Venecijanska komisija u junu razmatra tekst izmena Ustava | Beogradske vesti\nVenecijanska komisija u junu razmatra tekst izmena Ustava\nPomoćnik ministra pravde u Vladi Republike Srbije Čedomir Backović izjavio je danas da bi do kraja godine trebalo da bude usaglašen tekst izmena Ustava Srbije u oblasti pravosuđa sa Venecijanskom komisijom.\nBacković je, u obraćanju novinarima u Kragujevcu, u pauzi prvog okruglog stola koji se održava u okviru javne rasprave povodom Radnog teksta izmena Ustava Srbije u oblasti pravosuđa, objasnio da će proces same promene Ustava trajati nekih šest-sedam meseci nakon toga.\nOn je ocenio da predložena radna verzija izmena Ustava Srbije, koju je izradilo Ministarstvo pravde, poštuje preporuke Venecijanske komisije, izrazivši očekivanje da će ta komisija u junu razmatrati pomenuti dokument.\nPrema njegovim rečima, u toku februara biće organizovana još dva okrugla stola i u martu još jedan u Beogradu, nakon čega će biti finalizovan konačni tekst predloga ustavnih promena iz oblasti pravosuđa, koji će biti poslat na mišljenje Venecijanskoj komisiji.\nPomoćnik ministra je podsetio na to da je novom krugu javne rasprave prethodila ona u okviru koje je resorno ministarstvo želelo da čuje stavove zainteresovane javnosti, te da je veliki broj sugestija i prihvaćen.\nBacković je naglasio da je suština ustavnih promena u oblasti pravosuđa isključenje izvršne i zakonodavne vlasti iz procesa izbora sudija i tužilaca.\nOn je ukazao na to da su tokom rada na Radnom tekstu primenjeni evropski standardi koje uspostavlja Venecijanska komisija, koja je telo Saveta Evrope, što se sastoji od 61 člana, od čega su 47 predstavnici evropskih zemalja, izuzev Belorusije.\nU skladu sa strateškim dokumentima u kojima je predviđeno da se izmene Ustava rade uz mišljenje Venecijanske komisije, Ministarstvo je tokom rada na Radnom tekstu angažovalo i bivšeg člana te komisije Džejmsa Hamiltona, koji je svojim komentarima ukazivao u kojem smeru idu preporuke Venecijanske komisije, napomenuo je pomoćnik ministra.\nNa okruglom stolu u Kragujevcu komentare na Radni tekst izmena Ustava Srbije u oblasti pravosuđa iznosili su i predstavnici Visokog saveta sudstva, Državnog veća tužilaštva, Pravosudne akademije, Udruženja tužilaca Srbije, Udruženje prekršajnih sudova Srbije, Mreže pravnika Srbije, kao i drugi predstavnici pravosudnih institucija.\nJavna rasprava o Radnom tekstu izmena Ustava Srbije u oblasti pravosuđa zvanično je počela 22. januara, kada je Ministarstvo pravde na svojoj internet prezentaciji objavilo Radni tekst, a javne debate biće održane i u Nišu, Novom Sadu i Beogradu,saopštavaju iz Vlade Srbije.\nPosted in Beograd - Vesti Beograd, BEOGRAD-SRBIJATagged #Ustav #Vlada Srbije\nПон феб 5 , 2018\nGradski menadžer Goran Vesić obišao je danas garažu na Zelenom vencu, gde je promovisan parking prostor za trudnice i majke sa malom decom. „Reč je o novoj usluzi u garažama na Obilićevom i Zelenom vencu, u Masarikovoj, Pionirskom parku, parkingu kod Sportskog centra „Milan Gale Muškatirović” i na Adi Ciganliji. […]\nOsumnjičen za napad na policajce\nUhapšеn оsumnjičеni za pоkušaj ubistva\nKako sugrađani da traže postavljanje ležećeg policijaca?\nIdеntifikоvanе оsоbе kоjе su nоsilе imprоvizоvana vеšala\nAdekvatan odgovor na zapaljive izjave


Ne tražite od dece da budu genijalci - Zelena učionica\nVaše dete nije genije – pomirite se s tim\nU zavisnosti od toga kako definišete genijalnost, odnos ultra-pametnih u opštoj populaciji kreće se od oko jedan na 750, do jedan na 10.000. Da pretpostavimo da ste vi pametniji nego što je uobičajeno – ali, vaše dete gotovo sigurno nije genije.\nDa li vaše dete mora da ima sve petice u školi?\nZašto bi roditelji voleli da im je dete genije? U ovom veku počinjemo decu da obrazujemo onog trena kako izađu iz porodilišta. Već do 4. ili 5. godine većina dece već zna da čita.\nZato roditelji ne bi trebalo da budu nesrećni ako im naslednik nije genije, jer genijalnost nije garancija da će biti srećno i zadovoljno na poslu i u životu kad odraste.\nSve u svemu, to je vrlo stresno za roditelje, ali i za učitelje. Od dece se u školi traži da pišu kilometarske sastave, kao da prave doktorate. Na koliko strana može da se napiše sastav o jeseni koja je (opet) stigla u naš grad?\nUmesto da samo jurite ocene i prosek, profesor Aleks Praud iz Velike Britanije savetuje da puno pričate sa decom, da im čitate knjige i igrate se sa njima. Naučite ih da razgovaraju sa odraslima. Takve stvari su isto tako važne kao i dobre ocene u školi, i što je još važnije – one su osnova za sreću.\nProfesorka Džoan Friman je, na osnovu proučavanja 210 odličnih učenika, otkrila da je samo šestoro od njih postalo uspešno u odraslom dobu.\nNe mora da znači da će neko sa koeficijentom inteligencije od 140 biti bolji na poslu od nekog ko ima IQ 120.\nZa postizanje sreće u životu mnogo je važnija emotivna inteligencija, to jest da li ste sposobni da ubedite druge u vaše stavove, da li ste sposobni za empatiju, da li posedujete šarm….\nO sisama i sisanju


Colossus CSS-5301 aparat za galete cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nColossus CSS-5301 aparat za galete cene\nTrenutno nemamo slike za Colossus CSS-5301\n2.488 din - 4.800 din\n2.079 din - 2.700 din\n2.790 din - 3.600 din\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Colossus CSS-5301 aparat za galete po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Colossus aparat za galete CSS-5301 na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Aparati za galete cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Colossus Aparati za galete, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Colossus CSS-5301 aparat za galete sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Colossus CSS-5301 aparat za galete. Pre kupovine, podatke za Colossus aparat za galete CSS-5301 proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Karadžić: "Nisam lopov i kriminalac!" - Sportske.net\nKaradžić: "Nisam lopov i kriminalac!"\nPredsednik Fudbalskog saveza Srbije okarakterisao je poziciju na kojoj se nalazi kao "najteže radno mesto u Srbiji" i dodao da nije kriminalac i lopov iako ga za svaki (ne)dosuđen penal u JSL prozivaju sa tribina.\nPrvi čovek "Srpske kuće fudbala" govorio je za agenciju "Anadolija" o aktuelnom stanju u FSS i predstojećim kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo u Francuskoj, ali i o negativnim kritikama navijača i pojedinih čelnika srpskih klubova.\nSvoju poziciju u Fudbalskom savezu Srbije Karadžić je okarakterisao kao najteže radno mesto u Srbiji i dodao da je za vreme njegovog mandata FSS uradio više nego za prethodnih 50 godina.\n"Za sve ste odgovorni i svuda vas prozivaju. Viču 'Tole lopove' čim je neki penal dosuđen ili odluka koja im se ne sviđa. Fudbal je moja partija, druge nemam. Znam da nisam lopov i kriminalac. U šest godina uradili smo više nego fudbalska Srbija u poslednjih 50 godina" istakao je Karadžić.\nPresednik FSS prokomentarisao je i šanse našeg "A" tima da se domogne plasmana na Evropsko prvenstvo posle više od 10 godina neigranja na šampionatu Starog kontinenta.\n"Nikada ne možete sa sigurnošću da tvrdite da će te se plasirati. Jermenija sa kojom igramo prvu kvalifikacionu utakmicu u oktobru mnogo je napredovala. Tu je i Albanija. Računam da smo na nivou te dve reprezentacije. Danska ne beleži neke rezultate u poslednje vreme, a glavni rival nam je Portugal. Imamo sve uslove, dobru grupu i reprezentaciju, zato nam treba jako dobar selektor" objasnio je Karadžić.\nVreme brzo prolazi pa će tako i odluka o novom selektoru ubrzo ponovo postati glavna tema srpskog fudbala.\nTomislav Karadžić ocenio je trenutnog vršioca dužnosti selektorske funkcije kao jako kvalitetnog čoveka ali je priznao da postoji još nekoliko kandidata koji bi mogli da završe na klupi "Orlova" na startu novog kvalifikacionog ciklusa.\n"Drulović je sjajan čovek i igrač, trener sa sjajnim rezultatom u Litvaniji, ubeležio je i pobedu sa A timom protiv Irske. Za ozbiljnu pažnju je njegov status i imenovanje za selektora. Ipak, ima tu još tri, četiri kandidata u fokusu pažnje" istakao je Karadžić.\nPodsećamo da je na nedavno održanoj sednici Skupštine Fudbalskog saveza Srbije Tomislav Karadžić dobio podršku svih članova Skupštine da nastavi sa obavljanjem predsedničke pozicije u "Srpskoj kući fudbala" a Tole je zauzvrat obećao kadrovske promene od kojih su neke već izvršene.


Početna / Vesti / Svečano otvoren obnovljeni put Korenita-Krupanj\nSvečano otvoren obnovljeni put Korenita-Krupanj\nObnovljeni put Korenita-Krupanj, koji povezuje tu opštinu sa Loznicom, svečano je danas otvoren u prisustvu premijera Srbije Aleksandra Vučića, koji je proglašen počasnim građaninom Krupnja.\nVučić je rekao da je Krupanj u velikoj meri obnovljen nakon prošlogodišnjih katastrofalnih polava i dodao da su mu građani sa kojima je razgovarao rekli da je Krupanj lepši nego što je bio pre poplava.\n"Nastavićemo da radimo još više, da se borimo još snažnije i jače kako bi naša deca imala budućnost u Krupnju, da ovde rade i da svojoj porodici obezbede život", rekao je Vučić.\nOn je zahvalio Evropskoj uniji koja je dala gotovo polovinu novca uloženog u Krupanj posle poplava, odnosno 5,6 miliona evra.\nVučić je rekao da su sada sve četiri reke u opštini Krupanj dobrim delom zaštićene, navodeći da nedostaju nasipi samo na jednoj reci, pri čemu je pozvao direktora Srbijavoda Gorana Puzovića da sledeće nedelje dođe u Krupanj kako bi ti problemi bili rešeni.\nPut Korenita-Krupanj, koji je dug 12 kilometara, saniran je sa minimalnim zakašnjenjem, a obnova je koštala 4,5 miliona evra, rekao je Vučić.\nPremijer je zahvalio na tituli počasnog građanina Kurpnja, ističući da mu je drago što je ta odluka doneta jednoglasno. On je zahvalio i građanima koji su uprkos teškoćama i brojnim problemima sačuvali pozitivan duh i što znaju da cene sve što je učinjeno da njihov život u Krupnju bude kvalitetniji.\nPredsednik opštine Krupanj Rade Grujić rekao je da će obnovljeni put skratiti putovanje do Loznice za 25 minuta.\nVrpcu su, u prisustvu premijera, presekli potpredsednica vlade Zorana Mihajlović, otpravnik poslova u delegaciji EU u Srbiji Hose Antonio Gomes i v.d. direktorka Puteva Srbije Zoran Drobnjak.\n„Obnovljenim putem godišnje će ponovo prolaziti više od 500.000 ljudi. Vlada Srbije ispunila je svoja obećanja da će obnoviti poplavljene opštine, zahvaljujući pomoći Evropske unije“, izjavila je potpredsednica Vlade Republike Srbije i ministarka infrastrukture Zorana Mihajlović tokom svečanosti.\nProjekat sanacije ove saobraćajnice sprovelo je Javno preduzeće „Putevi Srbije“ na osnovu ugovora o dodeli bespovratnih sredstava sa Kancelarijom Ujedinjenih nacija za projektne usluge (UNOPS), iz sredstava Evropske unije.\nObilazak obnovljenih kuća u selu Krasava\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić obišao je danas stanara kuće izgrađene nakon poplava u selu Krasava i zahvalio EU na pomoći.U razgovoru sa vlasnikom novoizgrađene kuće pokraj puta ka Krupnju Dragoljubom Andrićem, premijer je ukazao na značajnu pomoć koju je EU dala Krupnju.\nVučić je rekao da je EU više od pet miliona evra izdvojila za pomoć Krupnju, a da je država Srbija za sanaciju šteta dala samo 200.000 evra više od EU.\n– Zahvaljujem se posebno EU jer je svojom pomoći mnogo učinila za građane Krupnja – kazao je premijer.\nVlasnik novoizgrađene kuće pokraj puta ka Krupnju Dragoljub Andrić rekao je Tanjugu da je imao imanje na drugom mestu u selu Krasava, koje je klizište odnelo. Pošto mu je klizište razrušilo staru kuću on je bio prinuđen da se smesti kod dece, na čijem imanju je izgrađena nova kuća uz pomoć Vlade Srbije i EU.\nAndrić kaže da je veoma zahvalan Vladi i EU jer su mu izgradili kuću u koju se uselio početkom godine. Prema njegovim rečima, sada čak ima i bolje uslove života nego ranije. Inače, on je penzioner i ima troje dece, i čak i praunuče, a porodica živi pretežno od poljoprivrede.\nPredsednik opštine Krupanj Rade Grujić rekao je da su štete poplava gotovo sve sanirane. ''Posle 14 meseci stanje je dobro. Svi građani koji su ostali bez kuća su dobili krov nad glavom. 27 kuća je ozidano – 17 su finansirali Ujedinjeni Arapski Emirati, 10 EU preko UNOPS, 13 ljudi je dobilo novac kojim su sami digli kuće. Ukupno 40 porodica koje su ostale bez krova nad glavom je zbrinuto, a 193 kuća opravljeno,''– objasnio je on.\nVučić je tokom posete Krupnju obišao i plastenik četvoročlane porodice Šejić. Vučić je u razgovoru sa građanima, koji su ga pozdravili aplauzom i zamolili da ih češće obilazi, rekao da je video slike reke Čađavice u kojoj je bilo puno đubreta i naglasio da ni građani ni opština to ne bi smeli da dozvole. Zadatak opštine je, rekao je, da ih redovno čisti, a tome nas ne može naučiti ni EU, koja je mnogo pomogla u obnovi Krupnja.\nU plasteniku trenutno uzgajaju kornišone, a tokom cele godine uzgajaće razne poljoprivredne useve. Ona je rekla da je prošlogodišnja poplava bila katastrofalna i da ona za svoje 52 godine ne pamti tako nešto.


Naprednjak koji je dobio pomoć od 2,5 miliona pa kupio banju\nBiznis Autor:Nova ekonomija07. jun. 202122:17 > 22:3114 komentara\nRadovan Raičević Foto:printscreen/topnovosti.rs/Miloš Ivanović\nRadovan Raičević, poslanik Srpske napredne stranke, novi je vlasnik kuršumlijske banje: bivšem socijalisti država je dala pomoć od 2,5 miliona evra, a banju je kupio za 1,4 miliona.\nKo je privilegovani poslanik?\nZa početak, podsetimo se da je za kupovinu i rekonstrukciju Banjskog kompleksa „Žubor“ u Kuršumlijskoj Banji firma AD Planinka dobila je 2,5 miliona evra državne pomoći, što pokazuje Ugovor o dodeli sredstava. Subvencija je tako premašila cenu po kojoj je Kuršumlijska Banja prodata AD Planinci.\nGeneralni direktor preduzeća Radovan Raičević je odbornik Srpske napredne stranke u Kuršumliji, piše „Nova ekonomija“.\nKako piše ovaj list, Planinka je u januaru 2020. godine kupila hotel „Žubor“ u Kuršumlijskoj Banji koji zauzima oko 16.000 kvadrata sa pratećim objektima, i 95,9 hiljada kvadrata zemljišta, za nešto više od 1,4 miliona evra.\nNešto više od četiri meseca pre zvanične kupovine, u septembru 2019. godine, Planinka je od Razvojne agencije Srbije tražila novčanu pomoć za kupovinu i rekonstrukciju banjskog kompleksa u Kuršumlijskoj Banji.\nU martu tekuće godine, Ministarstvo privrede je u saglasnosti sa Zaključkom Vlade AD Planinci odobrila 2,5 miliona evra podsticaja koji bi trebalo da bude isplaćen u dve tranše u toku 2021. i 2022. godine.\nNovom vlasniku Kuršumlijske Banje Radovanu Raičeviću, odborniku SNS u Kuršumliji, odobreno 2,5 miliona evra pomoći države.\nSubvencija je premašila cenu po kojoj je banja prodata.\nPa bravo, samo se ludo zabavljajte! Ali kad dođe vreme, jbć vam mater! Izbori nisu daleko.\n— Ceca (@Ceca2103) May 31, 2021\nOd momenta prijave do kraja 2021. godine Planinka je u obavezi da zaposli najmanje 70 novih radnika na neodređeno vreme i da u istom roku uloži 12,4 miliona evra.\nAD Planinka poseduje i hotel „Radan“ u Prolom Banji i hotele „Kopaonik“, „Jelek“ i „Bela jela“ u Lukovskoj Banji, a osnivači su i „Specijalne bolnice za rehabilitaciju Prolom Banja“, piše u ugovoru o dodeli državne pomoći.\nPlaninka takođe puni flaširanu Prolom vodu, a preduzeću je 1995. na staranje dat i park Spomenik prirode Đavolja Varoš, piše na sajtu preduzeća. U septembru 2019. godine Planinka je dobila 1,6 miliona evra subvencija za izgradnju hotela „Bela jela“ u Lukovskoj Banji.\nSubvencija je dodeljena nakon što je završena prodaja Kuršumlijske banje, ali pre nego što je ugovor i overen. Savet za borbu protiv korupcije je zbog toga izrazio sumnju da u čitavom procesu ima nezakonitih radnji i korupcije i ocenio da je Kuršumlijska Banja prodata Planinci po ceni koja je duplo niža od tržišne i one koju je procenjivala poreska uprava, prenele su Južne vesti. Menadžment Planinke je usko povezan sa Srpskom naprednom strankom (SNS).\nRazvojni put Raičevića\nGeneralni direktor Radovan Raičević je odbornik SNS-a u Skupštini opštine Kuršumlija, a od 2012. do 2014. je bio i narodni poslanik iste partije.\nMediji su u septembru 2019. izvestili da je Raičevića napao nepoznati muškarac koji je upao u njegovo dvorištu, a tada su ga, između ostalog, predstavljali i kao bivšeg predsednika Okružnog odbora Srpske napredne stranke.\n„Čoveka koji je upao u moje dvorište i koji mi je naneo povrede nisam lično poznavao, ali sam u gradu čuo da je ekscesna osoba i da je zbog nekih kredita ostao bez stana i došao je kod mene da mu Planinka pomogne da dobije stan. Kada sam mu rekao da preduzeće to nije u mogućnosti jer nije radnik Planinke i posavetovao ga se obrati opštini i nadležnim službama, krenuo sam u kuću ali me je on uhvatio za ruku zadržavši me i tom prilikom me udario nekoliko puta“, opisao je medijima incident Raičević.\nOd SPS do SNS\nPolitička biografija Raičevića ne razlikuje se mnogo od prosečne biografije prosečnog istaknutog naprednjaka.\nKako se navodi na portalu „Otvorenog parlamenta“, Rođen je 23. aprila 1955. godine u Kuršumliji. Po zanimanju je ekonomista. Generalni direktor “AD Planika”, koja u vlasništvu ima „Prolom vodu“, Prolom i Lukovsku banju i upravlja svetskim čudom prirode Đavolja varoš.\nPredsednik je Okružnog odbora SNS i odbornik u opštini Kuršumlija. Bio je član Socijalističke partije Srbije. Nakon izbora 2012. godine, izabran je za narodnog poslanika i na tom mestu je ostao do raspisivanja izbora 2014. godine.\nIma i očekivani skor u pogledu aktivnosti u poslaničkim klupama: 0 predloženih zakona i 0 poslaničkih govora.


REPUBLIČKI FOND ZA ZDRAVSTVENO OSIGURANJE NEGIRA DA IMA DUGOVANJA PO OSNOVU NEPLAĆENIH POREZA I DOPRINOSA\nPovodom objavljivanja spiska Poreske uprave o najvećim poreskim dužnicima, reagovao je Republički fond za zdravstveno osiguranje (RFZO) negirajući da ima dugovanja po osnovu neplaćenih poreza i doprinosa.\nNa spisku Poreske uprave najvećih obveznika, pod napomenom "usaglašavanje je u toku", uvršćen je i RFZO, koji se nalazi na 350. mestu sa dugovanjima od oko 237,98 miliona dinara.\nTim povodom Republički zdravstveni fond danas je obavestio javnost da isplatu obaveza za zarade, naknade zarada i ostalih primanja za koja je propisana obaveza plaćanja poreza i doprinosa, "vrši uredno i blagovremeno, u skladu sa Zakonom".\n"Nadležna filijala Poreske uprave - Savski Venac pokrenula je postupak kancelarijske kontrole sravnjenja stanja na računima javnih prihoda a u toku postupka kontrole na dostavljenim karticama Poreske uprave stručna služba Republičkog fonda utvrdila je nepravilnosti iskazane u evidenciji Poreske uprave", objašnjava u svom saopštenju RFZO.\nKako se ističe, "o navedenom je pismeno obaveštena Poreska uprava uz odgovarajuće dokaze i na osnovu dokaza o nepravilno izvršenim evidencijama Poreske uprave, ta državna institucija je donela rešenja kojim se storniraju zaduženja sa računa Republičkog fonda, u celosti ili delimično, i vrše druge ispravke koje se odnose na zaduženja Republičkog fonda (našom uplatom zatvorena obaveza drugog pravnog lica)".\n"Na osnovu ovako netačnih evidencija Poreska uprava je vršila i obračun kamate i pripisivala je obavezu Republičkog fonda. Po donetim rešenjima Poreske uprave izvršena je ispravka evidentiranih zaduženja i za kamatu".\n"Na dostavljenim karticama Poreske uprave obuhvaćen je određeni broj uplatnih računa javnih prihoda za period od 2005. godine. Zbog obimnosti podataka procedura usaglašavanja je još uvek u toku. Iako su u više navrata dokumentovani problemi pogrešnog evidentiranja od strane Poreske uprave (za šta su dokaz i doneta rešenja) posao oko usaglašavanja i iznalaženja razloga za neslaganje nametnut je samo jednoj strani - Republičkom fondu za zdravstveno osiguranje".\nPoreska uprava Srbije (PU) objavila je 3. jula novi revidirani spisak 1.000 najvećih poreskih dužnika u Srbiji, ali je po nalogu poverenika za informacije od javnog značaja Rodoljuba Šabića izostavila objavu spiska dužnika fizičkih lica.


Prevod sa rumunskog jezika na flamanski\nPrevod sa rumunskog jezika na flamanski - Audio verzija\nPrevodi sa rumunskog jezika na flamanski\nU obe varijante je navedena usluga dostupna, uzevši u obzir da sudski tumač i prevodilac izvršavaju i uslugu usmenog prevoda, ali i obrađuju sve sadržaje pisanim putem.\nKada je u pitanju usmeno prevođenje sa rumunskog na flamanski jezik, ono je dostupno u sve tri varijante, uzevši u obzir da zaposleni Prevodilačkog centra Akademije Oxford mogu da izvrše kako prevod uz pomoć šapata, tako isto i simultani, ali i konsekutivni, s tim što je dostupno i iznajmljivanje opreme za simultano prevođenje. Neophodno je da svaki klijent osnovne informacije o organizaciji same manifestacije najpre dostave, a da bi zaposleni ove institucije mogli te podatke da analiziraju i tako odluče koji tačno tip usmenog prevoda će odgovoriti na zahteve kako učesnika, tako isto i samog organizatora tog događaja.\nA na zahtev klijenata će korektori i lektori izvršiti uslugu takozvane redakture, to jest primeniće aktuelna pravila kako bi ispravili propuste u prevedenim materijalima, a ko je je pre njih neko načinio.\nUz popularne i stručne tekstove, čija tematika može biti vezana za svaku granu prirodnih ili društvenih nauka, dostupni su i direktni prevodi časopisa sa rumunskog na flamanski jezik. Podrazumeva se da će prevodilac i sudski tumač obraditi i udžbenike, ali i novinske članke i književna dela, te sve one sadržaje koji su vezani za marketing i reklamiranje.\nU okviru usluge, koja podrazumeva prevod internet sadržaja u pomenutoj varijanti jezika, sudski tumač i prevodilac izvršavaju i njihovu optimizaciju, uzevši u obzir da SEO alate (Search Engine Optimisation) tom prilikom implementiraju.\nJoš treba pomenuti i to da se na osnovu zahteva klijenata može izvršiti i profesionalan prevod video i audio sadržaja sa rumunskog na flamanski jezik, a klijentima će tom prilikom biti ponuđena i usluga kako njihovog stručnog titlovanja, tako isto i sinhronizovanja.\nNaravno da ovi stručnjaci prevod u konkretnoj varijanti jezika nude i za dokumenta, a njihova obrada uključuje i overu od strane zvanično ovlašćenog lica, to jest u ovom slučaju sudskog tumača. Svaki dokument koji je na takav način obrađen se smatra pravno validnim, te automatski vlasniku biva omogućeno da ga koristi u praksi kad god za tim ima potrebu.\nNajvažnije je da se ispoštuje pravilo o dostavljanju sadržaja na prevod, uzevši u obzir da se kod dokumenata moraju dostaviti na uvid i originali, a za sve ostale materijale to ne važi, jer njih klijenti i šalju na obradu i preuzimaju po završetku elektronski.\nNa uvid će klijent dokumenta poslati preporučenom poštanskom pošiljkom ili putem kurirske službe, a naravno da ih može i lično doneti u samu poslovnicu ove institucije.\nPredviđeno je i da odluči da li će kompletno obrađen bilo koji dokument da preuzme lično u prostorijama prethodno izabranog predstavništva ili će zahtevati da mu bude dostavljen na željenu adresu. Kurirska služba će tu uslugu izvršiti, a naplata će biti direktno od klijenta, jer ona nije uračunata u osnovnu cenu, pa će klijent dostavljaču navedeni iznos i platiti.\nPored dokumenata koja se predaju nadležnim službama, a što su različiti tipovi izjava i saglasnosti, te potvrda i uverenja, sudski tumač i prevodilac će kompletno obraditi i sva lična dokumenta.\nSvakako su specijalizovani i za direktno prevođenje medicinske dokumentacije sa rumunskog na flamanski jezik, a shodno iznetim zahtevima mogu kompletno da obrade i sva ona dokumenta, koja ulaze u sastav bilo građevinske i tehničke, bilo poslovne ili dokumentacije za tendere.\nPravna akta će, takođe po zahtevu pojedinaca ovi stručnjaci prvo da u datoj varijanti jezika prevedu, a nakon toga će sudski tumač uporediti njihovu sadržinu sa originalima i staviti svoj pečat, to jest overiti prevedena dokumenta.\nNaglašavamo i to da sve sadržaje iz domena nauke, ali i obrazovanja, zaposleni ove institucije mogu u skladu sa važećim pravilima da obrade.\nU slučaju da su nekome potrebni takozvani hitni prevodi dokumenata sa rumunskog na flamanski jezik, neophodno je u što kraćem roku da sudski tumač i prevodilac te sadržaje dobiju, tako da ih klijent na mejl adresu može poslati. Naglašavamo da je to dozvoljeno samo tom prilikom, ali da se svakako klijent obavezuje originale na uvid da dostavi i to što je moguće brže.\nKako bismo svakom pojedincu, koji je zainteresovan za direktno prevođenje dokumenata sa rumunskog na flamanski jezik olakšali celokupan postupak, napominjemo da je najbolje da se vlasnici tih sadržaja obrate nadležnima u osnovnim sudovima Republike Srbije, a da bi se informisali o takozvanoj nadoveri. Sve to je naglašeno zato što prevodilac i sudski tumač nisu ovlašćeni za stavljanje takozvanog Haškog, odnosno Apostille pečata na dokumenta, što i podrazumeva postupak nadovere. Svakako bi bilo značajno da dobiju informacije prvo o tome da li navedeni pečat mora na njihova dokumenta da bude stavljen, ali i da precizno saznaju u kom momentu će nadležni taj pečat staviti, odnosno da li pre ili posle prevoda i overe od strane sudskog tumača.\nPrevodi internet prodavnica sa rumunskog jezika na flamanski\nKada zaposleni u konkretnoj poslovnici Prevodilačkog centra Akademije Oxford budu obrađivali sadržinu i internet prodavnica i kataloga, odnosno sajtova, oni će primeniti i alate koji su poznati pod nazivom Search Engine Optimisation, skraćeno SEO i koriste se zarad prilagođavanja tih materijala pravilima pretrage. Svakako će izvršiti i direktan prevod aplikacija i programa sa rumunskog na flamanski jezik, ali i svih ostalih online sadržaja po zahtevu.\nSpecijalizovani su prevodioci i sudski tumači da izvrše kako uslugu takozvanog prevoda uz pomoć šapata, tako isto i konsekutivnog i simultanog, a ponudom navedene institucije je obuhvaćeno i iznajmljivanje opreme za simultano prevođenje. Moramo napomenuti da se zvanična ponuda za uslugu usmenog prevoda isključivo sme formirati kada klijent dostavi podatke o organizaciji događaja, to jest kada informiše zaposlene u konkretnom predstavništvu o tačnom broju učesnika, odnosno o trajanju određene manifestacije, kao i o mestu njenog održavanja.\nSvakako će se potruditi da izvrše i profesionalno prevođenje filmskih ostvarenja sa rumunskog na flamanski jezik, bez obzira da li su u pitanju animirani, dokumentarni, crtani ili igrani filmovi, a na zahtev klijenata prevode i reklamne poruke, zatim serije i emisije različite namene i sadržine. U svakom predstavništvu navedene institucije su zaposleni i stručnjaci, koji klijentima pružaju usluge sinhronizovanja i titlovanja kako video, tako i audio materijala, što znači da oni, praktično rečeno na jednom mestu dobijaju njihovu kompletnu obradu.\nAko to bude bilo potrebno, profesionalno će da prevedu i sve materijale iz oblasti marketinga, ali i popularne tekstualne sadržaje, kao i one tekstove koji se smatraju stručnim, odnosno naučnim.\nPo zahtevu klijenata mogu da budu izvršeni i direktni prevodi udžbenika sa rumunskog na flamanski jezik, a naravno da će sudski tumači i prevodioci u datoj kombinaciji jezika obraditi i književna dela iz oblasti poezije, ali i beletristiku, romane i sva ostala prozna dela književnosti.\nS obzirom na to da su lektori i korektori, isto tako zaposleni u ovoj instituciji, to je na raspolaganju svakome ko ima urađen prevod sadržaja i usluga takozvane redakture. Trebalo bi da oni prvo izvrše analizu prevedenih materijala, a kako bi pronašli sve greške koje je neko napravio pre njih, pa da ih onda u skladu sa pravilima flamanskog jezika, odnosno prema originalima obrade i na taj način sve postojeće greške isprave.\nPrevođenje građevinskih projekata sa rumunskog na flamanski jezik\nCelokupnu sadržinu ne samo građevinske dokumentacije, nego i tehničke i tenderske će sudski tumač i prevodilac po zahtevu klijenata najpre da prevedu u ovoj varijanti jezika, a odmah nakon toga i da izvrše overu, pošto su im nadležne institucije dale ovlašćenja za to.\nObavezuju se klijenti, koji su zainteresovani za direktan prevod dokumenata sa rumunskog jezika na flamanski, da na uvid donesu ili pošalju originale, što je neophodno upravo zbog overe. Takođe je preporučeno da kontaktiraju osnovni sud, koji je nadležan za postupak nadovere i dobiju informacije o tome da li je neophodno takozvani Apostille, to jest Haški pečat na njihova dokumenta da bude stavljen.\nIzuzev građevinskih projekata, sudski tumači i prevodioci će obraditi i laboratorijske analize tehničkih uzoraka, zatim uputstvo za rukovanje i deklaracije proizvoda, ali i mnoga druga dokumenta, koja ulaze u sastav kako građevinske i tehničke, tako isto i dokumentacije za tendere.\nA isto tako će klijentima obezbediti kompletnu obradu za dokumenta koja se podnose nadležnim institucijama (saglasnost za zastupanje, uverenje o nekažnjavanju, potvrda o slobodnom bračnom stanju, potvrda o stanju računa u banci, uverenje o neosuđivanosti, potvrda o visini primanja, potvrda stalnom zaposlenju i ostale vrste potvrda, saglasnosti, izjava i uverenja), dok su dostupni i direktni prevodi ličnih dokumenata sa rumunskog jezika na flamanski (izvod iz matične knjige rođenih, radna dozvola, pasoš, izvod iz matične knjige venčanih, uverenje o državljanstvu, lična karta, vozačka dozvola, dozvola za boravak, izvod iz matične knjige umrlih, potvrda o prebivalištu, saobraćajna dozvola i ostala).\nKada to bude bilo potrebno, sudski tumač i prevodilac kompletno obrađuju i lekarske nalaze, zatim specifikacije farmaceutskih proizvoda i uputstvo za lekove i karakteristike proizvoda, odnosno dokumentaciju o medicinskim proizvodima i svaki drugi dokument koji se smatra delom medicinske dokumentacije.\nPobrinuće se ovi stručnjaci i za prevođenje presuda o razvodu braka sa rumunskog jezika na flamanski, odnosno sudskih odluka i ugovora, kao i svih ostalih pravnih akata, poput na primer sudskih žalbi, punomoćja za zastupanje i sudskih rešenja, odnosno sertifikata i sudskih tužbi, tekovina Evropske Unije i licenci, ali i drugih dokumenata iz oblasti sudstva i prava.\nA izuzev diplomskih, naučnih i seminarskih radova, prevodioci i sudski tumači obrađuju i mnoge druge sadržaje iz oblasti obrazovanja ili nauke. Tako će klijenti dobiti i prevod i overu nastavnih planova i programa fakulteta, rezultata naučnih istraživanja i prepisa ocena, a zaposleni ove institucije će se potruditi da kompletno obrade i potvrdu o redovnom školovanju, naučne patente i diplomu i dodatak diplomi, zatim uverenje o položenim ispitima i svedočanstvo o završenim razredima osnovne i srednje škole, kao i svaki drugi dokument koji se jedne od tih oblasti tiče.\nUz sve što je do sada pomenuto, zaposleni u ma kom predstavništvu te institucije mogu da obrade i svaki dokument, koji se tiče poslovanja, bez obzira da li je u pitanju kompanija ili privatni preduzetnik. Klijente očekuju kako direktni prevodi poslovnih izveštaja sa rumunskog jezika na flamanski, tako isto i kompletna obrada osnivačkog akta preduzeća, faktura i statuta preduzeća, ali i rešenja o osnivanju pravnog lica, poslovnih odluka i ostalih dokumenata koja čine poslovnu dokumentaciju.\nPoslovnica rumunski na flamanski flamanski na rumunski\nza rumunski i flamanski jezik


Bivši ministar Rasim Ljajić viđen je za novog predsednika Fudbalskog saveza Srbije. Iako još nema zvaničnih potvrda ove vesti, dolazak na mesto Slaviše Kokeze, označiće povratak Ljajića na javnu scenu, nakon što je doneo odluku da u ovom sazivu… »\nFudbalski savez Holandije dozvolio je najtalentovanijim fudbalerkama da se od sledeće sezone pridruže muškim timovima. One će se sa njima takmičiti u najvišem stepenu takmičenja amaterskog fudbala, prenose holandski mediji. Iz holandske kuće… »\nFudbalska reprezentacija Srbije do 16 godina savladala je vršnjake iz Bugarske sa 3:0 u Staroj Pazovi u okviru memorijalnog tunira "Miljan Miljanić". Bila je to ubedljiva pobeda izabranika Radovana Krivokapića, a strelci su bili Milošević u 20. i 53… »\nAMSTERDAM - Fudbalski savez Holandije dozvolio je najtalentovanijim fudbalerkama da se od sledeće sezone pridruže muškim timovima u najvišem stepenu takmičenja amaterskog fudbala, prenose holandski mediji. Iz holandske kuće fudbala saopšteno je da… »\nAMSTERDAM: Fudbalski savez Holandije dozvolio je najtalentovanijim fudbalerkama da se od sledeće sezone pridruže muškim timovima u najvišem stepenu takmičenja amaterskog fudbala, prenose holandski mediji. Iz holandske kuće fudbala saopšteno je da… »\nDefanzivac Mančester Sitija će zaigrati za selekciju Luisa Enrikea na kontinentalnoj smotri. Kako prenosi Marka, Ajmerik Laport će nastupati za reprezentaciju Španije na predstojećem Evropskom prvenstvu. Štoper Mančester Sitija je već neko vreme… »\nOvo će važiti samo u amaterskom rangu. Fudbalski savez Holandije dozvolio je najtalentovanijim fudbalerkama da se od sledeće sezone pridruže muškim timovima u najvišem stepenu takmičenja amaterskog fudbala, prenose holandski mediji. Iz holandske… »\nVraća se u fotelju,: ali seda na mesto Slaviše Kokeze! Nezvanično saznajemo: Rasim Ljajić prvi favorit za predsednika FSS!\n, predsednik Socijaldemokratske partije Srbije i bivši ministar, glavni je favorit za mesto prvog čoveka Fudbalskog saveza Srbije, nezvanično saznaje “Blic”. FSS trenutno kao vršilac dužnosti vodi Marko Pantelić, a u medijima su kao kandidati… »\nEvropska fudbalska unija UEFA u toku ove godine poslala je Fudbalskom savezu Srbije (FSS) tri informacije o mogućim neregularnostima u srpskom fudbalu, a dva slučaja za sada su završena kaznama za klubove, izjavio je Svetislav Đurović, komesar za… »


Kako će najavljena liberalizacija zapošljavanja stranaca uticati na Nemačku? - Biznis i Finansije\nHome\tTekstoviB&F Plus\tKako će najavljena liberalizacija zapošljavanja stranaca uticati na Nemačku?\nby bifadmin 27. februara 2019.\nU Nemačkoj, glavno pitanje za buduće pridošlice nije više da li su spremni da rade u uslovima „gvozdene nemačke discipline“, nego da li su spremni da se, osim sa Nemcima, nadmeću sa mnoštvom drugih Evropljana, Azijata ili Arapa i koliko su sposobni da se integrišu u nemačku „globalnu arenu“. Sadašnja Nemačka nema mnogo veze sa pričama „gastarbajtera“ iz druge polovine prošlog veka, a sa najavljenom liberalizacojom zapošljavanja stranaca promene će biti daleko veće.\nPrema podacima nemačkog Instituta za istraživanje tržišta rada, Nemačkoj trenutno nedostaje 1,2 miliona radnika. Šta ta cifra znači za budućnost najjače evropske ekonomije, postaje mnogo jasnije iz ocena koje iznose nemački privrednici u mnogobrojnim istraživanjima o ovoj temi u poslednjih nekoliko godina. U njima se zaključuje da je nedostatak radnika toliki da je postao „noćna mora“ za nemačke kompanije, a u nekim industrijama tvrde da je tržište radne snage doslovno – prazno. Nestašica odgovarajućih radnika je posebno dramatična u preduzećima srednje veličine, koja predstavljaju „kičmu“ nemačke ekonomije. Trenutno, više od dve trećine takvih kompanija želi da zaposli veliki broj stručne radne snage u naredne tri godine, pokazuje istraživanje nemačke razvojne banke KfW. U njemu se, međutim, navodi da čak 65% ispitanika ne veruje da će u tome uspeti bez priliva inostranih radnika i da zato procenjuju kako postoji veliki rizik da neke od planiranih poslova odlože, umanje njihov obim, pa i da ih ugase. Nemačka razvojna banka upozorava na ozbiljnost situacije ako se ima u vidu i da će do 2025. godine uslediti veliki odliv već uposlenih radnika, zbog odlaska u penziju takozvane „bejbi bum“ generacije.\nZato ne čudi da nemački privrednici već godinama lobiraju za opciju da se relaksira domaće zakonodavstvo u oblasti zapošljavanja stranaca, kao i da je ogromna većina izrazila podršku novom Zakonu o useljavanju stručne radne snage čiji je predlog krajem prošle godine prosleđen nemačkom parlamentu na razmatranje. S druge strane, postaje jasnije ne samo zašto se aktuelna nemačka vlada odlučila na ovakav potez u situaciji kada je, osim političke, i najšira javnost podeljena oko posledica migrantske krize, već i zašto je za to dobila više ili manje glasnu podršku i saveznika i političkih protivnika. Naime, svima je jasno da nemačka privreda ubuduće neće moći da preživi bez kadrovske „infuzije“ sa strane, pa je pomenuti zakon deo napora da se taj problem rešava racionalno, brzo i efikasno: struke koje ne može da nađe „kod kuće“, Nemačka će da – uveze.\nOvakvim potezom je i formalno priznata praksa na domaćem tržištu za koju svaki iole bolji poznavalac nemačkih prilika zna da se odvija već decenijama, kroz talase ekonomskih migranata koji hrle u Nemačku. Planska „regrutacija“ stranih radnika datira još s početka šezdesetih godina, kada je zahvaljujući bilateralnim ugovorima sa Turskom, a kasnije i sa drugim zemljama poput bivše Jugoslavije, obezbeđen veliki broj potrebnih struka za nemačku privredu, a drugi veliki talas pridošlica iz Evrope je usledio nakon sloma komunističkih režima. Ako se tome doda i ne tako mali broj stranaca pristiglih sa drugih kontinenata i pre migrantske krize, logično je pitanje otkud toliki deficit radnika u Nemačkoj?\nRazloga je više: deo nekadašnjih imigranata je otišao u penziju, drugi su se vratili u svoje zemlje koje su u međuvremenu postale ekonomski prosperitetnije, treći su stečeni status „nemačkog stručnjaka“ iskoristili da dobiju povoljnije uslove u nekoj drugoj razvijenoj zemlji… Takvih upražnjenih radnih mesta ima poprilično, pa kada se dodaju i nove nestašice radne snage, onda taj problem preti da izazove ozbiljne poremećaje u privredi.\nŠta se menja novim zakonom?\nDrugo pitanje koje se nameće, imajući u vidu dosadašnje učešće useljenika u nemačkoj ekonomiji jeste šta su to, onda, bitne novine u novom zakonu koje bi trebalo da omoguće poslodavcima da jednostavnije i brže upošljavaju kadrove koji nisu nemačkog porekla?\nZakon je sam po sebi novina pošto prvi put reguliše specifično dolazak „stručne radne snage“ po toj definiciji, ne samo po „deficitarnim profesijama“ ili po poreklu. To će se u praksi pre svega odnositi na kvalifikovanu radnu snagu iz država koje nisu članice EU. Time će se otvoriti vrata za mnogo više stručnjaka iz Srbije nego što je to do sada bio slučaj. Ali to važi, naravno, i za druge zemlje, pa će konkurencija time biti puno veća.\nJoš jedna konkretna promena vezana za ovu tematiku u odnosu na dosadašnji zakon je što nemački poslodavci više neće morati da dokazuju da za mesto ponuđeno radniku imigrantu nije bilo moguće pronaći odgovarajućeg kandidata iz Nemačke ili EU.\nOstale promene u zakonu se mogu svrstati u tri osnovne grupe.\nPrvo, to su promene u pravilima za ulazak i boravak u Nemačkoj. Novi zakon omogućava strancima koji imaju osnovno znanje nemačkog jezika i dokažu da imaju sredstva da se izdržavaju tokom celog boravka u Nemačkoj da dobiju boravišnu dozvolu na šest meseci, a posao bi trebalo da pronađu tokom tih šest meseci. Po još uvek važećim propisima, boravišna dozvola se može pribaviti isključivo u nemačkoj ambasadi ili konzulatu u zemlji iz koje imigrant dolazi. U primeni novog zakona može da se očekuje promena te procedure, ali će to biti učinjeno kada se definišu podzakonska akta. Takođe, još nije definisano da li kandidat, kada nađe posao, mora da se vrati u svoju zemlju da aplicira za radnu vizu, ili može taj šestomesečni boravak da produži na licu mesta. I pre svega, još nije definisano da li nemačka administracija planira da zaposli dodatne službenike za obradu tih zahteva. Trenutno se po nemačkim ambasadama čeka nekoliko meseci za termin da se podnese zahtev, i to u ovom momentu predstavlja najveći problem za stručnjake koji su našli posao.\nDruga novina su promene koje se odnose na priznavanje stručnih kvalifikacija. To u novom zakonu na prvi pogled donosi više komplikacija nego olakšica. Do sada su nadležne institucije propisivale koje su to deficitarne profesije i koje su tačno kvalifikacije potrebne u okviru svake od njih. Očekuje se značajna liberalizacija tih definicija, te će sam termin „kvalifikovan radnik“ biti fleksibilniji. Na primer, može se desiti da jedna kvalifikacija važi za više radnih mesta, ili da jedna uprava prizna kvalifikaciju shodno potrebama lokalne privrede, a druga uprava isključivo po zakonu na papiru. Time se postavlja pitanje kako će da izgleda novi sistem, imajući u vidu da je trenutno za to nadležno oko 1.500 ustanova širom Nemačke, od kojih je većina na pokrajinskom nivou i već sada ima relativno visoku samostalnost u odlučivanju, a očekuje se da će pokrajinske uprave dobiti još šira ovlašćenja.\nTreća oblast se odnosi na lakše dobijanje političkog azila za pridošlice sa statusom izbgelica, i to za one koji poseduju potrebne kvalifikacije. Mnogi od njih, čekujući da im se odbri azil, već više godina rade u Nemačkoj i stručno se usavršavaju, ali prema važećim propisima, bez obzira na to mogu biti deportovani ako je odluka o azilu negativna. Libaralizacija u ovoj oblasti je pre svega podstaknuta činjenicom da su nemački poslodavci uglavnom veoma zadovoljni kvalitetom ovih radnika koji većinom potiču iz arapskih i ratom zahvaćenih zemalja, a koji su postali ozbiljna konkurencija drugim strancima na tržištu radne snage.\nProfesionalna i „stručnost“ za integraciju\nSve navedeno pokazuje da se nemačko tržište rada već sada značajno promenilo u poređenju sa situacijom kada su šezdesetih krenuli prvi talasi „gasterbajtera“ u ovu zemlju, a ako novi zakon, kao što se očekuje, stupi na snagu od 1. janura 2020. godine, te promene će biti daleko veće. Oni koji dolaze u potragu za poslom, većinski žele da poboljšaju svoj materijalni status i dobiju veće mogućnosti za napredak u karijeri. Ali malo ko razmišlja o tome da li će i kako uspeti da se uklopi u potpuno drugačije okruženje, da li će biti prihvaćen, da li će se osećati kao Nemac ili kao stranac, i ako se već oseća kao stranac kojoj grupi stranaca će pripadati?\nKlasičan Nemac, takozvani „Hans Majer“, ako takav više uopšte postoji, poštuje one koji doprinose zajedničkom rastu, ali teže podnosi one koji to ne čine a profitiraju od tog rasta. Gledano iz tog ugla, svako ko pored sopstvenih potreba, svojom stručnošću i odnosom prema poslu na neki način doprinosi boljitku zajednice, imaće dobre šanse da uspe među Nemcima i da postane deo njihovog društva. Međutim, s druge strane je mnoštvo „novih Nemaca“, koji vode poreklo iz svih krajeva sveta i vrlo su otvoreni prema drugim kulturama, ali su istovremeno izuzetno takmičarski nastrojeni. Stoga, glavno pitanje za buduće pridošlice nije više da li su spremni da rade u uslovima „gvozdene nemačke discipline“, nego da li su spremni da se nadmeću ne samo sa Nemcima, već sa mnoštvom drugih Evropljana, Azijata ili Arapa u nemačkoj „globalnoj areni“.\nNamačka sada prolazi kroz možda najdublje promene od vremena kada je srušen Berlinski zid. Iz tog razloga, svako ko odluči da krene po bolju budućnost u tu zemlju, trebalo bi da zna da osim profesionalne, mora posedovati i „stručnost za integraciju“ u novo nemačko društvo, odnosno da na prvom mestu bude svestan tih promena, te da su obe struke podjednako zahtevne.\nAleksandar Međedović, nemačko-turski privrednik srpskog porekla, koji živi i radi u Berlinu i Istanbulu\nAmCham izabrao nove članove UO i dodelio nagradu za izuzetnost genetičaru Miodragu Stojkoviću


Misija Međunarodnog monetarnog fonda (MMF), koju predvodi novi šef Misije Džejms Ruf (James Roaf), danas će u Beogradu sa predstavnicima Vlade, početi tehničke razgovore o drugoj reviziji stend-baj aranžmana sa Srbijom, vrednog 1,2 milijarde evra, rečeno je Tanjugu u Kancelariji stalnog predstavnika MMF-a u Srbiji.\nDelegacija MMF će u Srbiji boraviti do 1. septembra. Zvanični razgovori, po dosadašnjoj praksi, počeće svečanom sednicom u Narodnoj banci Srbije, uz učešće predstavnika Vlade Srbije i Misije MMF-a, a potom će biti nastavljeni na nivou tehničkih eksperata.\nPrema najavama čelnika srpske vlade, teme razgovora sa srpskim vlastima biće stanje javnih finansija i mogućnost povećanja penzija i plata u javnom sektoru koje su umanjene od novembra 2014. godine.\nKako se očekuje, Misija MMF će analizirati kako se sprovodi dogovor o reorganizaciji javnih preduzeća, a među njima najpre u Elektroprivredi Srbije, Srbijagasu i Železnici Srbije.\nMMF je krajem juna odobrio prvu reviziju trogodišnjeg aranžmana sa Srbijom bez diskusije pošto su ispunjeni svi indikativni ciljevi utvrđeni programom za kraj marta 2015. godine i sprovedene planirane strukturne reforme.\nDogovor o aranžmanu postignut je u novembru 2014. godine, a Odbor direktora MMF ga je odobrio u februaru 2015. godine


Holandski studenti žurnalistike u poseti Beogradskoj kancelariji Tribunala | Međunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju\nHolandski studenti žurnalistike u poseti Beogradskoj kancelariji Tribunala\n4. jun 2013, Beograd\nGrupa od sedam holandskih studenta žurnalistike i njihovi profesori danas je posetila Beogradsku kancelariju MKSJ-a.\nBudući izveštači su bili zainteresovani da čuju informacije o radu kancelarije i o tome kakve je posledice po njene Outreach aktivnosti imala odluka Vlade Srbije da snizi nivo saradnje sa Tribunalom nakon presude po žalbi Anti Gotovini i Mladenu Markaču.\nStudenti su bili zainteresovani za to kakvu ulogu MKSJ može odigrati u procesu pomirenja u regionu. Predstavnica Outreach programa Morgiana Brading je naglasila da je mandat Tribunala da odlučuje o krivici ili nevinosti pojedinaca, ali da su mnogi aspekti rada MKSJ-a mogu koristiti u zajednicama u regionu tokom procesa pomirenja. Jedan od najznačajnijih aspekata je zapis stvoren tokom suđenja, uključujući dokumentarne dokaze, svedočenja svedoka i činjenične nalaze utvrđene u konkretnim predmetima.\nStudenti su takođe pomenuli pitanje dužine suđenja pred MKSJ-om u poređenju s predmetima u nacionalnim pravosudnim sistemima. Morgiana je objasnila kako obim i kompleksnost suđenja pred MKSJ-om uveliko prevazilaze bilo koji krivični postupak koji se ikad vodio pred nacionalnim sudovima.\nNa kraju njihove posete studenti su zahvalili osoblju beogradske kancelarije i izrazili svoje divljenje za rad koji obavljaju.


15.12.2021 u 16:52\nMađarska: Vojna vežba kod granice sa Srbijom zbog migranata\nMađarska policija i oružane snage su spremne i sposobne da zaštite bezbednost svoje zemlje, izjavio je danas ministar odbrane Tibor Benko na vojnoj vežbi održanoj u pograničnom selu Reske, u blizini mađarsko-srpske granice. Ministar Benko je na vežbi koja je održana za vojnike i policiju na granici, rekao da je Evropa okružena migracijama koje su donele opasnosti, a „koje bi mogle da dovedu do tragedije, ako se ne pozabavimo njima efektivno”, prenosi agencija MTI. On je poručio da se broj oružanih snaga koje su raspoređene na granici menja prema potrebi. Potpukovnik Ferenc Markus rekao je da se trenutno 500 vojnika privremene jedinice nalazi na južnoj granici, a da poseduju 200 uređaja koji im olakšavaju patrolu i nadzor. Prema njegovoj oceni, migracioni pritisak na južnoj\nKijev odobrio učešće stranih vojnika u vežbama u Ukrajini\nKIJEV – Ukrajinski parlament odobrio je danas nacrt zakona kojim se dozvoljava stranim trupama da učestvuju u vojnim vežbama tokom 2022. godine na teritoriji te bivše sovjetske republike. Prema nacrtu zakona, koji je predložio ukrajinski predsednik Volodimir Zelenski, Ukrajina planira da održi 10 velikih vojnih vežbi sledeće godine, preneo je Rojters. Ukrajina je pojačala vojnu saradnju sa zapadnim zemljama zbog povećanih tenzija sa Rusijom, javlja Tanjug. Kijev je optužio Moskvu da je poslala oko 90.000 vojnika na granicu dve zemlje, dok je Moskva, kako navodi Rojters, odgovorila da je to potez defanzivnog karaktera i da ima pravo da šalje vojsku bilo gde na svojoj teritoriji. Zamenik ministra odbrane Ukrajine Anatolij Petrenko izjavio je u parlamentu uoči glasanja o zakonu da će\n10.12.2021 u 16:46\nPripadnici Vojske Srbije učestvuju na međunarodnoj vežbi „Združeni odgovor 16”, koja se održava u centru za obuku „Hohenfels” u Nemačkoj, saopštila je Vojska Srbije. Vežbu organizuju Oružane snage SAD, a osim pešadijskog i voda vojne policije iz sastava VS, na njoj učestvuju i njihove kolege iz deset drugih zemalja, ukupno oko 4.600 vojnika. Cilj vežbe je razvoj međusobnog razumevanja vojski partnerskih zemalja tokom izvođenja operacija podrške miru. Uvežbavaju se taktike, tehnike i procedure koje se primenjuju prilikom napadnih i odbrambenih operacija na taktičkom nivou i borbe u urbanoj sredini u dnevnim i noćnim uslovima. Vojska Srbije učestvuje na vežbi pod nazivom „Združeni odgovor” u Nemačkoj od 2012. godine angažovanjem jedinica ranga voda ili čete.\n16.11.2021 u 11:12\nUspešno izveden prikaz obuke Rečne flotile\nŠABAC – Prikaz obuke Rečne flotile, u vojnom kompleksu „Mačvanski partizanski odred” kod Šapca, uspešno je izveden u prisustvu predsednika Srbije Aleksandra Vučića. Obuka se izvodila po temi „Taktička grupa u odbrani plovnog puta”, uz učešće jedinica Prve brigade i Četvrte brigade Kopnene vojske. Obuka je realizovana kroz sedam zadataka, a tokom prvog zadatka pod nazivom „Kontrola unutrašnjih plovnih puteva” prikazane su protivminske aktivnosti, kao i nizvodno i uzvodno borbeno obezbeđenje u čemu su učestvovala dva višenamenska i dva patrolna broda. Na drugom zadatku „Izviđanje neprijatelja i obale” prikazan je rad na uočavanju najpogodnijeg mesta za iskrcavanje, otkrivanje borbenog rasporeda neprijatelja i prikupljanje podataka o hidrografskim karakteristikama obale na kojoj se ukrcavaju\n12.11.2021 u 16:06\nPadobranci „šezdesetreće” na obuci u Turskoj\nPripadnici 63. padobranske brigade VS i Druge brigade specijalnih snaga Oružanih snaga Republike Turske izveli su zajedničku padobransku obuku u Ankari, saopštila je VS. Tom prilikom izvedeni su zajednički skokovi padobranima tipa „krilo”, uz upotrebu kiseoničke opreme. Priprema za izvođenje skokova realizovana je uz primenu najsavremenijih metoda, upotrebom simulatora i vazdušnog tunela kojima raspolaže Centar za obuku u Ankari.\n09.11.2021 u 14:27\nUnapređenje borbene spremnosti specijalaca Srbije i SAD\nNa poliginu „Peskovi” kod Požarevca u toku je zajednička obuka specijalnih jedinica Vojske Srbije i Oružanih snaga SAD, saopštila je VS. Cilj obuke je unapređenje borbene spremnosti specijalnih snaga i razmena iskustava u izvođenju specijalnih operacija. Uvežbavaće se takozvani „vertikalani manevar”, transport specijalaca vazduhoplovima VS i dejstva u ruralnim i urbanim sredinama.\nNajveća vežba spasavanja od vremena bivše Jugoslavije\nUz zvuke sirena, pripadnici Sektora za vanredne situacije i drugi subjekti zaštite i spasavanja prikazali su juče kroz operativno-taktičku vežbu „Sistem 2021” na 50 lokacija u 24 grada i 26 opština u Srbiji, uvežbanost, sposobnost, sadejstvo i spremnost da zaštite građane i njihovu imovinu u slučaju vanredne situacije. Ovakva vežba je prvi put, od vremena bivše SFRJ, izvedena u ovolikim razmerama. Učestvovalo je 8.000 ljudi – pripadnika Sektora za vanredne situacije MUP-a, Crvenog krsta Srbije, Vatrogasnog saveza Srbije, Vojske Srbije, Gorske službe spasavanja, Srpsko-ruskog humanitarnog centra, subjekata i snaga jedinica lokalne samouprave, vodoprivrednih preduzeća, posebnih organizacija i organa. Tokom vežbe „Sistem 2021” prikazana je spremnost i sadejstvo u odgovoru na


Istorija i značaj predsedničkih govora o stanju nacije\nPredsednik Buš će u utorak uveče održati govor o stanju unije u kojem će, kako se očekuje, pozvati na nastavak unutrašnje i spoljne politike koju administracija sprovodi već pet godina.\nOsvrnimo se na kratko na istoriju i značaj predsedničkih govora o stanju unije.\nObraćanje predsednika Džordž Buša označava nastavljanje duge tradicije u odnosima izmedju izvršne i zakodnodavne grane vlasti u političkom sistemu SAD. Prema odredbama američkog ustava predsednik ima obavezu da se, s vremena na vreme, obraća Kongresu izveštajem o stanju unije i drugim pitanjima koja su hitna ili se smatraju značajnim. Ustav ne daje preciznije smernice u tom pogledu, ali je predsednikov izveštaj, koji se sada naziva govor o stanju unije postao redovni godišnji ritual. Tu tradiciju je uveo još prvi predsednik Džordž Vašington, koji je lično podnosio svoj izveštaj Kongresu. Medjutim, treći predsednik, Tomas Džeferson, prekinuo je tu tek započetu tradiciju. Kako ukazuje Alan Lihtman, profesor istorije na Američkom univerzitetu u Vašingtonu, Džeferson je smatrao da nastup predsednika u Kongresu deluje suviše «monarhistički».\n«Prema tome Džeferson je 1801. odlučio da se ne pojavi lično pred Kongresom već da zakonodavnom telu uputi pisanu poruku. Predsednici posle Džefersona nastavili su tu novu tradiciju i slali Kongresu pismene poruke o stanju unije sve do još jednog velikog političkog lidera, Vudroa Vilsona.»\nPredsednik Vilson se obratio Kongresu 1913. godine da bi izneo svoje predloge o regulisanju ekonomije. Sledeći predsednik koji je to učinio bio je Franklin Delano Ruzvelt, čiji redovni govori o stanju unije su ujedno bili prvi koji su prenošeni putem radija.\nStiven Vejn je profesor političkih nauka na univerzitetu «Džordž Vašington» u Vašingtonu.\n«Govor o stanju unije postao je način na koji predsednik izlaže svoj politički program pred Kongresom i ujedno izveštava američki narod o svojim uspesima i očekivanjima u budućnosti. To je sada deo naše političke tradicije, koji je propraćen ceremonijalnim aspektima, i obično ide u prilog predsedniku.»\nAbraham Linkoln je iskoristio svoju godišnju poruku 1862. godine da bi pokrenuo svoj prvi napad na ropstvo, rekavši da bez ropstva ne bi bilo ni gradjanskog rata u zemlji. Predsednik Ruzvelt je objavio svoj program ekonomskih prava u jednom od svojih govora o stanu unije. Hari Truman se obratio Kongresu da bi izneo svoj ekonomski program nazvan – «The Fair Deal», dok je Lindon Džonson predložio paket zakona o gradjanskim pravima i nastojanjima da se eliminiše siromaštvo.\n«Ova administracija danas i ovde objavljuje bezuslovni rat siromaštvu u Americi.»\nU svom ovogodišnjem govoru o stanju unije, predsednik Džordž Buš će nastojati da da novi zamah svom drugom mandatu posle teške protekle godine tokom koje je došlo do porasta nezadovoljstva zbog rata u Iraku, vladinog odgovora na uragan Katrina, podizanja optužnice protiv visokog zvaničnika administracije i drugih skandala u koje su bili umešani uticajni republikanci. Iz tih razloga, popularnost predsednika Buša opala je na najniži nivo tokom njegovog predsednikovanja, a govor o stanju unije biće jedna od prilika da se taj trend preokrene.


Forto i Delić sa predstavnicima IT sektora: Želimo privući direktne investicije - BiH Vijesti\nNaslovnica BOSNA I HERCEGOVINA Forto i Delić sa predstavnicima IT sektora: Želimo privući direktne investicije\nForto i Delić sa predstavnicima IT sektora: Želimo privući direktne investicije\nCilj sastanka bio je unapređenje rada IT sektora, otvaranje što više kvalitetnih radnih mjesta i povećanja broja privrednih subjekata koji posluju na području Kantona Sarajevo. Prema riječima premijera Forte, Vlada KS će kvartalno izvještavati o svemu što radi po pitanju poboljšanja i olakšanja poslovanja IT kompanija. S druge strane, IT sektor izvještavat će Vladu o napretku njenih inicijativa, kao što su proširenje obrazovnih kapaciteta i jačanje naučnoistraživačke zajednice, te saradnja IT kompanija sa Univerzitetom u Sarajevu.\n“Radi se o najbrže rastućoj i najbolje plaćenoj industriji u BiH. Ako želimo da Kanton Sarajevo postane mjesto visokog kvaliteta življenja, jedini način je da ove firme zadržimo ovdje i pomognemo im da se još više razvijaju”, rekao je premijer Forto.\nMinistar Delić je istakao da je dvosmjerna komunikacija sa privrednim subjektima koji dolaze sa područja KS od izuzetne važnosti za stvaranje boljeg poslovnog ambijenta. Opredjeljenje Vlade KS je rad na izradi strategije koja se tiče razvoja strateških grana privrede u KS, od kojih je IT industrija jedna od najvažnijih, ali i privlačenja direktnih investicija.\n“Želimo privući direktne investicije, i smatramo da u tom procesu IT industrija igra veliku ulogu. Razgovarali smo i o javnim pozivima koje raspisuje Ministarstvo privrede KS. Od otprilike 260 kompanija koje posluju na području KS u zadnje dvije godine, kada su u pitanju javni pozivi za unapređenje IT preduzetništva, prijavljivalo se samo njih 12 u prosjeku, što predstavlja veoma mali broj, ali veliki problem. Jedan od glavnih razloga je problem nepovjerenja i birokratije, odnosno preglomazne i vrlo često bespotrebne administracije i dokumentacije koja je neophodna za prijavu na javne pozive, što planiramo promijeniti u narednom periodu”, rekao je ministar Delić.\nPrethodni članakNavijači Veleža već prvog dana prodaje kupili preko 1.000 ulaznica za meč s Borcem\nNaredni članakSjajni Iheanacho režirao preokret Lisica: Leicester savladao Crystal Palace


Bosanac pronašao izvor nafte u dvorištu : Nadlanu.com\nObjavljeno 7. dec 2013. / 12:23:44\nKako Bilalić kaže za Anadolu Agency (AA), u jednom trenutku video je sebe kao šeika.\n"Kada sam obavljao neke radove u polju, bila je tu gomila nekog smeća. Ja sam to počistio mašinom i tada se pojavila neka 'mrlja'. Nisam shvatio o čemu se radi, ali dan po dan osetio sam neki čudan miris", seća se Hajrudin.\n"Uglavnom, nešto postoji. Od tada do danas, nekih 15-tak godina, uvek izlazi na površinu zemlje, nikad nije prestajalo. Zimski ili letnji period, nema pojačanja, uvek je isti tempo izviranja", kazao je Hajrudin.\nČak i u zimskim danima je ''crna mrlja'' zapaljiva, što je ekipa AA imala priliku i videti na mestu događaja.\n"Dolazile su neke strane delegacije, snimali su stanje, a jedino je ekipa iz Zagreba odnela uzorke na analizu", kazao je Hajrudin i dodao da je potreban biznismen koji bi omogućio dodatno istraživanje i kasnije eskplataciju nafte.\n"U tim radovima su naveli da se u ovim izvorištima nalaze dve vrste energenata, plin i nafta, petrol", pojasnio je on.\nSPREMNI I ZA IZVOZ: Nišlije prave test koji otkriva koronu,…\nPRONAĐITE IZVOR PROBLEMA: Znakovi koji odaju da baš i ne…\nOSTALA BEZ DRUGOG NAJVEĆEG KUPCA: Kina obustavila uvoz nafte…\nZDRAVA ALTERNATIVA: Šest namirnica koje su dobar izvor…\nU međuvremenu, dok čekaju bogate naftaše koji će platiti početak izvlačenja ''crnog zlata'' iz zemljine utrobe, Hajrudin i njegove komšije naftu koriste i kao ogrev.\n"Ima ljudi koji dolaze pa uzimaju po kanister, dva i koriste je za ogrev, ali i za premazivanje građe. Sandolini i različite smese koje se uvoze i kupuju nama ovde ne trebaju", ispričao je Hajrudin.\nMeđutim, nafta u dvorištu Hajrudina Bilalića izgleda nije jedina na području Bosne i Hercegovine.\nNakon što je kompanija „Jadran-Naftagas“, koja je zajedničko preduzeće Naftne industrije Srbije i ruske kompanije Zarubežnjeft, 2011. godine sklopila Ugovor o koncesiji za istraživanje i korištenje ugljovodonika (sirove nafte i gasa) na teritoriji Republike Srpske (RS), već tokom prve godine istraživanja i probnih bušenja pronađena su izvorišta nafte. Međutim, količine pronađene nafte nisu dovoljne da bi bile korišćene u komercijalne svrhe.\nIpak, „Jadran-Naftagas“ nastavlja sa potragom, pa je tako u maju ove godine otvorena prva naftna bušotina u RS, u Obudovcu kod Bosanskog Šamca.\nU dosadašnja istraživanja u RS uloženo je 13 miliona dolara, dok je u toku 2013. planirano da se uloži dodatnih 19,5 miliona dolara, a celokupan iznos za istraživanje nafte i gasa u RS do kraja 2014. godine iznosi 40,7 miliona dolara.\nJedna od najvećih svetskih naftnih kompanija, moćni "Shell" nedavno je izrazila interes za početak pregovora o koncesiji za istraživanje i eksploataciju nafte u području Dinarida, što su i naveli u dopisu koji su uputili Ministarstvu energije FBiH. Pregovori o dodeli koncesije mogli bi početi već u februaru 2014. godine, prema navodima iz Vlade FBiH, koji tvrde da je interes ovakve svetske kompanije veoma važan.\nKompaniji „Jadran-Naftagas“ odobrena je koncesija na period od 28 godina, tri godine za istraživanja i 25 godina za period eksploatacije, dok se očekuje da će "Shell" istu dobiti na 25 godina. Takođe, ruski naftaši sve više pokazuju i interese za FBiH gde, preuzimanjem austrijskog OMV-a u BiH, već kontrolišu značajan deo maloprodajne mreže, odnosno benzinskih pumpi.


Softver predviđa zločine | Vestinet.rs\nPOČETNA TEMA DANA Softver predviđa zločine\tSoftver predviđa zločine 31. jul 2012. 22:05 · Nema komentara Policija u Americi i drugim zemljama sve više koristi prediktivnu analitiku, softvere zasnovane na algoritmima, kako bi predvidela zločine pre nego što se dese.\nKoncept podseća na naučnu fantastiku ili filmove poput ostvarenja „Suvišni izveštaj“ Stivena Spilberga, ali upućeni tvrde da je reč o ozbiljnoj analizi kojoj pribegavaju policije u Memfisu i Los Andjelesu, ali i u Velikoj Britaniji i Poljskoj.\n„Moguće je uspostaviti model ponašanja na temelju nekoliko faktora kao što su vremenske prilike, da li je dan kada se isplaćuju plate…“, objasnio je Mark Kleverli, analitičar informatičke kompanije IBM koja saradjuje sa policijom u Londonu, Poljskoj i nekoliko američkih i kanadskih gradova.\n„To ne znači da će se neki zločin desiti u odredjeno vreme i na datom mestu, to se ne da predvideti, ali nam može reći, na primer, da se očekuje talas kradja automobila“, dodao je on.\nU Memfisu vlasti tvrde da je stopa kriminala opala za 30 odsto od kada policija koristi program za prediktivnu analizu koji je IBM osmislio. Program pod nazivom CRUSH omogućava policiji da identifikuje pojedina opasna područja radi boljeg rasporedjivanja ljudi na terenu.\n„Na osnovu dobijenih podataka možemo odmah da reagujemo. U mnogim slučajevima, bili smo u prilici da obavimo značajna hapšenja, jer smo bili na pravom mestu u pravo vreme“, kazao je za AFP Džon Vilijams, direktor uprave za kriminalnu analizu policije u Memfisu.\nOn je dodao da im dolaze policajci iz Hong Konga, Brazila i Estonije kako bi se upoznali sa njihovim metodama. Deo javnosti, medjutim, smatra da bi primenom ove metode došlo do ozbiljnog narušavanja privatnosti gradjana.\nEndru G. Ferguson, profesor prava na Univerzitetu Kolumbija u Vašingtonu, smatra da bi korišćenje prediktivne analize, zbog preteranih pretresa koja ona često podrazumeva, došlo do ugrožavanja ustavom zagarantovane zaštite gradjana.\nTags:automobil · Brazil · Britaniji · Hong kong · Kolumbija · kompanije · kriminal · podrazumeva · policajci · ponašanje · princip · profesor · program · raspored · vesti\tŽIVOTMoćni afrodizijaci: Hrana za superseks\nNAJNOVIJE\tUkrajina: Pretvaraju policiju u nacionalnu gardu radi odbrane od Rusije


TSC i Partizan će nakon pobeda u prvom kvalifikacionom kolu igrati i drugo, a kasnije će im se, ako prođu - u trećem pridružiti i Vojvodina.\nA za žreb koji je na programu sutra, skraćene su liste potencijalnih rivala. Partizan bi za rivala u drugom klubu mogao da dobije jednog od sledećih timova: Botošani iz Rumunije, CSKA Sofija iz Bugarske i Sfintul iz Moldavije. Svakako bi najteži posao bio protiv bugarskog tima koji ima i te kako jaku ekipu.\nZa razliku od crno-belih, TSC je bio među timovima koji nisu povlašćeni pa je znatno zvučnija imena dobio za potencijalne rivale: Granada iz Španije, Apolon sa Kipra i FCSB iz Rumunije.\nI u ovoj, kao i svim drugim kvalifikacionim rundama, jedan meč će odlučiti ko ide dalje a žrebom će biti ustanovljen domaćin.


- Sa ovakvom koalicijom i ovakvom situacijom u parlamentu ne mogu da ispunim očekivanja građana. Biću u mogućnosti da to uradim posle izbora - rekao je Šarec na konferenicji za novinare, prenosi Rojters. Kako prenose, on je rekao da njegova manjinska vlada ne može da progura važne zakone.\nPrethodno je slovenački ministar finansija Andrej Bertoncelj podneo ostavku, a STA je navela da je verovatan razlog neslaganje sa nacrtom zakona o ukidanju dopunskog zdravstvenog osiguranja.\nČetvrti slovenački premijer koji podnosi ostavku\nDrnovšek je podneo ostavku 2. decembra 2002. godine na polovini svog trećeg mandata, a nakon što je izabran za predsednika Republike. Mesto premijera tada je preuzeo Anton Rop iz Liberalne demokratije Slovenije (LDS), stranke koju je Drnovšek predvodio između 1992. i 2003. Alenka Bratušek, prva žena premijer Slovenije ostavku je podnela 4. maja 2014, nakon godinu dana na čelu vlade, a nakon što je izgubila u trci za mesto predsednika stranke Pozitivna Slovenija od gradonačelnika Ljubljane Zorana Jankovića. Njenu ostavku je pratio pad cele vlade, ali i unutarstranačka podena na delove lojalne Jankoviću i deo lojalan Bratušek. Miro Cerar je ostavku podneo 14. marta 2018, par meseci pre kraja mandata, a tu odluku je doneo nakon što je Vrhovni sud poništio glasanje na referendumu o projektu izgradnje novog železničkog projekta o izgradnji luke Koper.


Ilidžanske osnovne škole dobile gas – SARAJEVO.co.ba\nObjavljeno 12. 01. 2013 12. 01. 2013 od sarajevo.co.ba\nIlidžanske osnovne škole dobile gas\nDruga, Četvrta i Deveta osnovna škola na području općine Ilidža dobile su gas.\nDio projekta gasifikacije osnovnih škola na području općine Ilidža je i Sedma osnovna škola u Blažuju, za koju su također odobrena sredstva, a projekat će se realizovati u sklopu izgradnje novog objekta škole. Trenutno se realizuje gasni priključak i regulaciono-mjerna oprema za gas.\nRealizacija ovih projekata smatra se vrlo značajnom sa stanovišta poboljšanja kvaliteta zraka i očuvanja zdravlja stanovništva, naročito djece.\nDanas kad se Kanton Sarajevo sve više suočava sa povećanom koncentracijom zagađujućih materija u zraku, prelaskom s čvrstih i tečnih goriva na prirodni gas smanjiće se zagađenje i povećati efikasnost sistema grijanja u osnovnim škola, te će se tako doprinijeti kvalitetu zraka.\nObjavljeno u Sarajevske novostiOznačeno Blažuj,djeca,Ilidža (opština),obrazovanje\nNazad Dobrinja dobila klizalište na otvorenom\nNaprijed Obnova Pehlivanuše i Tahtali sokaka na proljeće


Za organizaciju MOSI igara uloženo milion i 500 hiljada KM\nNačelnik opštine Sokolac Milovan Bjelica rekao je večeras na pres-konferenciji 56. Međuopštiskih omladinskih sportskih igara /MOSI/ da je za sportske terene i sve pripreme u vezi sa organizacijom ove manifestacije bilo potrebno 1.500.000 KM.\nBjelica je naveo da je u okviru priprema sanirano nekoliko saobraćajnica, izgrađena nova infrastruktura, reparirana tartan staza, postavljena ograda i tribine na stadionu, izgrađena tri teniska terena, postavljen video-nadzor i savremena rasvjeta, te dodatno uređeno gradsko naselje.\nOn je naveo da su predstavnici opštine Sokolac, kada je riječ o obezbjeđenju sredstava za MOSI, naišli na razumijevanje kod viših nivoa vlasti, kod predsjedavajućeg Predsjedništva BiH Milorada Dodika, u Vladi Republike Srpske, gradu Istočno Sarajevo i u resornim ministarstvima Srpske.\n"Dosta smo truda i sredstava uložili, a posebnu pažnju smo posvetili smještaju, kvalitetnoj ishrani i bezbjednosti ovog broja učesnika i mislim da smo u tome uspjeli", istakao je Bjelica.\nOn je naglasio da je veoma zadovoljan brojem gostiju i posjetilaca, predstavnika političkog, društvenog i privrednog života, opština učesnica na ovoj manifestaciji, Republike Srpske, Federacije BiH, grada Istočno Sarajevo, Sarajevsko-romanijske i Gornjo-drinske regije i što su otvaranje 56. MOSI i prva takmičenja proteklo prema planu.\n"Posebno zahvaljujem predsjedniku Vlade Republike Srpske Radovanu Viškoviću, Štabu Oružanih snaga BiH, ambasadoru Srbije u BiH Aleksandru Đorđeviću i svima koji su se danas našli u našem gradu", istakao je Bjelica, koji je i predsjednik Organizacionog odbora 56. MOSI "Sokolac 2019".\nPredsjednik Stalnog komiteta 56. MOSI Dejan Elez naglasio je da su svi učesnici igara na Sokocu iz 27 opština iz Srbije, Crne Gore, Republike Srpske i Federacije BiH smješteni, da su svi sportski tereni i objekti potpuno spremni za upotrebu i da sutra od 8.00 časova kreću nova takmičenja u okviru ovih igara.\nMeđuopštinske omladinske sportske igre /MOSI/, na kojima učestvuje više od 2.000 sportista iz 27 opština sa tromeđe Srbije, Crne Gore i BiH, večeras je na Sokocu otvorio predsjednik Vlade Republike Srpske Radovan Višković.


PLATA PREKO HILJADU EVRA! Sa diplomom ovih fakulteta neće čekati NI DAN na birou\nAutor: Glas javnosti 21.04.2022. u 07:54\nFakulteti kao što su IT, elektrotehnički, mašinski, građevinski, Fakultet organizacionih nauka (FON) godinama se nalaze među najpopularnijim u Srbiji.\n"Ovaj fakultet se ujedno bavi i menadžmentom, a imaju i IT. Vrlo je tražen fakultet na tržištu", ocenio je Turinski.\nI ranijih godina su na prvom mestu po "zapošljivosti" bili diplomirani inženjeri informacionih tehnologija, inženjeri elektrotehnike i računarstva, kao i elektronike.\nKako prolaze srpski IT stručnjaci na Kipru i da li je ta država informatički raj EVROPE? (VIDEO)\nfakultetinajtraženijinajplaćeniji poslovinajplaćeniji posaonajbolja zanimanja\nPET SEZONSKIH POSLOVA ZA MLADE : Zarada i do 1000 evra


Interwetten recept za uspeh je misterija za mnoge konkurente. Po našem mišljenju, njihova pažnja prema detaljima, kvalitetu njihovog proizvoda ih je dovela dovde. Međutim, ne možemo naglasiti koliko je važno da Interwetten doda live chat. U osnovi, ovaj propust odvodi igrače u 20. vek. Uprkos tom nedostatku, mnogi lojalni igrači se drže ovog kazina, jer im je podrška koju dobijaju putem e-maila dovoljna. To je crna tačka u našem pregledu Interwetten kazina, ali kao i uvek, mi smo objektivni, posebno kada je reč o stvarima takve vrste. Ono što je na kraju važno istaći da je Interwetten nedostupan za igrače iz Srbije u momentu pisanja ove recenzije.


Pravilnik o zaštiti na radu - Paragraf\nOvim pravilnikom, u skladu sa Zakonom, uređuje se sprovođenje zaštite na radu zaposlenih u _______________ (naziv poslodavca) (dalje: Poslodavac) u cilju stvaranja bezbjednih uslova rada radi zaštite života i zdravlja i radne sposobnosti zaposlenih.\nPravo na sigurnost i zaštitu zdravlja na radu ima:\nPoslodavac je dužan da u okviru plana razvoja ili posebnog programa mjera zaštite na radu obezbijedi potrebna sredstva za provođenje i unapređivanje zaštite na radu sa rokovima za njihovu realizaciju.\nPoslovodni organ organizacije odnosno radnik koji organizuje ili rukovodi procesom rada, u skladu sa opštim aktom odnosno kolektivnim ugovorom, svaki u svom djelokrugu, odgovoran je za sprovođenje zaštite na radu.\nII Mjere zaštite radnika na radu\nZaštita na radu obuhvata sistem pravila i mjera, a posebno:\nMjere kojima se neposredno obezbjeđuje sigurnost na radu obuhvataju opšte i posebne mjere\nOpšte mjere zaštite radnika na radu obuhvataju naročito: zaštitu od mehaničkih opasnosti, zaštitu od udara električne struje, sprječavanje nastanka požara i eksplozije, osiguranje mehaničke otpornosti i stabilnosti građevine, osiguranje potrebne radne površine i radnog prostora, osiguranje potrebnih puteva za prolaz, prijevoz i evakuaciju radnika i drugih lica, osiguranje čistoće, osiguranje propisane temperature i vlažnosti zraka i ograničenja brzine strujanja zraka, osiguranje propisane rasvjete, zaštitu od buke i vibracija, zaštitu od štetnih atmosferskih i klimatskih uticaja, zaštitu od fizikalnih, hemijskih i bioloških štetnih uticaja, zaštitu od prekomjernih napora, zaštitu od elektromagnetskog i ostalog zračenja, te osiguranje prostorija i uređaja za ličnu higijenu.\nPri izradi tehničke dokumentacije za objekte namijenjene za radne prostorije i projektovanje tehničko-tehnološkog procesa, poslodavac je obavezan pri projektovanju primijeniti propisane mjere zaštite na radu sa naznakom svih opasnosti sa predviđenim mjerama za njihovo otklanjanje i navesti propise koji su korišteni kod projektovanja odnosno izrade tehničke dokumentacije.\nPoslodavac izdaje ispravu kojom se dokazuje da je projektovanje objekata, odnosno tehničko-tehnološkog procesa izvršeno u skladu sa Zakonom i propisima donesenim na osnovu Zakona.\nAko u izradi tehničke dokumentacije učestvuje više subjekata, investitor je obavezan da na osnovu posebnih projekata odnosno isprave iz prethodnog stava, obezbijedi od poslodavca koji vrši projektovanje jedinstvenu ispravu.\nPoslodavac koji izvodi radove na izgradnji objekata i tehničko-tehnoloških procesa dužan je da izvodi radove prema tehničkoj dokumentaciji u kojoj su projektovane mjere zaštite na radu.\nObaveza iz stava (1) ovog člana odnosi se i na radove na montaži, zamjeni opreme, remontu i rekonstrukciji objekata.\nNovi, obnovljeni ili rekonstruisani objekti i tehničko-tehnološki procesi ne mogu početi sa radom bez upotrebne dozvole, u skladu sa Zakonom.


Pa, moglo bi se reći da su u pitanju dva veoma slična automobila! Ovde su detalji ti koji bi mogli odlučiti. Ako uzmemo u obzir da oba predstavljaju gradski automobil i koriste oblik karoserije hečbek sa 5 vrata uz prednji pogon, sve se svodi na konkretne agregate, pokretane benzinom, koji su u njih ugrađivani. Oba motora potpisuje Daihatsu. Ispod haube prvog se nalazi motor koji je razvio 4-cilindrični agregat sa 16 ventila i 91ks , dok je drugi 3-cilindrični agregat sa 12 ventila i 71ks .\nČinjenica da je Daihatsu dostavljen na Euro NCAP (European New Car Assessment Programme) testiranje, za razliku od konkurenta, možemo smatrati prednošću, jer su 4 osvojene zvezdice za bezbednost bolje nego neizvesnost. Pored toga, osim zvaničnih rezultata kreš-testa, potrebno je analizirati i druge aspekte koji se tiču bezbednosti. Oba vozila predstavljaju gradski automobil, što u principu znači ne tako dobru poziciju po pitanju bezbednosti, ali ta činjenica ne ističe ni jedan od ova dva automobila. Povrh toga, što se tiče težine vozila, previše često potcenjenog faktora, Sirion nudi marginalnu razliku od 3% više metala.\nNajvažnija stvar prilikom izbora automobila bi trebalo da bude bezbednost, kako aktivna tako i pasivna. Po mom mišljenju, kada se sve uzme u obzir, Sirion ostavlja protivnika daleko iza sebe po pitanju bezbednosti, čime se nameće kao jedini izbor čak i bez razmatranja drugih aspekata ovog duela. Stvari se nastavljaju u istom smeru, jer Daihatsu pruža više kada su performanse u pitanju, a samim tim i više osmeha na licu vozača. To ipak ima svoju cenu, a to je potrošnja goriva... Verujem da, kada se sve sabere i oduzme, imamo samo jednog pobednika, a to je Daihatsu. Bez obzira na to, ne treba zaboraviti da svako ima svoje potrebe i želje, zato pre svega uzmite u obzir ono što smatrate da upravo Vama najviše odgovara. A ja sam tu da pomognem koliko mogu. Preporučujem ujedno da potrošite dva minuta i saznate koji bi Vam to automobil, na osnovu Vaših želja i mogućnosti, predložio naš virtuelni savetnik™, u moru sličnih, a opet toliko različitih vozila.


Navedeno ovlašćenje Vlada je izdala kako bi građani mogli dokazati da stara devizna štednja položena do 27. aprila 1992. godine, u bankama čije je sjedište na teritoriji Republike Srbije i njihovim filijalama na teritoriji bivših republika SFRJ, nije korištena u procesu privatizacije, niti je mogla biti isplaćena licima po bilo kom osnovu.\nMinistarstvo finansija Republike Srbije, odnosno Uprava za javni dug, objavila je u sredstvima javnog informisanja 23.02.2017. godine Poziv za prijavu potraživanja po osnovu devizne štednje koju mogu podnijeti štediše u roku od godinu dana od objavljivanja javnog poziva.\nPrvom potvrdom nadležnih organa i institucija bivših republika SFRJ na čijoj teritoriji su se nalazile filijale banaka u kojima je položena štednja, se potvrđuje da devizni štediša nije ostvario svoje pravo po osnovu stare devizne štednje, niti da mu je to pravo priznato od strane bivših republike SFRJ.\nDrugom potvrdom nadležnih organa i institucija bivših republika SFRJ, se potvrđuje da devizni štediša nije ostvario svoje pravo po osnovu stare devizne štednje koja nije bila položena na njihovoj teritoriji, niti da mu je to pravo priznato od strane bivših republika SFRJ u kojima je imao prebivalište tokom proteklog perioda.\nVlasnici stare devizne štednje, koja je u nadležnosti Republike Srbije prilikom podnošenja zahtjeva za izdavanje potvrda treba da jasno istaknu u kojoj banci i u kojem mjestu je stara devizna štednja bila deponovana (ukoliko je moguće da prikažu i broj štedne partije), te da istaknu na čije ime je stara devizna štednja bila položena.\nIzvor: Vebsajt Ministarstvo finansija, 10.03.2017.


SAZNAJEMO Šta je pokazao projekt rekonstrukcije i adaptacije “Vile Braun”\nKad će početi adaptacija i “Vila Braun” biti spremna za useljenje predsjednika i potpredsjednika entiteta, ne može se reći, jer je potrebno izbabrati izvođača radova\nObjekt “Vila Braun”: Dio nekadašnjeg sjedišta Ambasade SAD\nZa adaptaciju objekta “Vila Braun” u Sarajevu, u koju će se smjestiti uredi budućih predsjednika i dva potpredsjednika Federacije BiH, bit će potrebno izdvojiti skoro 267.400 KM iz ovogodišnjeg federalnog budžeta.\nPrethodno je za izvedbeni projekt rekonstrukcije, koji je uradila firma “Arhitekt projektovanje i inženjering”, izdvojeno skoro 7.000 KM. Ovo je dio informacije Službe za zajedničke poslove organa i tijela FBiH, koju je danas prihvatila Federalna vlada.\nRiječ je o objektu na adresi Alipašina 45, koji je bio dio kompleksa u kojem je ranije bila smještena Ambasada SAD u Sarajevu.\nKad će adaptacija početi i “Vila Braun” biti spremna za useljenje, ne može se reći s obzirom na to da je potrebno provesti procedure izbora izvođača radova, isporučioca opreme i namještaja, kao i firme za preseljenje kabineta predsjednika i potpredsjednika FBiH.\n- Služba je danas zadužena da, na osnovu izvedbenog projekta rekonstrukcije i adaptacije dijela ovog objekta, provede procedure odabira najpovoljnijeg ponuđača za izvođenje radova i najpovoljnijeg ponuđača za nabavku opreme - odlučila je Vlada.\nPodsjetimo da se s okončanjem mandata aktuelnog predsjednika Marinka Čavare i potpredsjednika Melike Mahmutbegović i Milana Dunovića završava i dugogodišnji boravak šefova izvršne vlasti Federacije BiH u zgradi Predsjedništva BiH.\nTakav zaključak donijelo je Predsjedništvo BiH krajem prošle godine.\nDuže vrijeme tražilo se rješenje problema smještaja ureda predsjednika i potpredsjednika FBiH te je, na kraju, odlučeno da to ipak bude “Vila Braun”.\nŠta podrazumijeva adaptacija\nAdaptacija “Vile Braun” podrazumijeva građevinsko-zanatske, elektro i mašinske radove te vodovod i kanalizaciju. Za ovo će, prema procjenama koje se navode u informaciji Službe za zajedničke poslove FBiH, biti potrebno izdvojiti 218.970 KM.\nIstovremeno je 48.480 KM potrebno za namještaj i opremu.\nMarinko Čavara odbio pomilovati osam osuđenika, jednom obrisao presudu


Beograd 11. oktobar 2018.\nKonferencija o napretku projekta „Razvoj prelaznog puta u oblasti Kubekhaza (Mađarska) – Rabe (Srbije)”\nU JP „Putevi Srbije“ je, u četvrtak, 11.10.2018.g. održana konferencija za medije i predstavljanje napretka projekta „Razvoj prelaznog puta u oblasti Kubekhaza (Mađarska) – Rabe (Srbije)” koji se finansira iz Interreg IPA fondova Evropske unije.\nCilj projekta je da se obezbede infrastrukturni uslovi za otvaranje novog graničnog prelaza „Rabe“, u skladu sa sporazumom Vlade Republike Srbije i Vlade Mađarske koji su potpisali predsednici Vlada dve zemlje.\nNa konferenciji su govorili Imre Kern, državni sekretar u Ministarstvu građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Republike Srbije, Kornel Kondrik, zamenik direktora „Nacionalne agencije za infrastrukturu” -NIF Ltd. iz Mađarske, Predrag Knežević, direktor JP „Zavoda za urbanizam Vojvodine“ i Biljana Vuksanović, izvršni direktor Sektora za strategiju, projektovanje i razvoj JP „Putevi Srbije“.\nGovoreći o projektu, Imre Kern, državni sekretar resornog Ministarstva, istakao je odličnu saradnju sa Sektorom za strategiju, projektovanje i razvoj JP „Putevi Srbije“, na samo na ovom već i svim drugim projektima koji se zajednički rade, što doprinosi dobrom napretku i IPA projekata saradnje, naglašavajući i veliki doprinos „NIF“ - mađarske Nacionalne agencije za infrastrukturu.\nKern je naglasio veliki značaj za građane Srbije i Mađarske sva tri projekta infrastrukture koji se, u ovom raspisu, finansiraju iz IPA fondova a koje koordinira Ministarstvo jer je njihov cilj poboljšanje opštih uslova života građana u graničnim oblastima dve zemlje o čemu Ministarstvo veoma vodi računa. „Radi se o dva projekta iz oblasti putne privrede, ovom i projektu povezivanja Baje i Sombora, dok je treći Projekat izrade idejnog projekta za prugu Subotica – Baja“ naglasio je Kern, dodavši da ukupna vrednost sva tri projekta premašuje 10 miliona evra. Posebno je istakao visok značaj ovog projekta za građane severoistočnog dela Banata i jugoistočnog dela Mađarske, jer se njime ostvaruje dobra komunikacijska veza sa autoputevima i putevima u južnoj Mađarskoj, uz veliko rasterećenje postojećih graničnih prelaza koji su poslednjih godina preopterećeni.\nKern je izrazio zahvalnost svim učesnicima u projektu i poželeo da projekat bude završen na vreme, u roku od 36 meseci, kako bi omogućio otvaranje novog graničnog prelaza „Rabe“ što je u velikom interesu građana koji su Ministarstvu i svim učesnicima u projektu na prvom mestu.\nGovoreći o napretku projekta, Biljana Vuksanović, izvršni direktor Sektora za strategiju, projektovanje i razvoj JP „Putevi Srbije“ je istakla da se projekat ugovoren 2016.g. realizuje iz donatorskih sredstava u iznosu od 4,7 miliona evra i da je zadatak JP „Putevi Srbije“, kao partnera u projektu, da uradi rehabilitaciju puta od mesta Rabe do državne granice sa Mađarskom u dužini od 1365m čime će se stvoriti uslovi za funckionisanje novog graničnog prelaza blizu tromeđe Republike Srbije, Mađarske i Rumunije. Budući da se projekat sprovodi uz podršku Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Republike Srbije, po njenim rečima, mora se istaći veliki doprinos i pomoć Ministarstva realizaciji projekta.\nPetar Knežević, direktor JP Zavod za urbanizam Vojvodine je istakao da su svi partneri na sporazumu odlični saradnici, da su zajedno konkurisali za sredstva iz IPA fondava u 2016.g. da bi već februara 2017. g. sredstva bila odobrena, a Donatorski sporazum potpisan u oktobru iste godine id a kupna vrednost projekta iznosi 5.468.716,52 eura.\nKnežević je istakao da projekti razvoja prelaznih puteva u pograničnoj oblasti sa Mađarskom za Zavod nisu novina, da su sa partnerima iz Republike Mađarske do sada imali nekoliko uspešno završenih projekata kao što su Razvoj prelaznih puteva u pograničnim oblastima kao što su Tisa -Siget- Đala i Bačalmoš- Bajmok, i Projekat revitalizacije prekograničnog putnog pravca Tisa -Siget- Đala.\nSama ideja povezivanja mesta Rabe sa mesom Kubekhazi u Mađarskoj nije nova, kaže Knežević, i ta je ideja podržana kroz planska dokumenata kao što su „Regionalni prostorni plan AP Vojvodine“, „Prostorni plan opštine Novi Kneževac“ kao i „Prostorni plan posebne namene infrastrukturnog koridora M-24“, takozvana Banatska magistrala. Projekat je od velikog međudržavnog značaja kaže Knežević, jer je i deo Memoranduma o saradnji dve zemlje. Projekat bi trebalo da bude završen krajem 2019. g. i Zavod je preuzeo obaveze revizije projektno tehničke dokumentacije, u skladu sa pozitivnim propisima Republike Srbije, za 48,7 km puta, dodaje Knežević, što je uspešno završeno, čime su se stekli uslovi da JP „Putevi Srbije“ otpočne sa procedurama potrebnim za rehabilitaciju puta od mesta Kubekhaze do mesta Rabe u dužini od 1365 m, na deonici državnog puta II B reda br. 302, Banatsko Aranđelovo - Rabe.\nProjekat ima veliki prekogranični, pokrajinski i državni značaj jer će se njegovom realizacijom obezbediti prostorni i tehnički uslovi za otvaranje graničnog prelaza između Mađarske i Srbije, na tromeđi Mađarske, Srbije i Rumunije.\nObeveze domaćihi partnera u projektu su stvaranje prostornih uslova i priprema dokumentacije za izgradnju/rehabilitaciju puta i rehabilitacije 1365 m, u pojasu državne granice Mađarska-Srbija, od naseljenog mesta Rabe do državne granice (Državni put II b reda br 302 Banatsko Aranđelovo - Rabe), dok je obaveza mađarske strane izrada tehničke dokumentacije potrebne za izgradnju puta, izgradnja novog puta u dužini od 2309 m i rehabilitacija 844 m postojećeg puta br. 4302.


Gradonačelnik danas svedočio pred Višim sudom | Ritam Grada - vesti Kragujevac\nGradonačelnik danas svedočio pred Višim sudom\n- Ritam Grada - Jan 3, 2013\n“Policija je vršila pritisak i na menadžera i na stričeve Filipa Kostića da svoje iskaze usmere ka tome da je deo novca od transfera dat Nebojši Vasiljeviću. Oni naravno to nisu učinili, a Vasiljević je o pritiscima obavestio i mene i načelnika MUP-a“, rekao je danas nakon svedočenja pred Višim sudom gradonačelnik Kragujevca, Veroljub Stevanović.\nOn je bio među svedocima koji su danas saslušani u postupku koji se vodi protiv Nebojše Vasiljevića, bivšeg predsednika FK Radnički. Svoje iskaze pred Sudom danas iznose i članovi uprave FK Radnički Milenko Marjanović i Ivica Samailović.\npitbul Jan 5, 2013 at 11:11\ni sta su izjavili,da nisu krivi,niko nije kriv ,a novca nema.ojadili ste sve gde ima novca,gde ste mogli da uzmete,a za gradjane ,kragujevcane, vas bas briga.dok ste na vlasti da se nafatirate jos malo.pokucace djavo i na vasa vrata.


Španija Архиве - travel architect\nSagrada Familia je Gaudijevo najvažnije, a istovremeno i njegovo životno delo. Gaudi je na projektu za katedralu Sagrada Familia radio tokom skoro celog svog profesionalnog života. On je 1883. godine, u svojoj 31. godini života, počeo da rukovodi izvođačkim radovima na katedrali. Niko nije, a najmanje sam Gaudi, očekivao da će proces izgradnje Sagrada Familia-e trajati toliko dugo. Gaudi je 1886. godine još uvek verovao da će se izgradnja katedrale završiti za manje od deset godina ukoliko na raspolaganju bude 360.000 peseta godišnje. Namera je bila da se izgradnja katedrale finansira u potpunosti putem donacija, jer je Sagrada Familia pokajnička crkva. Međutim, tokom Prvog svetskog rata dešavalo se da sam…\n18. септембра 2018. /\nU prethodnom tekstu predstavila sam vam Park Guelj, a sada su na red došli Casa Batllo i Casa Mila – dva Gaudijeva čuvena stambena projekta. Ova dva objekta nalaze se nedaleko jedan od drugog, u Passeig de Gràcia, mondenskoj četvrti Barselone. Casa Batllo i Casa Mila su poslednji projekti na kojima je Gaudi radio, pre nego što je ostatak života potpuno posvetio radu na katedrali Sagrada Familia. Casa Batllo Prvobitni izgled objekta Casa Batllo početkom 20. veka uopšte nije imala izgled kakav poseduje danas. Njen vlasnik Đosep Batljo i Kasanovas, bogati proizvođač tekstila, želeo je u potpunosti da izmeni izgled postojeće zgrade. Za ovu stambenu zgradu, podignutu…\n11. септембра 2018. /


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ostali sportovi :: Crnogorski karataši počeli pripreme za EP\n18. 01. 2021. 12:55 >> 12:55 0\nCrnogorski karataši okupljanjem u Budvi zvanično su počeli pripreme za Evropsko prvenstvo u Poreču, saopšteno je iz Karate saveza.\nSelektor Jugoslav Bukilić tokom četvorodnevnih priprema radio je sa deset takmičara.\nBukilić je kazao da je prvi ciklus priprema poslužio kao pokazatelj u kakvom stanju je crnogorska selekcija.\nOn je podsjetio da crnogorski karatisti od marta prošle godine, zbog epidemije COVID19, nijesu imali nijedan turnir i da su svi otkazani uključujući prvenstvo Evrope u Azerbejdžanu i šampionat svijeta u Dubaiju.\n"Na osnovu prvih utisaka sa priprema smatram da nam predstoji dosta posla. Poslije seniorskog prvenstva Crne Gore i prvenstva Balkana, imaćemo jasniju sliku o formi takmičara i o onima na koje možemo računati u ovoj sezoni", rekao je Bukilić agenciji MINA.\nOn je naglasio da su prvi ciklus priprema iskoristili da testiraju takmičare FMS metodom /Funcional motor screening/ kako bi se što više unaprijedilo njihovo izvođenje karate tehnika.\nKarate savez najavio je da će takmičari u borbama pripremati od 20. do 23. januara u Budvi.


Posle 78. noći dodele “Oskara”, prirodno je da u današnjim izdanjima američkih štampanih medija nema jedne naslovne stranice na kojoj udarno mesto ne zauzimaju odluke holivudskih žirija. Međutim, takođe nema stranice – od lokalnih listova na jugu, sve do njujorškog i losanđeleskog “Tajmsa”, na kojoj istaknuto mesto i prostor ne zauzima vest o najnovijem događaju u telefonskoj idustriji.\nTelefonski gigant “AT&T” za sumu od 67 milijardi dolara, najavljuje kupovinu telefonske “Korporaciju Bel Saut”, čime bi preuzeo ne samo kontrolu nad kompanijom bežičnih telefona “Singular”, nego stekao dominaciju nad telefonijom u 22 američke države. Udruženja potrošača vide celu transakciju kao krupan korak prema monopolu, odnosno onome što je država 1984, razbijanjem monopola koji je “AT&T” uspostavio, odnosno podelom te kompanije na sedam manjih, htela da spreči. Nekadašnjih sedam bi se ovom transakcijom pretvorilo u tri, a novi gigant bi kontrolisao više od četvrt miliona radnih mesta i 70 miliona telefonskih linija. Da bi se sve to i ostvarilo, čeka se pristanak vlade i vlasnika deonica.\n“Misisipi pres” izveštava da je konfederativna armija odnela pobedu već desetu godinu uzastopce. “Otprilike 75 vojnika u plavim i sivim uniformama iskoračili su ovog vikenda sa stranica istorije da bi podučili i zabavili.” Gotovo 450 gledalaca se okupilo u Gradskom parku u Lusdejlu, da bi videlo desetu godišnju dramatizaciju jedne bitke iz američkog građanskog rata. Naravno, da bi južnjačka publika više uživala, bitka je bila “izrežirana”, odnosno Južnjaci su ovog puta bili uspešniji nego što je to istorija zabeležila, a “Misisipi pres” podseća da se na tom području svake godine priređuju desetine sličnih “poučnih i edukativnih” dramatizacija.\nNjujorški “Tajms” piše o pregovorima, ali ne političkim nego, kako se ističe, “kulturnim”, koji “predstavljaju redak i javni znak napretka na spornom južnom delu Menhetna”. Reč je o takozvanoj “nultoj tački”, prostoru na kojem su se do 11. septembra pre pet godina, uzdizale dve kule Svetskog trgovinskog centra, a oko čijeg budućeg izgleda – i funkcije – koplja lome urbanisti, arhitekte, finansijeri, političari, rođaci žrtava… da nabrojimo samo neke od umešanih strana. “Kulturni sporazum”, koji su sklopili umetnica Dženi Holcer i investitor Leri Silverstajn, obuhvata “umetničko delo” koje se sastoji od elektronskog pokretnog teksta koji će se kretati duž zida u lobiju prvog novog objekta koji se gradi na tom mestu, poznatog kao Svetski trgovinski centar broj 7, čije se zvanično otvaranje očekuje u maju. Tekst će se sastojati od poetskih i proznih odlomaka desetina poznatih autora, a jedan elektronski “krug”, kako piše njujorški “Tajms”, trajaće najmanje osam časova.


Pred meč sa Kairatom za medije je govorio šef stručnog štaba Crvene zvezde, Dejan Stanković! Zvezda ima težak posao, jer je Kairat dobio prvi duel rezultatom 2:1, ipak, sada se igra na ‘Marakani’. ‘Ako Zvezda bude na nivou koji se očekuje od nje ne bi trebalo da bude problema. Izvukli smo stvari koje nisu funkiconisale, […]\nThe post STANKOVIĆ VIŠE NEGO JASAN: ‘Naš cilj je prolaz!’ appeared first on HotSport.\nStanković: Ako budemo na nivou, neće biti problema\nTrener fudbalera Crvene zvezde Dejan Stanković rekao je da će njegov tim u revanšu protiv Kairata tražiti prolaz...Crveno-beli sutra od 20.30 sati dočekuju Kairat u revanš meču drugog kola kvalifikacija za Ligu šampiona, a prvi meč završen je pobedom kazahstanskog tima 2:1..."Ako budemo na...


SPONA NA POLITIČКOJ SCENI R. SRPSКE: Program Integracija Svih Sistema Sa Srbijom (3)\nSPONA – U BANJALUCI FORMIRAN SRPSКI RODOLJUBIVI POКRET – LIDER DARКO MATIJAŠEVIĆ\nInicijativu za stvaranje Pokreta Spona pokrenuo je veliki broj boraca, policajaca, starešina i njihovih potomaka, iz nametnutih ratova srpskom narodu na prostorima bivše SFRJ – rečeno je na osnivačkoj sednici.\nPredsednik pokreta SPONA dr Darko Majašević\nPokret ima nameru da okupi široku lepezu udruženja, organizacija, pojedinaca, kao i političkih organizacija – na osnovu ozbiljne nacionalne, rodoljubive i politike jedinstva celokupnog srpskog naroda. Zaštita statusa Republike Srpske, ustavom zagarantovana pozicija autonomnog državotvornog prostora Srba, i drugih naroda i građana – bazična je i ključna pozicija političkog delovanja – rečeno je u Sponi.\nIstiču da jedinstven nastup Srba u BiH mora biti suština budućeg delovanja. Pokret će u fokusu takođe imati privredni i ekonomski razvoj.\nRad na integraciji sektora privrede i ekonomije R. Srpske i Srbije\nSuštinski i formalno se treba i mora raditi na postepenom i potpunom integrisanju realnog sektora, privrede i ekonomije Srpske i Srbije, a po osnovu specijalnih i paralelnih veza. Isto, obrazovanje i kultura, nauka i tehnologija, mora biti u potpunosti kompatibilna i integrisana. Formalno-pravni akti, zakoni, državna uprava Srpske i Srbije mora biti potpuno usklađena i identično strukturirana. Javna preduzeća i javni resursi Srpske moraju da se integrišu u parcijalne i projektne zajedničke javne korporacije Srpske i Srbije. Isto uključuje i putnu, železničku i ostalu saobraćajnu i infrastrukturnu mrežu.\nIzmenama izbornih zakona u Srbiji i Srpskoj mora biti omogućeno da barem 10 odsto narodnih poslanika u parlamentima Srbije i Srpske bude biran recipročno. Tako bi u parlamentu Srbije bilo 25 poslanika koji su birani iz Republike Srpske, a u Parlamentu Srpske osam poslanika biranih sa teritorije Srbije – navode u Sponi.\nPrethodni tekst(VIDEO) Antifa zapalila trobojku u Novom Sadu, nasrtali na ljude! AUTOŠOVINIZAM I MRŽNJA PREMA SRPSTVU\nSledeći tekstPOLITIČKI UNIŠTENI: Palma gotov, Dačić sledeći u MUZEJU PEDOFILIJE I ORGIJANJA!


Kosovska opozicija traži vanredne izbore u martu ili aprilu\nmilica jeremic\t 10.02.2016. 12:05h 13:20h\nGeneralni sekretar Alijanse za budućnost Kosova (ABK) Bljerim Kuči izjavio je da opozicija zahteva održavanje vanrednih parlamentarnih izbora u martu ili aprilu ove godine.\n"Predsednik Ramuš Haradinaj i ABK, kao i celokupna opozicija smatraju da se izbori moraju održati krajem marta ili početkom aprila ove godine", rekao je Kuči za dnevnik Epoka e re.\nOn je najavio da će Haradinaj učestvovati na svim sastancima na kojima će se razgovarati o održavanju prevremenih parlamentarnih izbora kao načinu izlaska iz sadašnje institucionalne krize.\n"Smatramo da su izbori jedini način izlaska iz ove krize i sprovođenja pozitivnih promena", kazao je Kuči.\nPolitički analitičar Beljulj Bećaj ocenio je da održavanje izbora u ovom trenutku nije rešenje pošto kako je naveo, na izbore izlaze "iste partije, ideologije i politike su iste a okolnosti još teže".\nPrema njegovim rečima, Kosovu je potrebna prelazna vlada koja bi pripremila "relativno" normalne uslove za izbore a njihovo održavanje moglo bi se desiti u roku od dve godine.\n"Potreban je jedan intermeco od ove politike. Kada bude završena izborna reforma, kada se uhapse oni koji su uzeli državu kao taoca i kada gradjani i kosovski mediji budu mogli slobodno da dišu, onda se može ići na izbore", kazao je Bećaj.\nKosovski premijer Isa Mustafa i njegov prvi zamenik Hašim Tači više puta su naveli da izbora neće biti do završetka mandata sadašnje vlade, sredinom 2018 godine.\nProtiv održavanja prevremenih izbora su se izjasnili i predstavnici medjunarodne zajednice na Kosovu, posebno ambasadori SAD i Nemačke.


SAE Institut - Šansa za talente u oblasti digitalnih medija\nUrban BUG :: Magazin :: EDUKACIJA i KONKURSI :: SAE Institut - Šansa za talente u oblasti digitalnih medija\nTalentovani mladi ljudi, koji žele da steknu akademsku diplomu iz oblasti digitalnih medija, zahvaljujući SAE Institutu Beograd i dnevnom listu "24 sata", imaće priliku da postanu deo jedinstvenog "Emerging Talent" programa.\nKao deo internacionalne mreže fakulteta iz oblasti digitalnih medija, SAE Institut nudi posebne cene za talentovane pojedince (40 posto popusta na jednogodišnju školarinu) u okviru četiri smera: audio inženjeringa, digitalne filmske produkcije, 3D animacije i web dizajna i programiranja.\nVrata u “Emerging Talent” programu su otvorena za 40 kreativnih ljudi (po 10 mesta na svakom smeru), koji pokažu interesovanje za studiranje u oblasti digitalnih medija i koji se kvalifikuju na konkursu.\nSAE Institut nudi rad u prijatnom okruženju, kroz praktični rad i saradnju sa svetski priznatim stručnjacima iz oblasti audio inženjeringa, filma, animacije, veb dizajna.\nCilj programa je da se onima sa neospornim talentom i željom za usavršavanjem, pruži prilika da kroz praksu, na kojoj se i zasniva rad ovog instituta, ispolji kreativnost.\nKreativci mogu da apliciraju za učešće u programu do 6. februara, a sve dodatne informacije mogu se naći na veb sajtu www.belgrade.sae.edu ili u prostorijama SAE Instituta Beograd, u Čika Ljubinoj ulici 8, kao i na telefon 011 26 26 632.


Belenzada: Špekulanti radi imovine gase proizvodnju\nZVORNIK – Predsjednik Sindikata metalaca i rudara Republike Srpske Obrad Belenzada ocijenio je da je određeni broj “špekulanata privatizovao imovinu s ciljem da ugase proizvodnju, istovremeno ne plaćajući obaveze prema radnicima i društvu, a sve radi vlastitih skrivenih interesa”.\nNeisplaćivanje plata će biti krivično djelo\nBANJALUKA – Ministarstvo pravde RS prihvatilo je inicijativu Saveza sindikata RS za izmjene i dopune Krivičnog zakona RS kojim bi se neblagovremeno isplaćivanje zarađenih plata radnicima tretiralo kao krivično djelo, rekao je danas resorni ministar Džerard Selman.\nRafinerija ulja Modriča uzela kredit za novu proizvodnu liniju\nBANJALUKA – Nova banka Banjaluka dodijelila je danas kredit Rafineriji ulja Modriča u iznosu od četiri miliona evra za izgradnju nove linije za proizvodnju motornih i industrijskih ulja i maziva.\nSlijedi kontrola privatizacionog ugovora za IAT\nBANJALUKA – Predsjednik Vlade RS Aleksandar Džombić izjavio je da za Vladu i Savjet za privatizaciju RS nije prihvatljivo bilo kakvo uslovljavanje od kupca preduzeća “Industrija alata” Trebinje.\nRatifikovati sporazum o priznavanju sertifikata sa Srbijom\nBEOGRAD – Ministar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH Mladen Zirojević rekao je da će predložiti ratifikaciju sporazuma o uzajamnom priznanju sertifikata između BiH i Srbije, što će u velikoj mjeri olakšati robnu razmjenu.\nJavni prihodi RS povećani 15 odsto\nBANJALUKA – Na račun javnih prihoda Republike Srpske u prvih devet mjeseci ove godine uplaćena je milijarda i 516 miliona KM ili 15 odsto više nego u istom periodu prošle godine, saopšteno je danas iz Poreske uprave RS.\nPodrumi Vukoje berbu počeli novim medaljama\nTREBINJE – Carski vinogradi nadomak Trebinja, gdje su se nekada najboljim vinima gostili austrougarski velikodostojnici, danas su dostupni i običnim ljudima, turistima i ljubiteljima dobrih vina koja se na ovom mjestu proizvode u “Podrumima Vukoje” i vjerovatno, mada o tome nema ko da posvjedoči, prave se i bolje kapljice od onih koje je imala velika… Pročitaj više »\nPolitika koči imenovanja izvršnih direktora ŽRS\nDOBOJ – Nadzorni odbor “Željeznica RS” ni na današnjoj sjednici nije imenovao izvršne direktore ovog javnog preduzeća, rekao je Srni predsjednik Nadzornog odbora Boro Stevanović.\nAko propadne evro, nastradaće i BiH\nBANJALUKA – U slučaju propasti evra, opciji o kojoj sve glasnije pričaju evropski ekonomisti i bankari, BiH bi pretrpjela značajne posljedice, kako zbog samih tektonskih potresa u Evropskoj uniji, tako i direktnih kroz slabljenje deviznih rezervi, pad kursa konvertibilne marke i jačanje inflacije.\nUIO će od putarina za RS doznačiti 10,2 miliona KM\nBANJALUKA – Uprava za indirektno oporezivanje (UIO) BiH sutra će rasporediti 26 miliona KM posebne putarine za izgradnju autoputeva, izjavio je u Banjaluci portparol UIO Ratko Kovačević.