rešenje.\n- Važno je i to što smo ovu Odluku doneli u skladu sa Zakonom o izmenama i dopunama Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji. Princip je isti i radi se o zakonskom rešenju na nivou cele države - ističe direktor Javnog preduzeća za upravljanje građevinskim zemljištem.\nPrema najavama u ovom preduzeću, svih 148 dužnika biće zvanično, putem preporučene pošte, obavešteno o svojim dugovanjima i načinu na koji mogu da regulišu obaveze.\nNAJVEĆI DUG 30 MILIONA\nNajveći pojedinačni iznos koji se duguje na ime doprinosa, kako se sada zove nekadašnja naknada za uređenje građevinskog zemljišta, iznosi oko 30 miliona dinara.\n- Važno je reći da sve manje imamo problema sa naplatom novih doprinosa, jer klijenti koriste povoljnost, odnosno mogućnost da uplatom unapred ostvare popust od 40 odsto “ napominje Vladimir Nedeljković, direktor Javnog preduzeća za upravljanje građevinskim zemljištem.\nOBELEŽEN SRPSKI DAN NAUKE\nSrpski dan nauke u Centru za stručno usavršavanje protekao u znaku uspešnih matematičara iz OŠ Nikolaj Velimirović i bivšeg kajakaša Aleksandra Aleksića, sada uspešnog studenta Londonske poslovne škole\nU ulici Nikole Tesle, pored Parka nauke, u Centru za stručno usavršavanje prošlog petka slavio se Srpski dan nauke. U centru pažnje bili su mladi matematičari iz Osnovne škole Nikolaj Velimirović, koji su sa profesorkom Mirjanom Obradović, uz veliku pomoć dr Ivane Gudelj sa Univerziteta u Egzeteru, nedavno boravili u Ujedinjenom Kraljevstvu.\n- Na putovanje u Englesku otišlo je šestoro izuzetnih, ne samo matematičara, već učenika koji su uspešni i u fizici i biologiji. Znanja koja već sada poseduju su im dobro došla na našem malom izletu, gde su, kroz različite eksperimente stekli nova saznanja. Naši đaci su imali priliku da se bave naučno-istraživačkim radom u pravom smislu te reči, da saznaju kako se uočava određeni problem, te kako se on rešava, navela je Obradović.\nMotivaciono predavanje o velikom životnom zaokretu, od vrhunskog sportiste do uspešnog studenta Londonske poslovne škole održao je Aleksandar Aleksić, bivši đak Nikolajeve škole. Kao i u sportu, i u nauci je važan timski rad, poštovanje dogovora i prevazilaženje problema.\n- Sport i nauku nije lako spojiti. To je i glavni razglog zbog kog sam odlučio da sportsku karijeru zamenim ekonomskom. Strahovao sam da li ću moći da ostvarim vrhunske rezultate na oba polja, a uveren da je neophodno napraviti izbor, smatram da je potrebno da se čovek opredeli za jednu oblast i trudi da u njoj bude što bolji. Pojedine navike koje sam stekao kao sportista su mi pomogle da budem dobar student, a o njima sad na proslavi Srpskog dana nauke i govorio mladim učenicima. To su timski duh, spremnost da saslušate opravdanu kritiku i da se potrudite da ispravite neke svoje mane, kao i to da budete spremni da prevaziđete neke slabosti. Mislim da ću se nakon studija vratiti u Srbiju i u njoj raditi, ali ne isključujem mogućnost da ostanem u inostranstvu, rekao je Aleksić.


Deset marketinških pogodaka poznatih kompanija – I deo - Moja Firma\nPOČETNA Magazin Dobre prakse Deset marketinških pogodaka poznatih kompanija – I deo\nNeke kompanije spremne su da odu korak dalje od klasičnih formi oglašavanja, sa idejom da dođu do što većeg broja kupaca, odnosno potencijalnih korisnika svojih proizvoda i usluga.\nIstorija biznisa i marketinga obiluje pričama koje govore o pažljivo osmišljenim kampanjama koje su ne samo privukle nove kupce, već i napravile veliki pomak u odnosu na klasično shvatanje promocije. Jedan takav primer je priča iz 1903. godine, kada je Henri Desgrejndž organizovao biciklističku trku kako bi povećao publicitet svojih novina, ni ne razmišljajući o tome u šta će se ta inicijativa za stotinak godina pretvoriti – u čuveni Tour de France.\nSada vam donosimo najpre pet takvih uspešnih priča, a u nastavku ćemo opisati još pet.\n1. „Kupovina“ čuvenog nacionalnog spomenika\nU Njujork tajmsu je 1996. godine osvanuo naslov: „Taco Bell kupuje Liberty Bell“. Liberty Bell je, inače, čuveni simbol nezavisnosti koji se nalazi u Filadelfiji (savezna država Pensilvanija). Tekst u novinama objasnio je da Taco Bell sa ponosom objavljuje da je kupio Liberty Bell i da će posetioci i dalje moći da ga obilaze. U tekstu stoji i to da im je jasno da će mnogi ovaj potez naći kontroverznim, ali da se istovremeno nadaju da će ih slediti i druge korporacije, kako bi državni dug bio smanjen. Zvučalo je smisleno, ali i prilično bez ukusa. U drugoj publikaciji, Taco Bell se pozvao na činjenicu da ljudi već godinama „prisvajaju“ državne puteve i da bi kupovina nacionalnog blaga mogla biti samo dalje proširivanje te ideje.\nKao rezultat ove akcije, hiljadu ljudi uputilo je pozive žalbi Nacionalnom istorijskom parku u Filadelfiji, ali već istog dana Taco Bell je objavio da je u pitanju prvoaprilska šala. Ali, hajp je već kreiran i tako je oko 650 štampanih medija, kao i 400 radio stanica pokrilo ovu vest, koja je doprla do više od 70 miliona Amerikanaca, prema izveštaju marketing odeljenja Taco Bella. Tog dana, prihod ove kompanije povećan je za pola miliona dolara, a narednog dana bio je veći za još 600.000 dolara.\n2. Kačketi na glavama predsednika\nProShade je kompanija koja proizvodi dodatke odevanju kao što su kačketi, naočare za sunce i trake koje se nose oko vrata, a za koje mogu da se zakače ključevi, mobilni telefon, akreditacije i tome slično. Ova kompanija 2006. godine ponudila je Službi nacionalnih parkova (National Park Service) 94 miliona dolara kako bi svakom predsedniku čiji spomenik je uklesan u Maunt Rašmoru na glavu stavila kačket sa svojim logoom. U saopštenju, ProShade je objasio da to čini zato što smatra da ovoj ustanovi nedostaje finansijska podrška u očuvanju ovog čuvenog spomenika, zbog malog budžeta koji se izdvaja za to.\nIako Služba nacionalnih parkova nije pristala na ovu ponudu i gotovo svaki novinar bi mogao nazreti da se iza ove vesti krije šala, publicitet koji je ProShade dobio ovom prilikom bio je neočekivan. Jedan novinar magazina Adweek je u svojoj kolumni ovom prilikom napisao: „Ovo svakako podseća na štos kako bi se dobio publicitet, s obzirom da ne mogu da zamislim da bi iko pristao na ovakvu ponudu (posebno po tako maloj ceni). Ali, svejedno ću pisati o tome.“, a njegovim primerom povele se mnoge kolege i tako je kreiran „buzz“ oko cele priče.\n3. Lik Device Marije na sendviču\nGoldenPalace je online kazino koji, kao takav, ne može otvoreno da se reklamira u tradicionalnim medijima. Njegovo središte je na Karibima, pa su se zbog ovih razloga uvek trudili da na neobične načine privuku pažnju javnosti. Neki od tih načina su plaćanje ljudima da istetoviraju njihov logo na svom telu i kupovina kamena izvađenog iz bubrega Vilijama Šatnera, poznatog glumca i komičara (kamen je, inače, na dobrotvornoj aukciji prodat za 25.000 dolara). Ipak, njihova najpoznatija marketinška akcija sprovedena je 2004. godine, u kojoj je ova kompanija za 28.000 dolara kupila delimično pojeden sendvič za grilovanim sirom. Nije to bio običan sendvič, nikako: na jednoj kriški hleba nalazila se otisnuta figura nalik na Devicu Mariju.\nOva kupovina privukla je pažnju svetskih medija, među kojima su bili USA Today, BBC, CNN i China Daily. Kazino je sumu koju je izdvojio za kupovinu sendviča video kao svoju investiciju, koja im je obezbedila veoma opsežnu medijsku pažnju koju su zatim godinama upotrebljavali u svrhe promocije. Kasnije su se pojavile i vesti o kupovini tiganja koji je korišćen za grilovanje sira u čuvenom sendviču, a nisu propustili ni da naprave promotivne majice na kojima je bila slika prikaza na hlebu. Osim toga, ova „blagoslovena“ hrana imala je i svoju svetsku turneju, u okviru koje je bila izložena na mestima poput Hard Rock Cafe-a u Las Vegasu. Početkom 2005. godine održan je i Svetski šampionat u jedenju grilovanog sira, na kome su učesnici jeli što je više sendviča moguće, a pobednik je osvojio nagradu od 10.000 dolara.\nIako ova kampanja sadrži religijski element, koji se, iz perspektive marketinga, smatra hodom po tankom ledu, ipak je postignuto to da ona doživi pozitivan publicitet.\n4. Sendvič za levoruke i submisivna kokoška\nInspirisan uspehom kampanje TacoBell-a sa Liberty Bell spomenikom, Burger King je 1998. godine došao na ideju da u USA Today novine postavi nesvakidašnju reklamu. Naime, oni su objavili da će su napravili svoj najpoznatiji sendvič specijalno prilagođen za levoruke, nazvavši ga „Left-Handed Whooper“. Uz ovu informaciju, objavljeni su i detalji o samom sendviču – posebno o tome kako je on specijalno dizajniran za držanje levom rukom, sa sve posebnim rasporedom priloga i premaza, kako ne bi došlo do curenja ili bilo kakvih neprijatnosti.\nNevolja sa ovom akcijom bila je ta što je sendvič za levoruke u potpunosti izmišljen, što je iznerviralo njegove brojne potencijalne kupce. To se, međutim, nije odrazilo na prodaju, koja je značajno rasla i nakon što je zvanično objavljeno da je u pitanju prvoaprilska šala. Tako je većina onih koja je došla sa namerom da kupi Left-Handed Whooper, ipak izašla sa „običnim“ sendvičem i nikakva šteta nije pričinjena; naprotiv.\nBurger King je nastavio da zabavlja svoje kupce humorom, a jedna od takvih akcija je i lansiranje sajta www.subservientchicken.com, koja je lansirana bez mnogo promotivne pompe, već su pustili da se stvar pročuje starom dobrom „od usta do usta“ metodom. Akcija se sastojala od video snimka osobe obučene kao kokoška, koja je ispunjavala (skoro) sve zapovesti onih koji bi joj nešto napisali u za to predviđenom polju. Tako je sajt zabeležio milionske posete za rekordno kratko vreme, a ljudi su u proseku na njemu provodili šest minuta, igrajući se sa preterano servilnom „kokoškom“.\n5. „Naravno da imamo video“\nNakon što je otvorio svoju školu joge na Mehnetnu, Džonatan Filds došao je na ideju da se udruži sa Adelfi univerzitetom, kako bi ispitali koliko kalorija sagoreva vežbanje joge. Znajući da će se ova ideja dopasti i medijima, Filds, i sam iskusan u marketingu kao vlasnik agencije Creative Vibe, odlučio je da o istraživanju obavesti nekoliko najpoznatijih urednika fitnes magazina u Njujorku. Objasnio im je o čemu se radi, a prvi ga je kontaktirao časopis Self, koji je želeo da i sam bude deo ove priče.\nKada je članak u magazinu napisan, urednik Selfa pozvao je Fildsa i rekao da je velika šteta što ovaj joga studio nema video sa instrukcijama za vežbanje, koji bi bio prodavan zajedno sa novinskim izdanjem u kom bi se našla i pomenuta priča. Filds mu je u sekundi odgovorio da imaju video i da je trenutno u postprodukciji, kao i da će biti spreman do dana kada je predviđeno da se objavi i članak. Momentalno je osmislio i njegov naziv, kako bi urednik mogao da ga najavi u tekstu, a nakon završenog telefonskog razgovora pozvao je svog partnera rekavši mu da moraju što pre da naprave video o jogi, kako znaju i umeju. Uspeli su da snime video koji je zabeležio veoma značajne prodajne rezultate i, zapravo, bio samo prvi od brojnih videa koji je ovaj studio za jogu potom lansirao na tržište.\nFilds bi, naravno, bio izložen ogromnoj neprijatnosti da nije bio u mogućnosti da što pre snimi video, ali ovo je odlična lekcija o tome kako je ponekad neophodno predstaviti se malo većim nego što jeste i tako opravdati svoju reputaciju nekog ko sarađuje sa imenima kao što su Adefli univerzitet i Self magazin.\n„Ako hoćete da budete u vestima, onda napravite vest. Ne trebaju vam veze, ne treba vam publicista; sve što vam treba je da mislite van postavljenih okvira“, kaže Filds o ovom iskustvu i dodaje: „Čak i naleti divlje kreativnosti, važniji od publiciteta, imaju poslovno razumne razloge – da činite ono što će ljudi primetiti. Integritet je na prvom mestu.“\nPoslednja izmena dana\t5. maja 2016. u 10:09\nIstorija biznisa 14. avgusta 2016.\nSasvim je izvesno da prevare postoje otkad postoji i ljudski rod. Jedna od najpopularnijih prevara svih vremena, koja ima i poseban naziv po svom tvorcu, a uz to je i danas prisutna u brojnim oblicima, je Ponzijeva šema. Sve je…


Čanak: Nikada ne smemo zaboraviti strahote radikalske politike kojoj je pripadao Igor Mirović | Autonomija\nČanak: Nikada ne smemo zaboraviti strahote radikalske politike kojoj je pripadao Igor Mirović\n"Stranka u kojoj je bio Igor Mirović nije ostavila kamen na kamenu 2000. godine, ali jeste izgradila sebi hacijende na krvavom novcu”\nPredsednik Lige socijaldemokrata Vojvodine Nenad Čanak izjavio je da je predsednik Pokrajinske vlade Igor Mirović zapravo bivši funkcioner “Šešeljeve stranke” (Srpske radikalne stranke), koji “pokušava da odglumi vrednog graditelja porušenih zgrada”, poput novog objekta Radio-televizije Vojvodine, iako su NATO bombe pale na Novi Sad 1999. godine zbog “sulude” politike režima Slobodana Miloševića, čiji je “najgori deo” bila baš stranka u kojoj je Mirović dugo godina bio.\n“Bombe koje se padale na Vukovar, Osijek i Sarajevo, na kraju su pale i na naše gradove. To je bilo tragično zatvaranje kruga mržnje i ratova. Stranka u kojoj je bio Igor Mirović nije ostavila kamen na kamenu 2000. godine, ali jeste izgradila sebi hacijende na krvavom novcu”, poručio je Čanak u saopštenju za javnost.\nOptužio je tadašnji režim da je Vojvodinu toliko obezvlastio da su bile potrebne godine da bi se sabrala sva šteta koju su načinili pokrajini i dodao da su se “na svakom koraku nalazila zgarišta radikalske politike”.\nOn je naveo da Mirović sada govori o sredstvima za nabavku savremene televizijske opreme za novoizgrađeni objekat RTV-a koji nije useljiv iako je izgrađen, pošto nije opremljen ni tehnikom ni nameštajem, ali je dodao da Mirović nije odgovorio na pitanje zašto tih sredstava nema u budžetu.\n“Tužno je da gotovo tri decenije posle jezivih ratnih strahota slušamo pridike Šešeljevog juniora Igora Mirovića. Teško je očekivati da on prihvati bilo kakvu odgovornost za strahote u kojima je uništena Vojvodina, jer je na slobodi usled nedostatka dokaza. Na nama je da javnost podsetimo na minuli rad Srpske radikalne stranke. To se nikada ne sme zaboraviti”, poručio je Čanak.\nČanak je juče optužio Mirovića da je javnosti prikazao da je zgrada RTV-a završena 25. novembra, iako još uvek nije useljena, opremljena, niti potpuno spremna za rad, “isključivo radi političke promocije pokrajinske administracije i Igora Mirovića lično”.\nDodao je da je umesto svega toga, Mirović napravio “lažno otvaranje, i to na dan falsifikovanog prisajedinjenja” Vojvodine Srbiji.\nPotom je Mirović odgovorio Čanku da “nije mogao da izgradi za 16 godina svog učešća u pokrajinskoj vlasti”, od 2000. do 2016. godine.\n“Želim da podsetim Nenada Čanka da je u toku nabavka i isporuka najsavremenije televizijske opreme vredne 536 miliona dinara, koja će tokom decembra, januara i februara stizati u novoizgrađeni objekat RTV-a. To će ponovo posebno zabrinuti Nenada Čanka jer će još jednom pokazati njegovu nesposobnost da brine o Vojvodini i njenim institucijama”, naveo je Mirović.\nDodao je da zgrada RTV-a na novoj lokaciji nije svečano otvorena i nije počela sa radom 25. novembra, već je “zvanično označen završetak izgradnje, kada je simbolički emitovan jedan televizijski prilog iz novog studija”.\nVojvođanski istraživačko-analitički centar (VOICE) pisao je 26. novembra da je nova zgrada RTV-a vredna 3,2 milijarde dinara, da jeste završena u smislu građevinskih radova, ali nije tehnički opremljena pa do daljnjeg neće biti useljena, niti se zna na koji način će biti obezbeđena sredstva za tehničko opremanje zgrade i za nameštaj.\nRTV je 25. novembra u svom jutarnjem programu imao živo uključenje iz novog TV i radijskog studija u novoj zgradi, što je u programu predstavljeno kao „puštanje signala iz nove zgrade“, iako je to uključenje silom prilika realizovano na opremi koju RTV već koristi, a signal je emitovan putem optičkog kabla, dok je scenografija takođe doneta iz starih studija RTV-a, naveo je VOICE.\nNakon pisanja VOICE-a, generalni direktor RTV-a Miodrag Koprivica je saopštio da će se “preseljenje u novu zgradu odvijati sukcesivno, kako se bude nabavljala oprema”.


BLIŽI SE ŽETVA ULJARICA A CENE JOŠ UVEK NEMA! - Bolja Zemlja\nI nakon svih nevolja koje je prouzrokovao prethodni period praćen obilnim kišama i poplavama, soja i suncokret uskoro sazrevaju, pa se bliži njihova žetva.\nStručnjaci izjavljuju da su i soja i suncokret u dobroj kondiciji. Razlika je samo da će suncokret dobro poneti budući period ukoliko ne bude obilnijih padavina jer dobro podnosi odsustvo padavina, dok će soja to podneti malo teže, budući da joj je u ovom momentu voda potrebna.\nU slučaju da izostanu padavine neće doći do nalivanja zrna što za posledicu može imati slabo nalivanje zrna, žućenje mahuna i njihovo opadanje. Površine koje se navodnjavaju u Srbiji su izuzetno male, naročito kada je soja u pitanju pa je situacija delikatna, mada je soja još uvek u dobrom stanju.\nPovršine koje su ove sezone posejane variraju, tako da je suncokret u početku posejan na oko 235.000 ha, ali neke parcele su morale da se preoru usled poplava, tako da je ostalo pod suncokretom oko 220.000 hektara.\nSoja je takođe posejana na približno istoj površini tj. 220.000 hektara i nije bilo podataka da je morala da bude zaoravana.\nOve godine prinosi bi trebalo da budu dobri i očekuje se da će biti na nivou prinosa od prošle godine, pa se za suncokret očekuje prinos 3,1t/ha a za soju 3,5t/ha.\nU Srbiji postoje zalihe uljarica od prošle godine tako da će deo ovogodišnjeg roda svakako da se izveze, a dobra je vest da je krenuo trgovinski sporazum sa Turskom naročito u oblasti izvoza žitarica, pa se pretpostavlja da će se izvesti oko 400 tona soje što može da utiče i na povećanje ovogodišnje cene otkupa.\nSa Poljoprivredne berze odgovaraju da je ovogodišnja cena za soju do 55 dinara/kg, a za suncokret 30 dinara /kg.\nDa li se kod nas prodaje kvalitetna riba?\nRatarima cena suncokreta ne odgovara i kako kažu zaradu mogu da ostvare samo ako je cena između 35 i 40 dinara za kilogram. Možda će, izvoz za Tursku svakako omogućiti da cena ne samo suncokreta, već i ostalih žitarica bude viša od predviđenih.\nPrethodni tekstEPOHALNO OTKRIĆE U PROIZVODNJI SMOKVE!\nSledeći tekstTrgovinski rat kulminirao: Kina zaustavila uvoz poljoprivrednih proizvoda iz SAD!


ODLUKA O MAKSIMALNOM BROJU ZAPOSLENIH NA NEODREĐENO VREME U SISTEMU DRŽAVNIH ORGANA, SISTEMU JAVNIH SLUŽBI, SISTEMU AUTONOMNE POKRAJINE VOJVODINE I SISTEMU LOKALNE SAMOUPRAVE ZA 2017. GODINU: Najavljena reorganizacija u prosveti, kojom je predviđeno smanjenje više od 2.700 radnih normi (jedna norma označava puno radno vreme) u osnovnom i srednjem obrazovanju dovodi se u vezu sa dualnim obrazovanjem. Nastavnici strahuju da će im smanjenjem norme biti smanjene i plate, dok u sindikatima dodaju i da će neki ostati bez posla\nDok u Ministarstvu prosvete, nauke i tehnološkog razvoja tvrde da će sve biti u redu, da oni sada postaju važni "koordinatori učenja", nastavnici strahuju da će im biti smanjene norme, pa samim tim i plate, dok u sindikatu dodaju i da će neki ostati bez posla.\nIz Ministarstva je ranije najavljeno da će od septembra 2017. godine ponuda obrazovnih profila po dualnom modelu ili sa elementima dualnog obrazovanja, biti šira i kvalitetnija nego do sada.\n- Nastavnicima se smanjila norma, ali je naša škola velika i to se ne oseti toliko, jer je šira i mogućnost za angažovanjem. Nastavnici imaju obavezu da obilaze đake u fabrikama i firmama, ali je osnovno nerešeno pitanje koliko sati bi oni tamo trebalo da provode, jer se sve to plaća– ističe Ivan Bajić, direktor Tehničke škole "Ivan Sarić" u Subotici.\nKako on kaže, najavljena reorganizacija u prosveti, kojom je predviđeno smanjenje više od 2.700 radnih normi (jedna norma označava puno radno vreme) u osnovnom i srednjem obrazovanju dovodi se u vezu sa dualnim obrazovanjem.\nInače, prva generacija srednjoškolaca u Subotici koja se opredelila za obrazovni profil bravar-zavarivač, pokrenut kroz projekat dualnog obrazovanja, završila je svoje trogodišnje školovanje i počinje da radi u fabrici vetrogeneratora.\nIzvor: Vebsajt Blic, Milica Rašić, 22.06.2017.


Kako je Makron promenio Francusku? | Talas.rs\nNatpis „Bienvenue chers amis! Dobro došli prijatelji!“ nalazi se na jednom bilbordu u Beogradu, čime se prestonica Srbije priprema za posetu Emanuela Makrona, predsednika Francuske.\nKako navode srpski mediji, glavna tema razgovora između predsednika Vučića i Makrona biće Kosovo i evropske integracije. Makron je više puta u poslednjih nekoliko meseci izjavio da ne podržava proširenje Evropske unije, sve dok se u ovoj organizaciji ne dogode neke unutrašnje promene. Makron će u Beogradu provesti dva dana, a ovo je prva poseta Beogradu nekog francuskog predsednika nakon 18 godina.\nMakron je od dolaska na mesto predsednika Francuske privlačio veliku pažnju svetskih medija, prvenstveno zbog činjenice da je on najmlađi francuski predsednik, kao i zbog pobede na predsedničkim izborima protiv Marin Le Pen, vođe desničarske partije Nacionalni front. Pred Makronov dolazak važno je imati na umu nekoliko ključnih poteza iz njegovog dosadašnjeg mandata koji se tiču unutrašnje, ali i spoljne politike.\nReforme u Zakonu o radu\nJedna od prvih oblasti reformi na koju se Makron fokusirao je promene Zakona o radu. Ono što je već duže vreme bilo potrebno francuskoj ekonomiji je fleksibilniji Zakon o radu. U saradnji sa umerenijim sindikatima, izmenjen je Zakon o radu koji je dao poslodavcima više fleksibilnosti i olakšao otpuštanje radnika. Trenutno je nezaposlenost u Francuskoj najniža u poslednjih deset godina (8.7%), a pad nezaposlenosti je naročito vidljiv kod mladih. Ipak, nezaposlenost u Francuskoj je i dalje iznad proseka Evropske unije (6.4%), a ona je skoro duplo veća nego u Nemačkoj.\nMakron je sproveo i reforme u oblasti obrazovanja. U siromašnim oblastima Francuske uvedeni su razredi sa manjim brojem đaka, a građani i roditelji imaju veću ulogu u odlučivanju o školskom programu.\nKao što je saznao i američki predsednik Donald Tramp, reforma poreskog sistema može biti jako kontroverzna, naročito ako javnost stekne utisak da promene u poreskom sistemu idu na ruku najbogatijim ljudima u zemlji. Francuski poreski sistem već godinama važi za neefikasan – Francuska je na indeksu ekonomskih sloboda Fondacije Heritage na 71. mestu, odmah ispred Filipina.\nPrihod ljudi koji se nalaze u 1% najbogatijih u Francuskoj povećao se za 2,3% nakon promena u poreskom sistemu. Makronova poreska reforma najviše ide u korist bogatima, što je stvorilo negativnu sliku u javnosti, koja je bila dobro tlo za kasnije proteste.\nUprkos padu popularnosti, Makron ne planira da prestane sa reformama ekonomije. Francuski premijer Eduardo Felipe je 12. jula najavio dalje reforme tržišta rada, ali i izmene u javnoj upravi, penzionog sistema i naknada za nezaposlene.\nNajveća Makronova glavobolja – Žuti prsluci\nNakon uvođenja „zelenog poreza“ koji je doveo do velikog povećanja cena goriva, usledio je najveći test Makronovog mandata do sada. Nastali na različitim društvenim mrežama i bez jednog lidera, protesti u centru Pariza počeli su u novembru prošle godine. Ovo su bili najveći, ali i najnasilniji, protesti koji su se dogodili u Francuskoj još od 1968. godine. Tokom protesta Makron i njegova partija izgubili su na popularnosti, što se oslikalo delimično i na izborima za Evropski parlament.\nPovećanje cene goriva najviše je pogodilo siromašne i nižu srednju klasu, a čak i kada je francuska vlada popustila pred demonstrantima i obećala da će porez biti ukinut, protesti su se nastavili. Francuski predsednik se obratio demonstrantima tek u aprilu ove godine, kada je predstavio svoj plan koji bi mogao da umiri probleme iza protesta. Ovaj plan, između ostalog, podrazumeva smanjenje poreza na prihod, kao i ukidanje elitističkog ENA univerziteta, na kom se školuju budući političari i zvaničnici.\nOvaj plan će koštati oko 10 milijardi, ali on ne predstavlja potpuno povlačenje i poraz Makrona. On je tokom obraćanja javnosti odbranio reforme koje su do tada sprovedene, ali je naglasio da je „naučio mnogo“ od demonstranata.\nSpoljna politika – potrebne su promene u EU\nMakronova namera da menja postojeće stanje u Francuskoj, ne prestaje ni kada se radi o spoljnoj politici. Francuski predsednik teži ka aktivnijoj ulozi Francuske na svetskoj sceni, ali on se snažno protivi neokonzervativizmu u spoljnoj politici. „Demokratija ne može biti nametnuta zemlji, bez učešća građana. Francuska je ispravno postupila kada je odbila da učestvuje u ratu u Iraku, a pogrešila je kada se na ovaj način priključila ratu u Libiji“, izjavio je Makron u jednom intervjuu.\nMakron i Angela Merkel, kancelarka Nemačke, prema navodima medija imaju dobar odnos, ali postoje razlike u načinima na koji vide budućnost EU. Početkom godine, Francuska je otvoreno ignorisala predlog da Francuska u Savetu bezbednosti ustupi svoje mesto Evropskoj uniji. Francuska se takođe otvoreno protivi i projektu Severni tok koji Nemačka i Rusija zajedno sprovode, kako bi se olakšao transport gasa iz Rusije. O pitanju Bregzita, Makron je zauzeo tvrđi stav od nemačke kancelarke, a on je čak političare koji su vodili kampanju za izlazak Velike Britanije iz Evropske unije nazvao „lažovima“.\nOštar sukob Makron je imao i sa različitim populističkim liderima, ponajviše sa Mateom Salvinijem i Donaldom Trampom. Mateo Salvini, zamenik premijera Italije, rekao je da Makron treba da prestane sa „vređanjem Italije“, nakon što ga je Makron upozorio na širenje „nacionalističke lepre“, nakon formiranja italijanske vlade. Makron je nekoliko puta indirektno govorio i protiv politike predsednika Trampa, tako što je naglašavao negativne strane nacionalizma i pozivao na dublju saradnju, a ne na izolacionizam.\nNa izborima za Evropski parlament Makronova stranka je, zajedno sa još nekoliko liberalnih evropskih partija, predstavila plan za razvoj EU, koji je kombinacija ideja sa levog i desnog političkog spektra. Ova koalicija predložila je davanje većih ovlašćenja Evropskom parlamentu, kao i veću demokratičnost i transparentnosti u evropskim institucijama. Jedan od predloga je direktan odgovor na populiste u Evropi poput Orbana – ograničiti prostup EU fondovima ukoliko zemlja ne poštuje vladavinu prava.\nMakron i članstvo Srbije u EU – ne uskoro\nEmanuel Makron je u spoljnoj politici prema Srbiji do sada bio otvoren – Srbija neće postati deo EU sve dok se ne dogode unutrašnje promene u Evropskoj uniji. Ovu poruku je Makron preneo Vučiću i tokom posete srpskog predsednika prošle godine, ali ovo ne znači da Makron neće osnažiti Srbiju da nastavi sa reformama i evropskim putem. Prema pisanju francuskih medija tema razgovora dva predsednika biće i dijalog Beograda i Prištine, kao i tema potencijalnog razgraničenja.\nFrancuska je pod Makronom započela proces reformi koji je uvek bolan, a predsednik Vučić je u nekoliko navrata izjavio da ima razumevanja za izazove sa kojima se suočava Makron, kao što su protesti. Iako je za trenutak posustao, deluje da je Emanuel Makron odlučan da nastavi sa reformama, a ukoliko uspe da ih sprovede do kraja svog prvog mandata, ostaće upamćen kao jedan od najznačajnijih francuskih predsednika.\nTAGS: Evropska Unija Francuska Makron Srbija


Rasterećeni na skijanju uz AMS Osiguranje - Pet Magazine\nOd petmagazine.rs - 02/12/2019\nAranžman za skijanje već je odavno uplaćen i sa nestrpljenjem odbrojavate dane do polaska na put? Ne zaboravite da se osigurate pre nego što krenete, jer ma koliko da ste vešti u ovoj rekreaciji, rizici od povreda na skijanju su veliki, a troškovi lečenja u inostranstvu još veći.\nOdaberite kvalitetno putno zdravstveno osiguranje, zaštitite se od neželjenih finansijskih gubitaka i sebi priuštite bezbrižan odmor. Da li znate da samo pregled u stranim zemljama može koštati preko 50 evra?\nIpak, ukoliko pre polaska zaključite polisu Putnog zdravstvenog osiguranja u AMS Osiguranju bićete pokriveni od troškova hirurških intervencija, bolničkog lečenja i drugih zdravstvenih usluga, u skladu sa uslovima osiguranja. Ovom polisom obezbedićete da sve papreno skupe troškove hitnih medicinskih intervencija, lekova i medicinskih pomagala, ukoliko je ugovoreno, umesto vas, plati AMS Osiguranje.\nAMS Osiguranje svojim klijentima omogućilo je da polisu Putnog zdravstvenog osiguranja zaključite brzo, sigurno i lako online na našem sajtu. Pri tome ćete i znatno uštedeti vaš novac, jer vam prilikom ugovaranja Putnog zdravstvenog osiguranja na ovaj način, samo u promotivnom periodu, odobravamo popust od čak 30%. Tako će vas premija osiguranja za individualnu polisu za sedam dana skijanja na teritoriji Evrope, uz uračunati popust, koštati svega 1.102 dinara. Ušteda je velika, posebno ako na skijanje idete porodično, jer premija u tom slučaju iznosi samo 2.425 dinara za isti vremenski period.\nOslobodite se nepotrebnog stresa i uz pomoć mnogobrojnih usluga AMS Osiguranja uživajte u skijanju i bar na kratko zaboravite na sve probleme. Za više informacija pozovite broj telefona 0800-009-009, posetite sajt www.ams.co.rs ili jednostavno dođite u Ruzveltovu 16 u Beogradu.


Sva pravila i propisi, kao i konačne odluke i rješenja Regulatorne komisije objavljuju se u Službenom glasniku Republike Srpske, na web stranici i oglasnoj tabli.\nAdministrativna pitanja, kao i pitanja organizacije rada i dnevnih aktivnosti, Regulatorna komisija rješava na internim sastancima kojima javnost takođe može prisustvovati.\nU slučaju da to nije dovoljno, u skladu sa odredbama Zakona o slobodi pristupa informacijama („Službeni glasnik Republike Srpske“ broj 20/01) za informacije, koje su u nadležnosti i pod kontrolom Regulatorne komisije, donijeli smo Vodič o pristupu informacijama sa obrascem zahtjeva za pristup informacijama u Regulatornoj komisiji za energetiku Republike Srpske i Indeks registar.\nEventualni troškovi umnožavanja regulisani su Uputstvom o troškovima umnožavanja materijala („Službeni glasnik Republike Srpske“ broj 64/01) koje je donijelo Ministarstvo pravde, a koje Regulatorna komisija primjenjuje shodno članu 16. Zakona o slobodi pristupa informacijama.\nVodič o pristupu informacijama u REERS\nUputstvo o troškovima umnožavanja materijala


NAJVEĆA PARAĆINSKA KOMPANIJA ULAZI U TRIDESETU GODINU POSTOJANJA - Portal035\nKOMPROMISNO REŠENJE O KOSOVU U INTERESU STABILNOSTI I BUDUĆNOSTI CELOG...\nPoslovni sistem MIHAJLOVIĆ obeležava 29 godina uspešnog rada od kada je 14. oktobra 1990. na magistralnom putu Paraćin – Zaječar u Donjoj Mutnici otvorena prva privatna benzinska stanica u Srbiji. Osnivač i vlasnik Radomir Mihajlović imao je istinski preduzetnički duh i viziju razvoja porodičnog biznisa kroz više segmenata poslovanja: od poljoprivredne proizvodnje, preko trgovine do uslužnih delatnosti.\nRadomir Mihajlović, osnivač poslovnog sistema “Mihajlović”\nDanas porodica Mihajlović upravlja poslovnim sistemom koji čine 62 benzinske stanice u centralnoj, južnoj i istočnoj Srbiji kao i u Banatu, mlekara sa kapacitetom prerade do 30.000 l mleka dnevno, farma sa stočnim fondom od preko 400 junadi, ovaca i svinja, restoran i četiri svečane sale za prijem više od 1.200 gostiju, market, transport, građevinska operativa i administrativna podrška (ljudski resursi, knjigovodstvo, pravna služba, komercijala). U sistemu je trenutno zaposleno više od 470 radnika, raznih strukovnih profila. Po kvalitetu proizvoda i usluga, obimu poslovanja, broju zaposlenih i poslovnoj politici neprestanog razvoja, PS Mihajlović je poznat i van granica Pomoravskog okruga. O tome svedoči uspešna saradnja sa lokalnim samoupravama, ali i drugim privrednim subjektima širom Srbije.\nPS MIHAJLOVIĆ danas ima 62. benzinske pumpe širom Srbije\nJedan od temelja poslovne strategije čini i segment društveno odgovornog poslovanja: negujući porodične vrednosti i pokroviteljski odnos prema zaposlenima, deleći brigu zajednice o zaštiti životne sredine, pomažući socijalno ugrožene grupe i pojednice, rad udruženja, organizacija i institucija, PS Mihajlović jasno dokazuje svoje opredeljenje da unaređivanjem soptvenog poslovanja radi i za dobrobit društva kojem pripada. U planu za jubilarnu, 30. godinu rada postoje brojne agende. Najvažnije su širenje lanca benzinskih stanica, proširenje mlekarske proizvodnje, izgradnja novih i proširenje postojećih poslovnih objekata. Neće se menjati jedino ciljevi: ići u korak sa zahtevima savremenog tržišta, održati i unaprediti kvalitet proizvoda i usluga.\nPreko 470 radnika danas zapošljava poslovni sistem “Mihajlović”


Orbanov kabinet ispravio saopštenje o poseti Pastora | Autonomija\nOrbanov kabinet ispravio saopštenje o poseti Pastora\nPastor i Orban nisu govorili o garancijama da Vojvodina ostane integralni deo zemlje\nPredsednik Saveza vojvođanskih Mađara Ištvan Pastor informisao je premijera Mađarske Viktora Orbana o najnovijim događanjima u vezi sa Vojvodinom, a sagovornici su zajednički zaključili da je poštovanje ustava i zakona evropski princip koji je nezaobilazan.\n„Sagovornici su zaključili da ovi incidenti daju razloga za zabrinutost, pošto mogu jačati isključenost Vojvodine. Poštovanje ustava i vladavina prava su nezaobilazne evropske vrednosti i principi i kršenje tih principa nije unutrašnje pitanje, već jedna od evropskih vrednosti“, navodi se u verziji saopštenja za koju je naznačeno da je ispravljena u odnosu na raniju verziju.\nU raznijoj verziji je pisalo: „Sagovornici su se složili da takve pojave moraju biti eliminisane, kako bi se garantovalo da Vojvodina ostaje integralni deo zemlje“.\nU ispravljenom saopštenju se još navodi da je Pastor informisao Orbana i o aktuelnim problemima sa kojima se suočava mađarska zajednica u Vojvodini i rekao da je većina tih problema zapravo deo svakodnevnih problema sa kojima se suočava Srbija.\nDodali su da je za mađarsku zajednicu u Vojvodinu od ključne važnosti da Srbija što pre otpočne pregovore sa Evropskom unijom, zbog čega će Mađarska nastaviti pružati punu podršku Srbiji na putu evropskih integracija.\nSagovornici su ocenili da su obećavajuće šanse za rešavanje kosovskog problema, navodi se u saopštenju.\nIštvan Pastor je rekao da je zabrinut jer implementacija Zakona o rehabilitaciji i godinu dana nakon njegovog usvajanja ide sporo i komplikovano.\nOn je rekao da se prolongira i suočavanje sa istorijskim činjenicama, piše u saopštenju.\nDodao je da postoje i verbalni napadi na Zakon o nacionalnim savetima manjina, čime se, kako je ocenio, pokušava onemogućiti sprovođenje tog zakona.\nIspravljenu verziju saopštenja potpisao je šef pres biroa premijera, Bertalan Havasi.


Naslovna / Grad / Gradska dešavanja / USPEH KAMPANJE BEZ GLEDANJA U ŠOLJICU KAFE\nNa prvom EFFIE Awards takmičenju u Srbiji, agencija FCB AFIRMA osvojila je bronzanu nagradu za kampanju “Jedan krug oko šoljice” (Grand kafa Gold).\nZlatna i srebrna nagrada u kategoriji bezalkoholnih pića nije dodeljena, a pored ove kategorije, dva srebrna i još pet bronzanih trofeja dodeljeno je u šest od 15 kategorija. Uspešnost kampanja ocenjivala je komisija od 27 eminentnih domaćih stručnjaka u oblasti marketinga i komunikacija, na osnovu precizno utvrđenih smernica EFFIE Worldwide. Gala ceremonija dodele nagrada održana je u Radison Blue hotelu u Beogradu 15.juna, pred oko 150 zvanica.\nPredhodno Melissa obuća u Beogradu (FOTO)\nSledeće Predstavljamo vam novi voditeljski par velikog srca\nVeć četvrti u nizu,Beer garden ove godine dobija novo obličje. Krušovice i SubBeerni centarotvaraju letnju …\nVelika rasprodaja u Avonu\nHumanost beogradskih zubara


U 2017. nas je bilo 40.000 manje nego u prethodnoj godini, a svake godine iz Srbije ode 16.000 ljudi, i to prosečne starosti 29 godina, izjavila je danas ministarka bez portfelja zadužena za demografiju i populacionu politiku Slavica Đukić Dejanović.\nOna je najavila da će iduće nedelje 500 miliona dinara biti raspoređeno za projekte populacione politike.\nPo prirodnom priraštaju svakog dana nas je u Srbiji 107 manje u odnosu na prethodni dan, rekla je Đukić Dejanović na trbini nedeljnika Vreme: „Nestaje li Srbija“ u Pres centru UNS.\nOna je upozorila da ostajemo i bez intelektualnog potencijala i da je to problem.\nĐukić Dejanović je predočila da nova Strategija za podsticanje rađanja, doneta krajem prošle godine, i Akcioni plan, koji je donet, imaju cilj da se u narednih 10 do 15 godina, uz stimulativne mere, poveća broj dece po jednoj ženi na više od dvoje, i da se taj broj postepeno povećava.\nPotrebno je da 12 odsto žena rodi po jedno dete, 44 odsto dvoje dece, a 45 odsto troje, a kod nas sada 47 odsto žena ima jedno dete, a svega sedam odsto ima troje, navela je ona.\nMoramo raditi na uslovima da nas bude više, poručila je ministarka, tako što ćemo smanjiti ekonomsku i psihološku cenu roditeljstva, pomoći da se uskladi rad i roditeljstvo i raditi na edukaciji reproduktivnog zdravlja i podsticanju lokalne samouprave.\nPrema njenim rečima, 500 miliona dinara nepovratnog novca će od seledeće nedelje biti raspoređeno 61 gradu i opštini za projekte populacione politike.\nPonovila je da su od 1. jula počele finansijski podsticaji države rađanju i dodala da će u vrtićima u Srbiji biti 1.800 mesta više.\nIzvršna direktorka Asocijacije za seksualno i reproduktivno zdravlje Dragana Stojanović izjavila je da Srbija nestaje, ali ne zbog toga što žene u Srbiji ne žele da rađaju.\nNije naša materica za izdavanje državi, poručila je ona, uz ocenu da postoje gorući problemi koje prethodno treba rešiti u državi.\nOna je upozorila da žene u Srbiji svoje pravo na nerađanje ispoljavaju abortusom i da zbog toga od 20.000 prijavljenih abortudsa dođemo do 200.000 godišnje.\nPredsednica Udruženja Šansa za roditeljstvo Sandra Stojanović je ukazala da veliki broj ljudi ima problem neplodnosti i da svaki peti par u Evropi ima teškoće da dobije potomstvo prirodnim putem.\nOna je apelovala na državu da se u Srbiji dozvoli vantelesna oplodnja uz donirani reproduktivni materijal, odnosno da se što pre donesu potrebni pravilnici.\nNapomenula je da Srbija dozvoljava tri pokušaja vantelesne oplodnje o trošku države i to do 42. godine života žene i da finasira zamrzavanje jajnih ćelija, ali ne odmrzavanje i trasport za vantelesnu oplodnju.\nSavo Milošević posle poraza: Igrači mislili na derbi, a ne na današnji meč