Istorija oružja: Čaure dragocene kao zlato – METAK\nStartIstorija oružja i ratovanjaIstorija oružja: Čaure dragocene kao zlato\nSkoro više od jednog veka, mesing je smatran najboljim materijalom za čaure prenosivog vatrenog oružja, ali u ratu nije uvek bio dostupan. Evo nekoliko njegovih alternativa koje su proučavale zaraćene zemlje u Drugom svetskom ratu…\nJedan je od najstarijih metala u ljudskoj istoriji – postoje dokazi o njegovom korišćenju pre najmanje 10.000 godina. Crvene je boje, savitljiv, optimalno provodi električnu i toplotnu energiju, a bolji od njega samo su srebro i zlato. Može se kombinovati sa drugim metalima i tako nastaje više od 400 različitih legura čija fleksibilnost pri korišćenju teško može da se nadmaši. Pričamo o bakru, jednom od najvrednijih materijala za zemlje u ratu – od njega se izrađuju čaure od mesinga (bakar+cink) za prenosivo vatreno oružje i artiljeriju.\nPročitajte i… Legendarni snajperisti- ratnici sa distance\nMnogi će s prezirom odbaciti te male žućkaste cilindre koji bivaju ispaljeni iz pištolja i karabina na poligonu ili u lovu, ali čaure imaju važnu ulogu za moderno oružje koje se puni sa zadnje strane. Očigledno da postoji razlog zašto od druge polovine sedamdesetih godina 19. veka do danas još nije pronađen bolji materijal: mesing je dovoljno mek da savršeno zaptiva zadnji deo cevi pri pucnju, ali i dovoljno elastičan da se u izvesnoj meri ponovo skuplja po prestanku pritiska.\nNe slepljuje se za zidove komore, što mecima omogućava pouzdano izvlačenje i dodavanje sledeće patrone. Tokom vremena, svetski proizvođači metaka koristili su legure od mesinga sa različitim procentom bakra (između 65 i 72 odsto), ali radi se o manje-više “političkim” razlikama – čaure izrađene od ovog sjajnog metala najpouzdanije su za ratovanje, naročito automatskim oružjem. Upravo je rat jedan od glavnih neprijatelja mesinga: potražnja se povećava eksponencijalno sa proizvodnjom, a pristup mestima gde se vade bakar i, u manjoj meri, cink (često izvan zemlje) postaje sve teži, ako ne i nemoguć. Eto zašto su tokom Drugog svetskog rata po prvi put skoro sve zaraćene zemlje morale da pronađu alternativne materijale za proizvodnju čaura za prenosivo vatreno oružje, i suočavale se sa raznim problemima. Ovo je njihova priča…\nPioniri u proizvodnji čaura\nKao i u mnogim drugim oblastima, i u proizvodnji čaura od alternativnih materijala Nemcima pripada titula apsolutnih pionira. Prvi eksperimenti počinju čak tokom Prvog svetskog rata. Od 1916. godine vršena su ispitivanja čaura za avionske mitraljeze u celini ili delom napravljenih od aluminijuma, kako bi se što više uštedelo na težini. Rezultati su bili ispod očekivanja, tako da se nakon eksperimentalne isporuke jedinicama više ništa po tom pitanju nije uradilo. Prva prava ušteda potrošnje bakra na čaure za opštu namenu, naime, potiče iz 1918. godine, kada je fabrika PMF (Pulver und Munitionsfabrik di Dachau) napravila čaure od bakarisanog čelika i vojnim trupama isporučila pojedine serije kalibra .8×57. Čelik je pokazao određenu elastičnost i istrajnost, ali mu je – u odnosu na mesing – bila potrebna površinska obrada (i sa unutrašnje i sa spoljašnje strane čaure) da bi se izbegla korozija i slepljivanje za zidove komore za ispaljivanje. Iako u pionirskoj fazi, proizvodnja čaura za kajzera Vilhelma II ipak je bila efikasna i barem prihvatljiva pre kraja Prvog svetskog rata kako bi se omogućilo korišćenje ručnih repetirki i mitraljeza.\nSa nastalim haosom posle poraza i sankcija koje su uvele pobedničke sile, projekat čaura od bakarisanog čelika bio je stopiran. Čak i prilikom ponovnog nemačkog naoružavanja nakon dolaska Adolfa Hitlera 1933, čaure kalibara za prenosivo vatreno oružje (.8×57 i .9 mm Parabellum) proizvodile su se isključivo od mesinga. U drugoj polovini tridesetih godina duvali su opasni vetrovi rata, a iskustvo stečeno u prethodnom sukobu pokazalo se vrednim, barem kao polazna tačka. Godine 1937. obnovljena je metodologija izrade čaura od čelika pomoću novog patentiranog sistema (tzv. Neumeyer metod).\nAžurirana je i tehnologija elektrolitičkog taloženja bakra: čelične ploče od kojih su pravljene čaure prvo su bakarisane sa obe strane, a zatim još jednom, na kraju procesa proizvodnje, da bi se uklonile ogrebotine nastale tokom njihove obrade. Ovo je bio dobar kompromis i znatan deo vojnih metaka iz 1939. i 1940. proizveden je baš od bakarisanog čelika. Sa napretkom sukoba, ipak, primećeno je da i ovaj sistem može dodatno da se poboljša. Pokušano je sa legurama aluminijuma (duraluminijumom), i tokom 1941. izrađena je pilot-serija od 200.000 čaura kalibra .8×57. Međutim, sve veća potražnja za duraluminijumom u vazduhoplovnoj industriji nametnula je napuštanje ovog projekta.\nSrećom, reagovala je hemijska industrija, i već od sredine 1939. razvijen je sistem koji je postao toliko uspešan da se u nekim zemljama (poput onih iz bivšeg Varšavskog pakta) i danas koristi u vojnoj proizvodnji.\nU suštini, čelične ploče sa kojima se počelo podvrgavane su fosfatiranju: površina im je tako postajala neprimetno naborana da bi na najbolji način mogla da zadrži sapun za podmazivanje, koji se koristio da čaure ne bi zapinjale u kalupima. Po završetku mehaničkih operacija, fosfatizovane čaure potapane su u poseban fenolni lak (na bazi bakelita), a zatim centrifugirane (da se ukloni višak laka) i zagrevane u posebnim pećima 35 minuta na temperaturama između 180 i 200 °C. Lak je tako prolazio kroz neku vrstu vitrifikacije, da bi se pretvorio u tanak ali otporan sloj koji sprečava lepljenje čaura u komori i štiti ih od vremenskih neprilika. I sve to bez ijednog miligrama bakra.\nMeđutim, iako skoro savršene, čaure od lakiranog gvožđa opet su se više zaglavljivale od onih mesinganih, naročito u automatskom oružju sa visokom kadencom paljbe koje je koristio Luftvafe. Još veći problem imale su posade aviona – municija se zaglavljivala u oružju fiksiranom na nosu njihovih letelica, pa se proizvodnja tradicionalnih čaura od mesinga (koja nikada nije ni bila prekidana) prioritetno okrenula vazduhoplovnom sektoru. Nakon usvajanja pešadijskog mitraljeza MG 42, koji može da ispali 1.200 metaka u minuti, pouzdana čaura od lakiranog gvožđa postala je imperativ i za kopnene jedinice: visoka kadenca paljbe i brutalnost zatvarača “Hitlerove testere” municiji nisu opraštali ni najmanju nesavršenost.\nHemijska industrija još je jednom pružila pomoć – u vidu posebnog sintetičkog voska koji se nanosio nasuvo preko laka. Proces voskiranja generalizovan je posle 26. juna 1944. Vosak je bio savršeno čvrst (nije bio lepljiv) pri normalnim radnim temperaturama (do 65°C), omekšavajući samo usled toplote koja se prenosila iz komore mitraljeza, i garantovao je savršeno klizanje metka pri ubacivanju i izbacivanju. Testovi su oduševljavali, a razni proizvođači municije konstatovali su da su, sa dodatkom voska, čelične čaure bile čak i pouzdanije od mesinganih. I pored toga, proizvodnja mesinganih čaura, naročito za vazduhoplovstvo, nastavljena je sve do poslednjeg dana rata. Stare bakarisane čaure, međutim, zvanično su ukinute 25. septembra 1943. godine (mada je proizvodnja praktično prekinuta posle 1941), a postojeće zalihe čuvale su se kao municija za puške.\nTekst i foto: Ruđero Petineli\nOdštampali smo pištolj…


NAKNADA ZA ODVODNjAVANjE U 2017. GODINI – Zrenjanin\nNAKNADA ZA ODVODNjAVANjE U 2017. GODINI\n20/10/2017 List Zrenjanin\nVlada ima poslednju reč\nU Javnom vodoprivrednom preduzeću „Vode Vojvodine” još ne znaju precizne podatke o broju obveznika, niti o i stanju duga (zaključno sa 2016. godinom), za naknadu za odvodnjavanje za fizička lica na teritoriji Vojvodine. Kako nam je predočeno iz ovog javnog preduzeća, preuzimanje pomenutih podataka od Poreske uprave još nije završeno, pa za sada mogu samo da kažu kako je „godišnja naplativost ove naknade za fizička lica oko 70 procenata”. Podsećamo, izmenama i dopunama Zakona o vodama iz 2016. godine, naknadom za odvodnjavanje vlasnike i korisnike zemljišta u Vojvodini više ne zadužuje Poreska uprava već „Vode Vojvodine”.\nKako u pomenutom preduzeću saznajemo, rešenja za 2017. godinu još se ne pišu pošto Vlada Srbije treba da donese Uredbu o visini naknade. Pretpostavlja se da će ona, da bi ublažila posledice suše, poljoprivrednike osloboditi plaćanja takozvanog vodnog doprinosa za 2017.\nNaknada za odvodnjavanje, koja u proseku iznosi oko 1.200 dinara po hektaru na godišnjem nivou, pokriva tek 32 procenta od sredstava potrebnih za održavanje objekata za odvodnjavanje. Naknada je, inače, vrsta javnog prihoda i evidentira se u pokrajinskom Budžetskom fondu, a koristi se za odvođenje suvišnih voda sa područja Vojvodine.\nInače, od funkcionisanja sistema za odvodnjavanje direktno ili indirektno zavisi 1,8 miliona hektara zemljišta, odnosno više od 80 procenata Pokrajine. Odvodnjavanje tako velikih površina sprovodi se sa oko 22.000 kilometara kanala, sa 155 crpnih stanica, 17 mobilnih agregata, 319 ustava, 16.450 propusta i mnogo drugih objekata.\n← U NAJSTARIJOJ CRKVI U NAŠEM GRADU, HRAMU USPENjA PRESVETE BOGORODICE, NEDAVNO SU KONZERVIRANE I RESTAURIRANE ZIDNE SLIKE\nPRITVORENI DOSKORAŠNjI ČELNICI „AGROKORA” I ZRENJANINSKOG „DIJAMANTA” →


HAOS: Stefanović "Video sam Vreja"-MUP "Ne sarađujemo sa FBI oko Belivuka"! -\nHAOS: Stefanović „Video sam Vreja“-MUP „Ne sarađujemo sa FBI oko Belivuka“!\nPinki je video Vreja…\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Republike Srbije saopštilo je Tanjugu da ne raspolaže saznanjima, niti da u evidencijama MUP-a postoji i jedan podatak ili dokument koji bi bio potvrda saradnje ili bilo kakve razmene operativnih informacija sa FBI u cilju kriminalističke obrade i procesuiranja optuženih lica organizatora organizovane kriminalne grupe Belivuk-Miljković.\n„Ministarstvo unutrašnjih poslova Republike Srbije nema ni jedan podatak da se vodila bilo kakva istraga u saradnji sa FBI koja je za cilj imala razbijanje organizovane kriminalne grupe Belivuk-Miljković“, rečeno je u odgovoru MUP-a na pitanje Tanjuga da li u papirima MUP-a postoji bilo kakav podatak o tome da je FBI u saradnji sa MUP-om vodio zajedničku istragu oko organizovane kriminalne grupe Veljka Belivuka.\nOvo je praktično odgovor na tvrdnje akteulnog ministra odbrane“da je grupa Veljka Belivuka razbijena zahvaljujući saznanjima FBI, iz 2019. godine“.\n-Podrazumeva se da je tim sastancima prisustvovao veći broj policijskih službenika naše zemlje, koji su, sarađujući sa partnerskim službama, razmenjivali informacije o svemu ovome. To može da potvrdi direktor FBI Kristofer Vrej, kojeg sam sreo 2019. godine- istakao je u pisanoj izjavi Stefanović.


Mađarska niskotarifna avio-kompanija Viz Er (Wizz Air) najavila je danas da će otvoriti novi centar za obuku u blizini Međunarodnog aerodroma "Franc List" u Budimpešti do kraja 2018. godine.\nU novom objektu će biti smeštena dva najsavremenija simulatora leta, jedan simulator sa fiksnom osnovom i potpuno nov trenažer za hitnu evakuaciju i trenažer za slučajeve požara, navodi se u saopštenju Viz Era.\n- S obzirom da avio-kompanija nastavlja sa snažnim rastom širom Evrope od preko 20 odsto godišnje i planira da utrostruči flotu u narednoj deceniji, novi savremeni centar će Viz-u omogućiti da proširi kapacitete za obuku za do 100 članova posade dnevno, s tendencijom porasta na 250 u budućnosti, uz poštovanje najviših standarda - poručuju iz kompanije.\n- Do kraja 2018. godine ćemo imati stalno angažovan međunarodni tim od preko 1.000 pilota i 2.000 članova kabinskog osoblja. Ove brojke bi mogle da se utrostruče za 10 godina kao rezultat širenja kompanije Viz Er - izjavio je ovim povodom Diderik Pen, izvršni potpredsednik i direktor operacija u toj avio-kompaniji.


Liberalne stranke u Srbiji treba da promene pristup ako žele da budu prepoznate | Talas.rs\n“Liberali treba da sarađuju preko najmanjeg zajedničkog sadržaoca, a to su liberalne reforme, nezavisno od eventualnog članstva u EU ili NATO-u.”\nU situaciji gde svega nekoliko procenata građana podržava članstvo Srbije u NATO, a gde entuzijazam građana, a i same EU, za integracije Srbije stagnira, politički je neprofitabilno stavljati u prvi plan podršku članstvu Srbije u ovim organizacijama. Liberalne partije u Srbiji bi trebalo da prilagode svoju strategiju.\nŠta je pravi interes liberalnih, „pro-zapadnih“ partija u Srbiji?\nČlanstvo u EU i NATO-u u liberalnim krugovima u Srbiji često se posmatra kao najbrži put do „modernizacije“, „normalizacije“ ili „ulaska“ Srbije u klub razvijenih zemalja. Pored toga što se ovi procesi vide kao jasan put i dobro dizajniran način da se stvari u Srbiji reformišu, stiče se i utisak da bi članstvo Srbije u EU i NATO-u za mnoge liberale dalo određenu „potvrdu“ da je njihova zemlja zaista civilizovana, razvijena zemlja koja pripada evropskoj kulturi. Članstvo u EU i NATO-u vidi se kao svojevrsni „kraj istorije“ posle koga je jasno da se Srbija oslobodila negativnog tereta prošlosti i izašla na siguran put, u mirne vode stabilnosti i prosperiteta.\nZasigurno, ne možemo tvrditi da su EU i NATO integracije cilj sami po sebi. One to nisu bile ni za druge zemlje Evrope, nisu to ni za SAD. I EU i NATO su sredstva za svoje članice da obezbede neke svoje interese – bilo da se radi o ekonomskim interesima ili o bezbednosnim interesima. Za određeni broj ljudi svakako je primamljiva ideja i nekog šireg identiteta, bilo kao nadogradnje lokalnog i nacionalnog identiteta, bilo kao zamena za njega, ali ovo svakako nije primarna svrha EU i NATO-a.\nEU i NATO na sličan način ne bi trebalo da se smatraju ciljem samim po sebi ni ako se radi o domaćim liberalima. Cilj je prosperitetna Srbija, mir, stabilnost i priznanje u svetu. EU i NATO su jedni od načina na koji se do toga može doći.\nŠta o tome misle građani Srbije?\nPodrška NATO integraciji je konstantno na prilično niskom nivou. Čak i kada bi ovo bila najbitnija tema za birače, može se opravdano sumnjati da bi opcija koja zagovara NATO članstvo prešla cenzus.\nAko ukupno 6% ili 10% birača podržava nešto, čak i da je to najbitnija tema za njih, dovoljno je da se glasovi podele na dve partije i da obe rizikuju ostanak ispod cenzusa. Može se sumnjati da i tih 6% ili 10% birača koji podržavaju ovakav smer Srbije zaista stavlja ovu temu u sam vrh interesovanja – ekonomska pitanja, na primer, u istraživanjima javnog mnjenja dominiraju diskursom, što dosta mudro koristi vladajuća SNS. Sa druge strane, preko 80% ljudi ima negativan stav o članstvu u NATO.\nZagovarati članstvo Srbije u NATO-u izgleda sasvim neproduktivno sa aspekta političke strategije – ono osuđuje partiju da bude na margini i rizikuje svoje mesto u parlamentu i za pregovaračkim stolovima.\nSa EU stvari stoje donekle drugačije. U poslednjih nekoliko godina, oko polovina birača podržava članstvo Srbije u EU, kada bi se odmah glasalo o tome na referendumu. Ako to imamo u vidu, zagovaranje EU članstva može biti profitabilno politički. Ne samo da se može ući u parlament, već se može osvojiti i većina.\nTeren EU integracija za liberalne stranke postaje sve klizaviji. Prvi razlog za to je što su liberalne partije sada u opoziciji, a EU podržava vlast za koju oni tvrde da predstavlja stvari koje oni preziru. Ovo opoziciju dovodi u konfuznu situaciju – sa jedne strane se pod plaštom evropskih vrednosti i EU integracije protestuje protiv vlasti, a sa druge strane upravo ta EU daje komplimente vlasti da približava Srbiju članstvu i vrednostima EU.\nDrugi razlog je pad entuzijazma birača u vezi sa EU. Posle inicijalnog entuzijazma u periodu vlasti DOS, pa i kasnije, Koštuničine i Tadićeve vlasti, podrška EU je spuštena, a utisak je i da oni koji su za članstvo Srbije u EU vide EU sa manje emocija.\nTreći razlog zašto je stavljanje EU u prvi plan klizav teren za liberale u Srbiji je vezan i za signale iz EU. Stav EU prema Srbiji je već neko vreme stav stalnog pomeranja datuma članstva Srbije (što ima veze i sa sporim ispunjavanjem uslova od strane Srbije), a sada se čuju poruke koje kažu da u EU trenutno nema mesta za proširenje. Neki od ovih razloga su izvan kontrole Srbije i većine srpskih političara – oni imaju veze sa odnosima u okviru EU.\nČetvrti razlog je i određena promena u okviru same EU koju vidimo u činjenici da je u porastu evropskepticizam. Iako možemo reći da je evroskepticizam u EU prenaduvan od strane medija (istraživanja javnog mnjenja pokazuju rekordno visoke podrške EU u gotovo svim zemljama, što navodi na zaključak da čak ni strastvene pristalice evroskeptičnih partija nisu baš sasvim za izlazak iz EU, već za određene promene i kontriranje briselskim elitama), naši glasači ovo vide. To može da birača u Srbiji navede na pomisao da „neće oni nas da prime dok prvo ne srede sve kod sebe“.\nAko se sve ovo posmatra zajedno, mi dolazimo u situaciju da liberali u Srbiji potenciraju EU članstvo, dok EU daje podršku protivniku, jasno kaže da trenutno nema mesta za Srbiju i dok naši glasači vide sve to, uz činjenicu da postoji utisak da EU trenutno radi na sređivanju svog dvorišta. U smislu političke strategije i komunikacije, tema EU integracija je preuzeta od strane drugih i više nije specifična za liberalne partije i nosi nekoliko faktora koji su izvan kontrole srpskog liberalnog političara.\nU ovakvoj situaciji, liberal koji na prvo mesto stavlja EU integracije Srbije sam sebi izmiče tepih pod nogama i rizikuje da se prepusti silama izvan svoje kontrole, pa i da ga shvate kao aktera koji ne razume političke trendove i prema tome ne zaslužuje da bude na vlasti.\nŠta onda liberali treba da rade?\nU Srbiji postoji više vrsta liberala. Postoje liberali koji se zalažu za članstvo Srbije u EU i NATO-u, oni koji žele samo EU ili samo NATO, kao i oni koji ne žele nijedno od toga. Zajedničko svima je da jesu za vrednosti slobodnog tržišta, da su društveno tolerantni (iako će neki gunđati na određene pojave, zasigurno neće dići ruku da povrede nekoga) i da žele da Srbija napreduje ekonomski i društveno.\nTakođe, između pristalica ovih vrednosti će, pored članstva u EU i NATO, do spora dolaziti i po pitanju Kosova, odnosa u regionu i slično, ali to ne sme da ugrozi posvećenost ostalim ciljevima.\nAko članstvo u EU i NATO-u nisu ciljevi sami po sebi, već su ciljevi mir, stabilnost, jaka privreda koja brzo raste i društvo koje se preko privrede povezuje sa svetom, dobri odnosi u regionu, narod koji se oseća poštovanim, mudro bi bilo to tako i definitisati.\nZašto upravo ove ciljeve ne bismo stavili na prvo mesto, a onda diskutovali kako da stignemo do njih? Ako nešto kao liberali znamo, to je da tržišna privreda vodi ekonomskom rastu, da otvorena privreda vodi saradnji sa drugima i velikim mogućnostima za sve naše građane i građane susednih zemalja. Ovo su teze koje stvarnost već potvrđuje.\nDržava jake privrede imaće i bolji brend u svetu, obrazovanije građane, veće mogućnosti da ispregovara svoje interese na globalnoj sceni i svakako bolju komunikaciju sa regionom. Upravo one stvari koje želimo postići EU i NATO integracijama.\nEU integracije, pa i NATO integracije, zaista u jednoj meri mogu biti prečica do ovih ciljeva. Mnoge reforme koje EU zahteva od Srbije su odlične za Srbiju i predstavljaju rešenja koja su efikasnija od postojećih. Međutim, brend EU i NATO, kao i njihovi prioriteti, postaju sve rizičniji teren za partije liberalne orijentacije, dok uz to, određeni broj liberala biva otuđen potenciranjem EU i NATO članstva u datom kontekstu.\nSve to suštinski sprečava liberale da guraju svoju agendu – uspostavljanje slobodnijeg tržišta, ekonomsko osnaživanje, stabilnost u regionu i veći ugled u svetu.\nUmesto toga, mudar potez bi bio u prvi plan staviti drugačije definisane ciljeve, a zatim diskutovati kako da se do toga dođe. Liberali treba da sarađuju preko najmanjeg zajedničkog sadržaoca, a to su liberalne reforme, nezavisno od eventualnog članstva u EU ili NATO.\nPrioriteti su vladavina prava i racionalnost u spoljnoj politici\nCiljevi liberalne reforme u Srbiji su jasni. Pre svega, Srbija mora uvesti vladavinu prava i srediti svoju privredu – smanjiti poreze na rad, izvršiti privatizacije i izbaciti politiku iz privrede, iskoristiti novac da se u red dovedu infrastruktura, socijala, i ostali servisi koje država daje.\nPotrebno je omogućiti preduzetnicima (a ima ih preko 400.000) da rade u predvidivom i stabilnom okruženju, da mogu da naplate svoja potraživanja, da mogu efikasno da posluju bez birokratskih prepreka. Zatim, neophodna je i spoljna politika zasnovana na principima – povezivanje na osnovu interesa i odbrana bezbednosti i svojine građana Srbije gde god da se nalaze. Srpskoj spoljnoj politici nedostaje ova vrsta racionalnosti, a liberali bi trebalo da budu oni koji je osvežavaju.\nPristupanje EU sa sobom zaista nosi mnoga rešenja za ova pitanja, ali je nepotrebno čekati da se slože stvari izvan naše kontrole. Ako se Srbija sredi i uredi, EU će to svakako pozdraviti, a za članstvo će biti prilike – svi žele da uspešni budu deo njihovog kluba.\nSrbija je već privredno vezana za EU, što je sasvim logično. Srbija je okružena NATO članicama, naša vojska već sarađuje sa NATO više nego sa bilo kojim drugim akterom. Vlast SNS je Srbiju približila NATO u velikoj meri, a ne izgleda kao da od tog puta želi ili zna kako da odustane. Istovremeno, ideja neutralnosti se čini veoma ukorenjenom među biračima i čini se da nadmašuje pro-ruske sentimente u popularnosti.\nPoenta cele priče je da, kako stvari danas stoje, a na osnovu prethodnog iskustva, sve i da Srbija uđe i u EU i NATO, gotovo je sigurno da liberalne partije neće biti te koje će je uvesti. To nije ni neophodno.\nLiberalne partije imaju znanja koja drugi nemaju – znanje da je slobodno tržište, zasnovano na vladavini prava i ravnopravnim pravilima za sve, put do prosperiteta – ekonomskog, kroz ekonomski razvoj, i društvenog, kroz bolju povezanost sa svetom, fokus na saradnji, veći ugled u svetu i bolje obrazovanje svojih građana. I sada je vreme da ta znanja konsoliduju, iskomuniciraju prema građanima, a zatim ih i primene, bez čekanja da se na njih osvrnu EU i NATO.\nTAGS: EU liberalne stranke NATO opozicija politike Srbija


Borel: Poruka ministara EU da u Evropi nema mesta podeljenoj Bosni | EurActiv Serbia\nBorel: Poruka ministara EU da u Evropi nema mesta podeljenoj Bosni\nŠefovi diplomatija Evropske unije su upozorili da u Bosni i Hercegovini jačaju nacionalizam i separatizam koji dovode u pitanje teritorijalnu celovitost i jedinstvo te zemlje i predočili da "u Evropi nema mesta podeljenoj Bosni i Hercegovini", izjavio je visoki predstavnik EU Žozep Borel posle zasedanja ministara inostranih poslova Unije u Briselu.\nOn je rekao da su ministri EU pozvali političke vođe u BIH da "preuzmu odgovornost da se očuva Ustav i obezbedi pun povratak u državne institucije".\n"U Evropi nema mesta podeljenoj Bosni i Hercegovini, a oni koji rade u tom pravcu teško greše, oni lišavaju svoj narod blagodetne evropske perspektive i života", preneo je Borel stav Saveta ministara EU 21. februara.\nEU je, po njegovim rečima, spremna da posegne za finansijskim merama i sankcijama "ako to bude zahtevala situacija" u BiH.\nMinistri EU su pružili punu podršku nastojanjima izaslanika EU i SAD da se "pokrene politički dijalog u BiH s ciljem da se sprovede izborna reforma, izmene Ustava, uključujući ograničene ustavne dopune koje mogu pospešiti funkcionalnost Federacije".\n"Spremni smo da upotrebimo sva raspoloživa sredstva ako to situacija bude zahtevala, a to se svakako tiče finansijske pomoći i restriktivnih mera, što će biti primenjeno kao poslednja mera. Mi bismo svakako više voleli da usledi dijalog i sporazum između strana kako bi se zajamčile reforme, nužne da bi se održali predstojeći izbori", zaključio je Borel.\nOn je, dolazeći na zasedanje, podvukao da se mora zaustaviti sadašnji razvoj u Bosni i Hercegovini "da bi se izbeglo da se ta zemlja raspadne u komade".\nHrvatski ministar Gordan Grlić Radman je na zasedanju izjavio da "ako se izbori u BiH održe pod ovakvim uslovima, mi upozoravamo da bi oni destabilizirali državu, neće doprineti ničemu dobrom, nego će se kriza nastaviti i biti još veća".\nGrlić Radman je istakao da je važno da do svesti drugih država članica EU dopre saznanje koliko je za stabilnost, prosperitet i funkcionalnost BiH važna promena izbornog zakona koji će zadovoljiti sva tri konstitutivna naroda i ostale.\nHrvatski narodni sabor BiH je prethodno zauzeo stav da u slučaju neusvajanja izmena Izbornog zakona BiH po modelu za koji se zalažu hrvatske stranke u BiH, treba da se pokrenu političke i pravne procedure za novu institucionalnu i teritorijlanu organizaciju BiH.\nVarheji: Projekti EU u RS neće se realizovati ako se ne deblokiraju institucije BiH\nKomesar EU za proširenje i politiku susedstva Oliver Varheji izjavio je da će projekti EU na teritoriji RS moći biti realizovani samo ako institucije BiH profunkcionišu.\nOn je istakao da je krajem 2021. upozorio političke lidere u BiH da bez potpunog funkcionisanja institucija BiH rizikuje da izgubi velike investicije.\n"Tražio sam od predstavnika RS da se u potpunosti vrate u državne institucije", napisao je Varheji na Tviteru.\nNaveo je da je Evropska komisija primila prijave za podršku EU na koridoru 5c u vezi s drumskim i železničkim vezama, uključujući i za dve lokacije na teritoriji RS.\n"Doprinos EU za ta dva projekta iznosi 600 miliona evra, koji mogu biti realizovani samo posle povratka u državne institucije koje funkcionišu u potpunositi", naglasio je Varheji tokom sastanka ministara spoljnih poslova EU, na kojem se raspravljalo o BiH.\nDodao je da je Komisija pripremila plan kako da pomogne razvoj i oporavak od pandemije korona virusa i da bi taj plan direktno pomogao građanima BiH.\nPo njegovim rečima, za BiH je bitno da ima institucije koje potpuno funkcionišu, kako zbog sprovođenja reformi, tako i zbog implementacije Ekonomskog investicionog plana za Zapadni Balkan.\nVarheji je pozvao političke lidere u BiH da u najkraćem roku nađu rešenje za izbornu i ustavnu reformu kako bi svi građani bili jednako zastupljeni.\nPetkov: Odluka o ukidanju veta posle samita EU


Crna Gora: Vlada bila spremna da suspenduje primenu Zakona o slobodi veroispovesti\nPredsednik Vlade Crne Gore, Duško Marković, obratio se jutros javnosti rekavši da su on i predsednik Milo Đukanović nedavno razgovarali sa mitropolitom crnogorsko-primorskim Amfilohijem kako bi rešili probleme između državnih organa i Srpske pravoslavne crkve u Crnoj Gori.\nMarković je istakao da je tokom razgovora mitropolitu Amfilohiju iznesen predlog za obustavu primene Zakona o slobodi veroispovesti do izjašnjenja Ustavnog suda i Evropskog suda za ljudska prava i nastavak dijaloga, ali da je Mitropolit, uprkos tome, pozvao na nastavak litija, a SPC nastavila kršenje zakona u svakoj prilici.\n„Kao što vam je poznato, i kako sam saopštavao javnosti, u više navrata odazivao sam se i sastajao sa mitropolitom Amfilohijem, a povodom Zakona o slobodi veroispovesti i drugih važnih pitanja koja su se nametala u odnosima između države i pravoslavne crkve. Tako je bilo i pre nekoliko dana, kad smo se pozivu mitropolita Amfilohija sa episkopom Joanikijem, odazvali ja i predsednik države Milo Đukanović, kao najviši predstavnici izvršne vlasti u Crnoj Gori. Taj sastanak bio je potvrda našeg poštovanja prema Mitropoliji i drugim eparhijama Srpske pravoslavne crkve, ali i potvrda naše trajne opredeljenosti da vodimo dijalog i tražimo zajednička i najbolja rešenja. Razgovor koji smo vodili bio je sadržajan, dug i konstruktivan, i okončan je jasnim predlozima koje smo predsednik Đukanović i ja saopštili, a čiji cilj je izlazak iz trenutne situacije koja opterećuje ukupni društveni ambijent. Konkretno – Vlada je bila spremna da obustavi implementaciju Zakona o slobodi veroispovesti sve do trenutka dok o njegovoj ispravnosti odluku ne donesu Ustavni sud Crne Gore i Evropski sud za ljudska prava u Strazburu. Paralelno sa tim, ponudili smo i za sledeću sedmicu predložili nastavak započetih pregovora na ekspertskom nivou, za šta se Vladin tim pripremao tokom prethodnog perioda,“ rekao je Duško Marković.\nOn je dodao da su ovo činjenice i istina koje građani i vernici ovih dana nisu mogli čuti od crkvenih velikodostojnika.\n„Nažalost, sa druge strane je kao odgovor usledio poziv mitropolita Amfilohija da se organizuju litije, što se tumači kao nastavak nerazumevanja i konfrontacija koje u Vladi ne želimo, jer one predstavljaju smetnju našem građanskom skladu i prosperitetu. Pored odbijanja dijaloga, a samim tim i mogućnosti da se pronađe održivo rešenje, Srpska pravoslavna crkva nastavlja sa kršenjem zakona u svakoj prilici, pa i kad je u pitanju uspostavljena praksa nelegalne gradnje u okviru crkvenih imanja, i izvan njih,“ rekao je premijer.\nMarković je poručio da je Crna Gora je demokratsko društvo evropskih i evroatlantskih vrednosti u kojem su dozvoljena javna okupljanja dok god ona ne ugrožavaju prava drugih, i dodao da će Vlada obezbediti njihovo ostvarivanje u skladu sa zakonom i aktuelnim pravilima.\n„Dakle, najavljene litije moraju biti organizovane na način koji podrazumeva primenu epidemioloških mera i preporuka, uz istovremeno poštovanje zdravlja i života svih građana, a sve u duhu jednake primene zakona, što je standard koji obavezuje svakog pojedinca i svaki kolektivitet. Uz poziv na poštovanje zakona, Mitropoliji i eparhijama Srpske pravoslavne crkve i dalje ostavljamo mogućnost da u okviru dijaloga i pravnog sistema Crne Gore zajednički tražimo rešenja u najboljem interesu pravoslavnih vernika. Naša namera je da ostavimo ambijent i nasleđe koje neće biti opterećenje generacijama koje dolaze. Dakle, otvoreni smo za dijalog i traženje rešenja, ali ne za ucene i pritiske. A dok se do toga ne dođe, zakoni će važiti za sve u Crnoj Gori, pa i za Srpsku pravoslavnu crkvu i njene vernike,“ zaključio je predsednik Vlade Crne Gore Duško Marković u obraćanju javnosti.


Americi preti klimatska kataklizma — Викиновости\nSAD - (Beta-AP) - Globalno zagrevanje rapidno pretvara Ameriku u olujno i opasno mesto - od poplavama zahvaćene Floride, do divljih požara na zapadu SAD, ocenjeno je u najnovijem izveštaju američke Nacionalne klimatske službe, objavljenom danas.\nOčekuje se da će nepogode izazvane klimatskim promenama „izuzetno ugroziti SAD u ovom veku i posle“, dodaje se u izveštaju na 840 strana i ističe da ipak nije kasno da se spreče njihovi najgori efekti.\nU izveštaju čiju je izradu podržala Bela kuća koja će ga upotrebiti za razvoj politike zaštite okoline, ukazuje se da će SAD i druge zemlje, ukoliko ne promene način korišćenja energije, ostati na putu sve veće štete i opasnosti od prirodnih katastrofa.\n„Klimatske promene, koje su nekad smatrane temom daleke budućnosti, sada su se čvrsto ušančio u sadašnjosti. Proizvođači kukuruza u Ajovi, uzgajivači ostriga u državi Vašington i oni koji prave javorov sirup u Vermontu, svi se suočavaju sa promenama uslovljenim klimom, koje u nedavnom iskustvu nisu zabeležene“, rekao je jedan od autora studije.\nJedna od autorki izveštaja navela je da obični ljudi ne mogu da primete promene poput rasta prosečne temperature koja je od 1895. kada je započeto njeno merenje, skočila za 1,9 stepeni, ali oni na svojoj koži itekako sve češće osećaju sušu, talase vrućina i oluje.\nU izveštaju se zaključuje da su se intenzitet, frekvencija i trajanje najačih atlantskih uragana povećali od početka 1980-tih, ali još nije dovoljno ispitano koliki deo se može pripisati zagrevanju čiji je uzrok aktivnost čoveka.\nTo isto važi i za zimske oluje, poplave, talase vrućine, suše, kao i za povećanje nivo mora i okeana za 20 centimetara od 1880. godine, a predviđa se da će do 2100. porast biti između 0,3 i 1,2 metra.\nOd januara 2010. godine 43 od 48 južnih država SAD zabeležile bar 1 mesečni rekord u visini temperature. Tako je Kalifornija ove godine imala najtopliji januar od kako se meri temperatura.\nU poslednji 51 mesec, države SAD su imale 80 mesečnih rekorda po vrućini, 33 po vlažnosti, 12 po suši, i tri po hladnoći, navela je agencija AP.\nU izveštaju se takođe upozorava „da klimatske promene prete ljudskom zdravlju i ljudima na mnogo načina“ što uključuje pojačano zagađenje vazduha od požara, smoga, povećan broj bolesnih zbog zaražene hrane, vode, komaraca i krpelja.\nTakođe, zbog sve toplijeg vremena povećana je količina polena, kao i negativne posledice ugljen-dioksida po biljke.\nPolenska sezona se produžila za 24 dana u regionu Minesote i Severne Dakote između 1995. i 2011, navodi se u izveštaju.\nOno što je posebno loše su ogromni troškovi klimatskih promena: po najgorem scenariju, samo poplave bi mogle do 2100. godine da koštaju SAD 325 milijardi dolara, od čega bi 130 milijardi dolara otpadalo na Floridu.\nDo sada su suše i talasi vrućine u 2011. i 2012. koštali poljoprivrednike 10 milijardi dolara, navodi se u studiji.\nVremenske katastrofe koje nanose milionske štete, pogađaju najčešće Teksas, Oklahomu i jugoistočni deo SAD, zaključuje se u izveštaju.\nNovinska agencija Beta „Izveštaj: Americi preti klimatska kataklizma” Новинска агенција Бета, 6. мај 2014. (srpski)\nPreuzeto iz „https://sr.wikinews.org/w/index.php?title=Америци_прети_климатска_катаклизма&oldid=3139288”\nOva stranica je poslednji put uređena na datum 15. jun 2014. u 19:52 č.


Opsežno ISTRAŽIVANJE pokazalo nešto sasvim DRUGAČIJE! - OnlineVesti\nOpsežno ISTRAŽIVANJE pokazalo nešto sasvim DRUGAČIJE!\nAko verujete da je najlepše doba braka neko vreme u prvim godinama, dok još traje i zaljubljenost, varate se, Foto: Profimedia\nIako ima nekih ograničenja, novo istraživanje pokazalo da su bračni parovi posmatrani između 1980. i 2000. uočili da se njihova zajednićka sreća povećava nakon 20. godišnjice braka.\nAko verujete da je najlepše doba braka neko vreme u prvim godinama, dok još traje i zaljubljenost, varate se. Novo istraživanje objavljeno u časopisu “Social Networks and Life Course” pokazalo je da se dobre stvari zaista događaju onima koji su spremni da čekaju.\nBračni parovi koji su dugo zajedno primetili su da se njihova međusobna sreća povećava nakon 20. godišnjice.\n“Bračna sreća vremenom ne opada u stabilnim brakovima. Rezultati, u stvari, sugerišu da se bračna sreća blago povećava u kasnijim godinama braka, posebno za muževe“, zaključuje studija.\nTim istraživača sa Univerziteta u Pensilvaniji i “Brigham Young” analizirali su šest talasa podataka iz studije o nestabilnosti u brakovima tokom života, od kojih je prvo istraživanje sprovedeno 1980. godine, a poslednje 2000. godine za merenje uspona i padova 2.034 čoveka i žene u braku. Konkretno, posmatrali su broj zajedničkih aktivnosti (npr. zajedničku večeru, kupovinu ili posetu prijateljima), nivo bračnih nesuglasica i sreće i trajanje braka.\nU vestima koje nikoga neće šokirati, ljudi čiji su se brakovi završili razvodom verovatnije su prijavili bračni nesklad i imali manje zajedničkih aktivnosti. Možda iznenađujuće, uprkos popularnom verovanju, nivo bračne sreće ostao je prilično dosledan kod supružnika čiji brakovi su preživeli i sreća je počela da raste nakon oko 20 godina zajedničkog života. To potvrđuju i druge studije koje su pokazale da su bračni parovi najsrećniji 40 godina nakon venčanja.\n“Provodeći mnogo godina zajedno, parovi imaju priliku da iskuse dublje nivoe poštovanja, bliskosti i zadovoljstva“, ističu istraživači.\nTakođe može da pomogne to što su deca odrasla i odselila se, ističe se.\nU istraživanju postoji nekoliko ograničenja, uključujući činjenicu da su ispitanici sami prijavili podatke, pa postoji mogućnost pristrasnosti, prenosi portal “IFL Science”.\nKao što i sami istraživači primećuju, prikupljanje podataka počelo je 1980, a završilo se 2000. godine, tako da se rezultati možda neće odnositi na novije brakove, posebno jer je studija bila ograničena na heteroseksualne bračne parove. Danas su zajednička partnerstva sve češća, istopolni brakovi su legalizovani u mnogim zemljama, a poligamija postaje sve prihvaćenija, odnosno odnosi postaju sve raznovrsniji.\nIako je očigledno potrebno više istraživanja, glavni zaključak istraživanja daje nadu.\n“Iako su razvodi danas uobičajeni, približno polovina svih brakova traje čitav život, a dugoročni izgledi za većinu ovih brakova su optimistični. Sreća i interakcija ostaju visoki, a razdor opada“, zaključuju autori.\n“Ova optimistična perspektiva nije dovoljno prepoznata ili cenjena u literaturi o društvenim naukama o braku, koja je pretpostavljala da kvalitet odnosa u većini parova kontinuirano opada“, ističe se u zaključcima.


Dečiji maraton zbog kiše odložen za 23. april\nM. D. 8. aprila 2016. 10:50\nTradicionalni Dečiji maraton, 23. po redu, koji je trebalo da se održi sutra u Beogradskom ZOO vrtu, zbog kiše odložen je za 23. april, saopštili su organizatori.\n„S obzirom na aktuelnu vremensku situaciju, po podacima stručnjaka iz Hidrometeorološkog Zavoda Srbije i najavljenu kišu između petka i subote, kao i mogućnost povremene kiše tokom vremena predviđenog za održavanje, gradski Sekretarijat za obrazovanje i dečiju zaštitu i Beogradski maraton kao organizatori doneli su odluku da se Dečiji maraton ne održi u predviđenom terminu, već da događaj bude pomeren za novi, odgovarajući termin“, istice sa u saopštenju.\nKako se navodi, bezbednost dece je apsolutni prioritet kada je u pitanju organizacija ovog značajnog i tradicionalnog događaja, pa su se time i rukovodili gradski Sekretarijat za obrazovanje i dečiju zaštitu i Beogradski maraton prilikom donošenja ove odluke.\n„Verujemo da će svi koji su bili uključeni u organizaciju ovog događaja uvažiti pomenute razloge i da će sa nama učestvovati u realizaciji događaja u novom terminu, na radost beogradskih mališana. Novi termin održavanja Dečijeg maratona je 23. april“, zaključuju organizatori.


Vučić osudio poziv na zamrzavanje pregovora Srbije sa EU\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da iza poziva grupe evroposlanika na zamrzavanje pristupnih pregovora sa Srbijom zbog stava prema Rusiji, stoje "uvek isti dežurni mrzitelji" kojima je po njegovim rečima, "san da Srbija nikad ni na koji način ne napreduje".\nOdgovarajući na pitanja novinara u Vranju, Vučić je 14. marta rekao da je "mnogima najlakše" da svoj bes iskale na Srbiji i da je zato njena pozicija "delikatnija".\nBrisel ponavlja očekivanje da Srbija uskladi svoju spoljnu politiku sa EU\nGrupa evropskih zastupnika iz liberalne političke grupacije u Evropskom parlamentu, pismeno je zatražila od Evropske komisije privremeno zamrzavanje pregovora o pristupanju Evropske unije sa Vladom Srbije i uskraćivanje finansijske podrške.\nPortparolka Evropske komisije Ana Pisonero 14. marta nije mogla ni da potvrdi da je Evropska komisija dobila pismo devet evropskih zastupnika.\nOna je ponovila stav Evropske unije da od Srbije očekuju da se uskladi sa evropskom spoljnom politikom, uključujući i sankcije koje su uvedene protiv Rusije zbog rata u Ukrajini.\nSrbija je jedina zemlja kandidat koja nije uvela sankcije Rusiji.\nZapad pojačava sankcije Rusiji, sve oči uprte u Srbiju\nBeograd se 2. marta na sednici Generalne skupštine UN-a pridružio osudi invazije Rusije na Ukrajinu.\nRuski vojni napad na Ukrajinu počeo je 24. februara i od tada su Kijev i drugi gradovi pod žestokim udarima.\nPratite BLOG UŽIVO o ruskoj invaziji na Ukrajinu\n'Dozvolićemo kontrolisan izvoz pšenice'\nPredsednik Srbije izjavio je 14. marta da će biti dozvoljen kontrolisan izvoz pšenice prema ugovorima država iz regiona, prvo prema Albaniji.\nOdgovarajući na pitanja novinara o zabrani izvoza žitarica, Vučić je rekao da su u trenutku zabrane postojali ugovori za izvoz 350.000 tona pšenice.\n"Tada sam rekao zaustavite izvoz, jer bi nestalo 800.000 tona iz robnih rezervi", rekao je on.\nDodao je da izvoz traže trgovci, a ne poljoprivrednici i da će na zalihama biti "bar 20 odsto više nego što je potrošnja".\nVučić je rekao i da se "umirilo" tržište nafte i naftnih derivata jer su obezbeđene dovoljne količine i "pristojna" cena.\nNajavo je da će se do 16. marta rešiti i problem da se registrovanim poljoprivrednim domaćinstvima omogući točenje goriva u kanistere, pošto je po Uredbi o ograničenju cena naftnih derivata predviđeno da se evro dizel toči samo u pogonske rezervoare poljoprivrednih mašina.\nVlada Srbije ograničila cenu goriva do 11. aprila


Regioni - datum: 2019-03-26 OBJAVLJEN JAVNI POZIV ZA DODJELU SREDSTAVA PODRŠKE INVESTICIJAMA U ADAPTACIJI PLANINSKIH KATUNA\nKatuni u Bihoru Za obnovu koliba do 1.500 eura\n<strong>PETNjICA – Iz lokalne uprave su obavijestili poljoprivredne proizvođače da Ministarstvo poljoprivrede i ruralnog razvoja, u skladu sa Agrobudžetom za 2019. godinu objavljuje Javni poziv za dodjelu sredstava podrške investicijama u adaptaciju planinskih katuna. Naveli su da ukupan budžet za ovaj program u Crnoj Gori iznosi 100.000 eura te da će poljoprivredni proizvođači imati mogućnost ostvarivanja prava na sredstva podrške za investicije u adaptaciju koliba na katunima, regulisanje vodosnabdijevanja kao i nabavku i ugradnju fotonaponskog sistema za proizvodnju električne energije na katunima.\n– Maksimalno prihvatljiva investicija iznosi 3.000 eura, uz budžetsku podršku do 50 odsto vrijednosti prihvatljive investicije, odnosno do 1.500 eura. Za nabavku i ugradnju fotonaponskog sistema za proizvodnju električne energije na katunima podrška je do 70 odsto od prihvatljive investicije, a ne više od 1.000 eura. Ukoliko se investicija odnosi na adaptaciju koliba na katunima, regulisanje vodosnabdijevanja i nabavku i ugradnju fotonaponskog sistema za proizvodnju električne energije na katunima podrška neće biti veća od 1.500 eura – naveli su iz Opštine Petnjica, dodajući da se sredstva podrške isplaćuju nakon završene investicije i kontrole na licu mjesta.\nNaglašeno je da korisnici sredstava podrške ovog javnog poziva moraju biti registrovani u Registar poljoprivrednih gazdinstava u trenutku podnošenja zahtjeva za odobravanje projekta. Trajanje javnog poziva je od 25. marta do 9. maja.


Klaster puteva kulture :: Putevima Tesle\nKlaster puteva kulture Putevima Tesle\nTesla dani 2017 – Pošaljite predlog programa!\n13.Apr.2017 by Klaster puteva kulture\nTokom čitavog jula 2017. godine, brojnim zanimljivim izložbama, eksperimentima, predavanjima, neobičnim turama i obilascima, kao i raznim drugim dešavanja inspirisanim Nikolom Teslom i njegovim životom, vremenom elektrifikacije i industrijalizacije, biće širom Srbije proslavljen Teslin rođendan – 10. jul. Ovogodišnja manifestacija Tesla dani, četvrta po redu, protećiće i u znaku jubileja – 125 godina od Teslinog… Saznajte više\nKulturne rute povezale Srbiju, Sloveniju i Hrvatsku\n10.Apr.2016 by Klaster puteva kulture\nUmrežavanjem organizacija, institucija, privrednika i obrazovnih institucija iz Srbije, Slovenije i Hrvatske, Klaster puteva kulture postao je međunarodna mreža za razvoj kulturnih ruta u regionu. Na Skupštini Klastera, održanoj 8. aprila u Beogradu, oformljena su upravna tela sastavljena od predstavnika članica Klastera puteva kulture iz sve tri zemlje. Upravni odbor čine Manuela Graf, Zavod za… Saznajte više\nTesla dani 2016 – produžen rok za dostavljanje predloga!\n09.Mar.2016 by Klaster puteva kulture\nNakon više nego uspešnog predstavljanja kulturno turističke rute Putevima Tesle kroz Srbiju na sajmovima turizma u Beogradu i Berlinu, u saradnji sa Turističkom organizacijom Srbije, Klaster puteva kulture će ovogodišnji veliki jubilej – 160 godina od Teslinog rođenja obeležiti jednomesečnom manifestacijom Tesla dani 2016! Tokom jula 2016. godine, brojnim zanimljivim izložbama, eksperimentima, predavanjima, neobičnim turama… Saznajte više\nPredstavljanje rute Putevima Tesle na Međunarodnom sajmu turizma u Beogradu\n10.Feb.2016 by Klaster puteva kulture\nTuristička organizacija Srbije je za ovogodišnje teme promocije turizma Srbije odredila Dunav, reke i jezera, kao i obeležavanje 160 godina od rođenja Nikole Tesle. Stoga će na prestojećem Međunarodnom sajmu turizma u Beogradu, koji se održava od 18. do 22. februara, biti predstavljen Muzej Nikole Tesle, kao jedinstveni muzej na svetu, i kulturno turistička ruta… Saznajte više\nTesla dani 2016\n24.Nov.2015 by Klaster puteva kulture\nPribližava se 2016. godina i veliki jubilej – 160 godina od Teslinog rođenja, koji ćemo, u okviru kulturno turističke rute Putevima Tesle, obeležiti jednomesečnom manifestacijom Tesla dani 2016! Tokom jula 2016. godine, brojnim zanimljivim izložbama, eksperimentima, predavanjima, neobičnim turama i obilascima, kao i raznim drugim dešavanja inspirisanim Nikolom Teslom i njegovim životom, Đorđem Stanojevićem, vremenom… Saznajte više\nPutevima Zmajeva kroz Golubac\nAndroid mobilna aplikacija Preuzimanje


Za liječenje djece u inostranstvu ove godine izdvojeno 409 000 KM\nNedjelja, 12.05.2019., 11:45 Nedjelja, 12.05.2019., 11:57\nFond solidarnosti za dijagnostiku i liječenje oboljenja, stanja i povreda djece u inostranstvu Republike Srpske u ovoj godini finansirao je liječenje i dijagnostiku za 39 djece u inostranstvu, za šta je izdvojeno oko 409 000 KM.\nNajveći iznos sredstava u ovoj godini, oko 116 000 KM, Fond solidarnosti je izdvojio za operaciju srca petnaestogodišnjeg dječaka u Londonu, saopšteno je iz Fonda zdravstvenog osiguranja.\nOsim liječenja, u inostranstvu je finasirana i neophodna dijagnostika, posebno u smislu genetskih ispitivanja koja se ne rade u zdravstvenim ustanovama u Republici Srspkoj, nego najčešće u Španiji, Njemačkoj i Holandiji.\nDjeca su na liječenje u inostranstvo upućivana u referentne zdravstvene ustanove u Italiji, Rusiji, Njemačkoj, Velikoj Britaniji i druga mjesta.\nU saopštenju se podsjeća da su od početka rada Fonda solidarnosti do danas odobrena ukupno 102 zahtjeva za finansiranjem liječenja i dijagnostike u inostranstvu, za šta je izdvojeno oko dva miliona KM.\n– Fond solidarnosti od osnivanja nastoji da sa svakom zdravstvenom ustanovom u kojoj se dijete iz Republike Srpske šalje na liječenje u inostranstvo ostvari dobru saradnju i ta praksa je nastavljena i u ovoj godini. Predstavnici ove ustanove su i u stalnom kontaktu sa roditeljima djece kojima je potrebno liječenje u inostranstvu s ciljem finansijske, ali i svake druge podrške koja im je potrebna – navedeno je u saopštenju.\nIz Fonda solidarnosti podsjećaju da su početkom godine potpisali Protokol o saradnji sa Društvom psihologa Republike Srpske radi obezbjeđenja psihološke podrške roditeljima ili staratenjima djece koja su upućena na liječenje u inostranstvo, ili samoj djeci.\nZahvaljujući ovoj saradnji, obezbjeđeni su psihološki tretmani za roditelje i u potpunosti su besplatni, a sprovode ih diplomirani psiholozi iz Republike Srpske.\nIz Fonda solidarnosti navode da nastoje svoj rad u potpunosti učiniti transparentnim, pa se svi podaci, uključujući i trenutno stanje na računu, odobrena rješenja u inostranstvu, mogu pronaći na internet stranici Fonda zdravstvenog osiguranja Republike Srpske, na posebnom linku o Fondu solidarnosti.


Unija poslodavaca: Mjere Vlade su nedovoljne za spas privrede – Bankar.me\nUnija poslodavaca: Mjere Vlade su nedovoljne za spas privrede\nMarch 20, 2020 BIZNIS, CRNA GORA, SVE VIJESTI Leave a comment\nUnija poslodavaca Crne Gore (UPCG) saopštila je da su mjere Vlade i Centralne banke za pomoć privredi i građanima u vrijeme pandemije korona virusa nedovoljno konkretne i adekvetne i da su trebale obuhvatiti direktne subvencije i opraštanja poreskih obeveza a ne samo odlaganja.\nOni navode da bi izostanak ovakvih mjera značiti zatvaranje za mnoga crnogorska preduzeća.\n“UPCG poštuje napore Vlade i CBCG, iskazane kroz set mjera donijetih s ciljem pružanja podrške privredi i građanima u vrijeme pandemije koronavirusa. Iako ih prepoznaje kao važan signal podrške preduzećima, ali istovremeno izražava bojazan da je u njima izostao dio konkretnih i adekvatnih mjera – onih koje mogu predstavljati srazmjeran odgovor objektivnoj opasnosti koja prijeti da značajno ugrozi poslovanje preduzeća, očuva postojeća radna mjesta, a time i rezultira i nizom drugih negativnih posljedica po crnogorsko društvo. U tom smislu, a shodno ulozi koju UPCG ima u crnogorskom društvu, poručujemo sljedeće: Ne smijemo dozvoliti da nestaju crnogorska preduzeća!“, navedeno je u saopštenju Unije poslodavaca.\nOni navode da su negativne posljedice pandemije koronavirusa prvo osjetila preduzeća u Crnoj Gori, dok će opasnost po održivost njihovog poslovanja postojati u zavisnosti od više faktora: veličine samih preduzeća, njihove ekonomske moći, sektora u kom posluju.\nUkoliko su, kako je saopšteno iz Vlade, njene mogućnosti da u ovoj situaciji direktno finansijski subvencioniše privredu ograničene, to se u određenoj mjeri, kako navode iz Unije poslodavaca, moglo nadoknaditi indireknom podrškom kroz privremene mjere oslobađanja ili smanjenja poreza i doprinosa na zarade, smanjenja PDV-a, kao i oslobađanja od plaćanja taksi i drugih naknada.\n“Poslodavcima se mora dati podrška, a zatim i jasne smjernice o pomoći na koju mogu računati u narednim danima i mjesecima. Važno je slušati glas privrede, komentare koji ovih dana stižu direktno iz baze – od samih privrednika, ali i pratiti praksu zemalja iz okruženja. UPCG je svjesna okolnosti u kojima se Crna Gora nalazi, a posebno izazova sa kojima se cijelo društvo sada suočava. Upravo zbog toga i insistiramo na jedinstvu svih relevantnih subjekata i pravovremenom djelovanju koje ima samo jedan cilj – da nas sačekaju što bolji uslovi u trenutku kada pandemija prođe. Poslovna zajednica treba da promoviše poštovanje zakona i društvenu odgovornost, a prije svega da ih u radu primjenjuje. Svjedoci smo da takvo ponašanje prethodnih dana, gdje god je za to postojala mogućnost, nije izostalo – bilo da je riječ o poslovnim odlukama ili direktnim donacijama za borbu protiv korona virusa”, naveli su iz Unije poslodavaca.\nOni smatraju da je u situaciji kao što je ova, veoma važna i dodatna senzibilnost Vlade da djeluje pravovremeno, ali i na odgovarajući način.\n“Nadamo se da će to uskoro uslijediti i biti potvrđeno kroz dopunu usvojenih mjera. U suprotnom, biće kasno – i za značajan broj preduzeća, zaposlene, ali i državu koja će zbog zatvaranja preduzeća i gašenja radnih mjesta ostati bez značajnog dijela budžetskih sredstava”, upozoravaju iz UPCG\nPrevious Žugić: Depoziti na sigurnom, banke stabilne, sigurne i visoko likvidne\nSljedeći Vlada i EU pregovaraju: Hitno presumjeravanje novca za borbu protiv koronavirusa


Koji je Zvezdin najlakši put do Lige šampiona? - Sportske.net\nKoji je Zvezdin najlakši put do Lige šampiona?\nStvari su sada nešto jasnije, iako do žreba ima još dvadesetak dana. Koje opcije bi bile idealne za šampiona Srbije?\nPartizan u novom problemu zbog Zvezdine titule iz '46, crno-belima ''vezane ruke''?Nešto veliko se sprema na ''Marakani''? I Degenek progovorio o povratku u Zvezdu!Kasting za štopera - Zvezda još jednu metu našla u Italiji!Terzić se oglasio: "Razgovarao sam sa Kolarovim..."Crvena Zvezda obeležila 28 godina od osvajanja trofeja prvaka Evrope\nCrvena zvezda će drugu sezonu uzastopno pokušati tokom leta da se plasira u Ligu šampiona, a kao i pre godinu dana, kvalifikacije će morati da počne već od prvog kola.\nŽreb za prvo, ali i drugo kolo kvalifikacija za LŠ zakazan je za 18. jun, a sezona za Zvezdu počeće već 9. ili 10. jula, kada su na programu prvi mečevi prvog kola kvalifikacija.\nZvezda će u prva dva kola kvalifikacija sigurno biti među nosiocima, što joj u startu olakšava posao u pokušaju da se domogne makar grupne faze Lige Evrope, ako ne i Lige šampiona.\nNa startu ne bi trebalo da bude problema za šampiona Srbije, mada već tada ima potencijalnih rivala koji nisu za potcenjivanje, poput Ferencvaroša, Kluža, ili poljskog Pjasta.\nZbog toga bi bilo dobro da crveno-beli izbegnu ove ekipe na startu, baš kao i Sarajevo, ili albanske Partizane, kako se ne bi strahovalo od nekih navijačkih incidenata.\nZbog toga bi idealan rival u ovoj fazi mogao da bude, na primer HB Toršavn sa Farskih Ostrva.\nU drugom kolu, za izbegavanje je izraelski Makabi iz Tel Aviva, koji startuje u ovoj fazi takmičenja, ali nije među nosiocima, dok bi Šerif (Moldavija), Rozenborg (Norveška), Helsinki (Finska), Dandalk (Republika Irska), Dudelanž (Luksemburg), Škendija (Severna Makedonija), TNS (Vels), Slovan (Slovačka) i AIK (Švedska) trebalo najpre da u prvom kolu opravdaju ulogu favorita, kako bi mogli da budu mogući Zvezdini rivali u drugom kolu.\nOd ovih ponuđenih, možda najprihvatljivije deluje irski Dandalk, ili velški TNS.\nU trećem kolu, za koje će žreb biti obavljen 22. jula, Zvezda prelazi među nepovlašćene i tu bi, pre svega, trebalo izbeći Dinamo Zagreb kako bi se izbeglo bilo kakvo skretanje pažnje sa terena, ali i ove sezone fenomenalni Ajaks.\nAli se zato Kopenhagen čini kao poželjna opcija.\nI konačno, dolazimo do plej-of faze kvalifikacija. Koga bi tada Zvezda mogla da dobije za rivala, ako prethodno uspešno savlada prve tri prepreke?\nNaravno, biće tu dosta teških prepreka, ne može se sada sa sigurnošću reći koji će se timovi naći u ovoj fazi, ali recimo švajcarski Jang bojs ako bude među nosiocima, a za sada ima šanse mogao bi da bude zanimljiv rival.\nAli, za početak da Zvezda savlada prve dve, uslovno najlaške prepreke, onda će priča o plej-ofu imati mnogo više smisla.


Izvor: RTS, 21.Jan.2020, 20:34 (ažurirano 02.Apr.2020.)\n"Ističemo da je mišljenje Narodne banke Srbije >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << upućeno kompaniji 'PartizanTek', na toj konferenciji (za novinare) prikazano samo da bi se NBS dovela u vezu sa Slobodanom Tešićem, a ne zbog sadržine mišljenja koja je nesporna", navodi se u komentaru NBS.\nNaglašava se da neistine koje je Tepić iznela nanose štetu državi Srbiji i njenim institucijama.\n"Navedenim mišljenjem se uopšte ne govori o poslovanju 'PartizanTek'-a, niti da li ta kompanija može bude kupac, komisionar... Niti je kompanija 'PartizanTek' to pitala, niti je NBS to odgovarala, jer to i nije u njenoj nadležnosti", saopštila je NBS.\nNBS ističe da je kompanija "PartizanTek" pitala da li mogu proizvođače u zemlji da isplaćuju u dinarima po komisionom poslu, na šta je odgovoreno da je to moguće, "ali ako se zaključi aneks ugovora o komisionu".\n"Pitali su da li može da se produži rok od dva dana da priliv prenesu krajnjem korisniku (da ne prenose odmah novac proizvođačima), a NBS im je odgovorila da ne može, jer je tako izričito propisano našim uputstvom o platnom prometu", saopštila je NBS.\nKako navodi NBS, "u mišljenju nije bilo ničeg nezakonitog, niti spornog, a Marinika Tepić je apstraktno navela njegovu suprotnost Zakonu o deviznom poslovanju i Zakonu u obligacionim odnosima, bez ikakvog navođenja konkretnih članova, znajući da izgovara besmislene optužbe".\nPo tvrdnjama Tepićeve, Narodna banka Srbije je Tešićevoj firmi "Partizan tek" omogućila da "posluje kao kupac, a ne kao komisionar" i da robu nabavlja i kupuje u dinarima, a nakon toga da je za višestruko veći iznos "preprodaje u devizama, bez obaveze da to prijavljuje ili da na to plaća porez".


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: "Pratićemo razvoj događaja o Pandora papirima"\n27. 10. 2021. 06:25 >> 13:52 5\nIz Delegacije Evropske unije u Crnoj Gori poručuju da će nastaviti da prate razvoj događaja u slučaju poznatom kao "Pandora papiri".\nIz Delegacije EU u odgovoru na pitanja Portala RTCG, poručuju da je na nadležnim nacionalnim organima da odluče da li određeni navodi predstavljaju osnov za istragu i da, ukoliko je to slučaj, u skladu sa tim i postupe.\n“Razumjeli smo da je Tužilaštvo formiralo predmet u vezi sa navodima iz Pandorinih papira. Nastavićemo da pratimo razvoj događaja”, kazali su Portalu RTCG iz Delegacije EU u Crnoj Gori.\nU tom slučaju Blažo Đukanović je dao izjavu tužilaštvu, a glavni specijani tužilac Milivoje Katnić najavio je da će se predsjednik Đukanović tim povodom izjasniti pisanim putem.\nDelegacija EU u CG SDT Pandora papiri


Hitno: Dačić sazvao Predsedništvo SPS-a zbog Mentalnog razgibavanja – Net.hr\nHitno: Dačić sazvao Predsedništvo SPS-a zbog Mentalnog razgibavanja\nAutor: Ivana Barać 16:26 26.12.2013\nNaprednjaci besni na Ružića\nPredsednik SPS-a i premijer Srbi9je sazvao je hitnu sednicu Predsednistva stranke koja je pocela u 15h.\nKako Trojka nezvanicno saznaje povod za sastanak najviseg organa SPS-a je danasnja izjava ministra zaduzenog za EU i predsednika Izvrsnog odbora SPS-a Branka Ruzica da je “frapiran zbog ukidanja emisije Mentalno razgibavanje”.\n“Koalicioni partneri iz SNS-a ozbiljno su zamerili Premijeru sto njegov ministar podrzava emisiju zbog cijeg skidanja sa programa se poprilicno uzburkala javnost i Ivica je brzom brzinom pozvao najvise funkcionere stranke na sastanak”, kaze nas izvor iz Vlade Srbije i dodaje da se nikada nije desilo da Ivica Dacic sednicu Predsednistva zakazuje u roku od sat vremena.\nBranko Ruzic se nije javljao na telefon niti je odgovorio na sms poruku, pa nismo uspeli da dodjemo do odgovora ko mu je od kolega iz Vlade konkretno zamerio na izjavi da osudjuje ukidanje Mentalnog razgibavanja sa radija B92\nRuzic je danas ranije u Skupstini Srbije novinarima rekao da je ova emisija na radiju B92 veoma slusana i da nije smela da bude ukinuta. “Ja se budim veoma rano i dan sa Mentalnim razgibavanjem, frapiran sam sto je emisija skinuta s programa”, rekao je Ruzic i dodao da ce traziti da se Dare i Mare vrate u program.\nbranko ruzic Ivica Dačić mentalno razgibavanje sns sps


Značaj tretiranja žita početkom cvetanja - Agromarket\nZnačaj tretiranja žita početkom cvetanja\nKao što je poljoprivredna praksa pokazala, neadekvatna zaštita strnih žita od bolesti može dosta da doprinese smanjenju prinosa. Svaka nova sezona pokazuje koliko je tretman fungicidom značajna mera. Često radi nekih ušteda u proizvodnji razmišljamo da li je važniji tretman u rano proleće ili zaštita klasa. Neki proizvođači urade fungicidni tretman u proleće zajedno sa herbicidom i ukoliko su postigli zadovoljavajuće rezultate u borbi sa bolestima lista, zanemare važnost tretmana početkom cvetanja. Pored bolesti lista koje su bitne tokom cele vegetacije strnih žita, svakako jedan od ozbiljnih problema u gajenju može da predstavlja fuzarioza klasa.\nNajvažnije posledice pojave fuzarioze klasa su: snižen prinos, fiziološke i fizičko-hemijske promene u zrnu i kontaminacija zrna mikotoksinima. Sniženje prinosa varira od 5 do 70%, u zavisnosti od godine i stepena inficiranosti zrna. Prouzrokovači fuzarioze klasa u zaraženim zrnima proizvode mikotoksine, koji su opasni po zdravlje ljudi i životinja.\nInfekcija klasa se ostvaruje u fazi cvetanja i formiranja zrna. Zato je klas potrebno zaštititi na samom početku ove faze, odnosno na samom početku cvetanja pšenice, i to, naravno, pouzdanim i visokoefikasnim preparatom. Stručna služba kompanije Agromarket za ovu namenu preporučuje fungicid Excorta plus, čiju pouzdanost i efikasnost dokazuju proizvođači koji ga koriste godinama unazad. Excorta plus je fungicid sa protektivnim i kurativnim delovanjem koji, pošto sadrži dve aktivne materije, zapravo u sebi sjedinjuje najbolje osobine fungicida iz grupe triazola (epoksikonazol) i karbamata (tiofanat-metil). Upravo sinergizam dve aktivne materije omogućava ovom preparatu odlično delovanje na prouzrokovača fuzarioze klasa. Preporučena količina primene preparata Excorta plus je 0,6 l/ha.\nKako se u periodu početka cvetanja pšenice na parcelama pod strnim žitima nalaze mnogi insekti, pogotovo Lema melanopus (žitna pijavica), uz fungicidni tretman preporučujemo dodavanje insekticida Cythrin 250 EC (200 ml/ha), Vantex 60 CS (70 ml/ha) ili Grom (0,4-0,5 l/ha).\nU ovoj izuzetno bitnoj fazi razvoja strnih žita, posle koje nastupa i samo nalivanje zrna, preporuka stručne službe kompanije Agromarket jeste da se u pomenuti fungicidni i insekticidni tretman doda za ovu grupu useva namenski formulisano folijarno đubrivo Fitofert Speed G. Više o tome pročitajte OVDE.


Radio Tivat | Sklonjene tri lepezaste palme sa Pina\n14 феб Sklonjene tri lepezaste palme sa Pina\nPosted at 10:23h in Opština\tby\tZora Krstovic\nNakon mišljenja Komisije koju je ranije formirala Opština, sa zelene površine na šetalištu Pine sklonjene su tri lepezaste, odnosno palme vrste washingtonia robusta.\nVađenje su obavili radnici Komunalnog koji su stabla lepezastih palmi zasadili krajem prošle godine.\nDirektor Komunalnog, Vlado Đukić je podsjetio da su palme zasađene da se vidi kako bi Pine izgledale sa tom vrstom, koja je otpornija od kanarskih palmi.\n„Kako ni građani, a ni članovi komisije nisu bili zadovoljni njihovim izgledom, palme su izvađene i ovih dana će biti zasađene na nekoj od lokacija u gradu gdje su ranijih godina zasađene lepezaste palme“, objasnio je nenavodeći kojom vrstom će te palme biti zamjenjene.\nTu odluku komisija bi trebalo da donese do kraja ovog mjeseca, a iz Komunalnog su najavili da će narednih dana biti sklonjeno i šest kanarskih palmi sa gradske rive, a koje se nisu oporavile nakon hemijskog tretiranaja i dendrohirurgije.\nU Opštini će se sutra najvjerovatnije održati sastanak na kome će se govoriti o zaštiti, ali i zamjeni propalih palmi. U tu svrhu u budžetu opštine za ovu godinu je opredjeljeno 100 hiljada eura.


Akreditovane regionalne razvojne agencije (ARRA) u Republici Srbiji deluju kao katalizator lokalnih i regionalnih potreba i resursa, učestvuju u implementaciji relevantnih nacionalnih politika, programa i projekata na teritoriji svoje nadležnosti, čime praktično predstavljaju most za komunikaciju i koordinaciju razvojnih politika i programa između nacionalnog i lokalnog nivoa vlasti u Republici Srbiji.\nRegionalne razvojne agencije obavljaju sledeće poslove:\nučestvuje u pripremi i sprovođenju razvojnih dokumenata i prati njihovu realizaciju na nivou regiona i jedinica lokalne samouprave;\nsarađuje sa autonomnim pokrajinama i jedinicama lokalne samouprave u pripremi i primeni lokalnih razvojnih planova;\npredstavlja interes regiona u odnosima sa Nacionalnom agencijom i regionalnom agencijom i u okviru svoje nadležnosti učestvuje u realizaciji usvojenih razvojnih dokumenata;\npriprema i sprovodi programe stručnog usavršavanja za potrebe razvoja privrednih društava i preduzetništva, razvoja infrastrukture i razvoja institucija i organizacija i za unapređenje kapaciteta jedinica lokalnih samouprava;\nprati i sprovodi mere i realizuje razvojne projekte za koje je ovlašćena;\nobavlja poslove međunarodne, prekogranične i međuopštinske saradnje iz svoje nadležnosti;\nvodi informacioni sistem od značaja za region i oblast;\nobavlja i druge poslove u skladu sa osnivačkim aktom.\nU Republici Srbiji trenutno postoji 16 Akreditovanih regionalnih razvojnih agencija čiji su većinski osnivači jedinice lokalne samouprave i koje svojim delovanjem pokrivaju skoro celokupnu teritoriju Republike Srbije.\nRegionalna razvojna agencija "Južni Banat"\nRegionalna razvojna agencija za razvoj istočne Srbije „RARIS“


Radio Šumadinac > Forum > OPŠTI FORUMI > Sport > Tenis > Srbija izgubila mesto u A Svetskoj grupi\n21.04.2013 21:23 #1\n- Ženska teniska reprezentacija Srbije izgubila je mesto u A Svetskoj grupi Fed kupa, pošto je danas u Štutgartu poražena protiv Nemačke ukupnim rezultatom 3:2.\nOdlucujući poen za Nemačku doneo je dubl Sabine Lisicki /Ana Lena Gronefeld koji je bio bolji od Vesne Dolonc i Aleksandre Krunić rezultatom 6:2, 6:4.\nPrethodno je vodeći poen Srbiji donela Ana Ivanović koja je bila bolja od Angelike Kerber sa 7:5, 7.5, a Nemice su izjednačile pobedom Mone Bartel nad Bojanom Jovanovski - 6:1, 3:6, 6:3.\nVraneš: Vratićemo se u elitu, gde nam je i mesto\nSelektor FED kup reprezentacije Srbije Dejan Vraneš rekao je danas da su sve igračice, uprkos porazu od Nemačke u baražu za ostanak u Svetskoj A grupi, pružile maksimum i da se nada kako će se selekcija brzo vratiti u elitno društvo.\n"Hvala devojkama na svemu što su učinile ovih sedam dana i na onome što su pokazale. Čestitam Ani na sjajnim pobedama u singlu. Iako je bila pod pritiskom i imala negativan skor sa Nemicama, obezbedila nam je dva boda", rekao je Vraneš posle duela u Štutgartu.


Gore od bombardovanja: Opasan otpad preti Srbiji!? | Mondo Portal\nGore od bombardovanja: Opasan otpad preti Srbiji!? 14 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nIzvor MONDO/Beta 30.11.2017. / 15:18\nDržava mora da što pre nastavi bezbedno uklanjanjetog otpada, i da sanira zemljište da se zagađenje ne bi proširilo, izjavio je danas predsednik kompanije Miteko (Miteco) Miodrag Mitrović.\n"To su opasne hemikalije koje godinama stoje, često u neadekvatnim uslovima, najčešće u halama propalih firmi, a u to treba uračunati i kontaminiranu zemlju", kazao je on na petom međunarodnom Miteko forumu, koji se pod sloganom "Danas odgovorno, sutra održivo", bavi cirkularnom ekonomijom i zbrinjavanjem otpada.\nOn je podsetio da je država već utvrdila postojanje starog, "istorijskog zagađenja" na 88 lokacija.\n"Od 88 lokacija, uglavnom u propalim društvenim preduzećima, država je zbrinula opasan otpad sa devet lokacija, ali ni tu nije uradila remedijaciju zemljišta", kazao je Mitrović, podsetivši da to može biti permanentna opasnost, što su pokazale i poplave 2014. godine.\nTada je samo na jednom mestu, u industrijskoj zoni Šapca, pretilo da se opasan otpad izlije u Savu, pa je Miteko uklonio oko 3,5 tona polihlorovanog bifenila (PCB), opasnog, kancerogenog jedinjenja, koje se koristilo u transformatorima.\nCRNE TAČKE: LOZNICA, BOR...\nOn je zbog toga zatražio da se objave imena svih mesta gde je već utvrđeno postojanje opasnog otpada i da se za svaku lokaciju pojedinačno traži rešenje uz pomoć lokalnih samouprava.\n"Procena je da je na svakoj od tih lokacija između od 300 do 1.000 tona opasnog otpada", kazao je Mitrović i dodao da bi vlada trebalo da naredne godine uloži oko milijardu dinara na sanaciju lokacija sa "istorijskim zagađenjem".\n"Najveći deo je otišao u austrijske spalionice, deo je otišao u Švajcarsku i Rumuniju, a za te usluge je godišnje potrebno od pola miliona do million evra", rekao je on.\nTo dokazuje primer kompanije Prahovo, čiji je novi vlasnik pre prodaje tražio sanaciju zagađenja, što je urađeno novcem iz stečajne mase, pre no što su namireni poverioci.\nOn je naveo i podatak da je procenat zagađenja u Srbiji osiromašenim uranijumom, kojim je NATO bombardovao Srbiju 1999. godine, sada manji od zagađenosti hemikalijama.\nKao najkritičnije lokacije u Srbiji zagađene opasnim otpadom pomenuo je Viskozu iz Loznice i jalovišta u RTB Boru.\nMitrović je istakao da u Srbiji ima dovoljno firmi koje bu u skladu sa najvišim svetskim standardima mogle da saniraju "istorijsko zagađenje".\nMitrović je podsetio i da će izvoz opasnog otpada iz Srbije uskoro biti ograničen, jer pravila EU nalažu da se on tretira u zemlji gde je nastao, te će Srbija morati da sagradi objekte za tetman takvog otpada, poput spalionica i postrojenje za fizičko-hemijsku obradu otpada.\nDržava: To je prioritet, ali niko neće...\n"Istorijsko zagađenje" - otpad koji nije adekvatno tretiran u poslednjim decenijama, jedan je od najvećih problema Srbije sa kojim će se nadležne službe boriti u 2018. godini, kaže državni sekretar Ministarstva za zaštitu životne sredine Ivan Karić.\n"Pronaćićemo finansijski, ekološki i tehnološki model da saniramo istorijski otpad, jer poslednjih 20 godina tom problemu nije posvećena dovoljna pažnja", kazao je on.\nDržava pokušava da nađe rešenje za taj problem, ali se ništa neće raditi direktima i pod prinudom, odnosno da će se tražiti rešenje prihvatljivo za sve.\n"Danas postoje tehnologije koje su ekološku bezbednost dovele na najveći nivo, pa ne postoji problem ukoliko bi takva spalionica postojala, ali naš interes nije da nekoga primoramo da takvo postrojenje bude sagrađeno na određenoj teritoriji, ukoliko građani to ne žele", kazao je on.\notpad reciklaža srbija


» EU na sajmu knjiga\nŠef Delegacije EU u Srbiji Majkl Davenport izjavio je na zatvaranju štanda EU info centra na Sajmu knjiga u Beogradu, da su građani Srbije proteklih sedam dana mogli da se na tom štandu obaveste o pristupnim pregovorima sa EU kao i o velikoj pomoći koju je Unija do sada prižila Srbiji.\n“Posetioci Sajma, na štandu Eu info centra, ove godine imali su priliku da saznaju više o stanju stvari o pregovorima Srbije i EU, o projektima koje EU finansira u Srbiji, o pomoći koju je Srbija dobila od EU nakon poplava, kao i sada kada se Srbija suočava sa velikom migrantskom krizom”, naveo je ambasador Davneport u obraćanju gostima štanda EU.\nLjubica Marković, vodja projekta Eu info centra, rekla je da je tim EUIC tokom protekle sednice ugostio veliki broj posetilaca i podelio hiljade punlikacija iz svog bogatog fonda knjiga i brošura.\n“Preko 2000 naslova je dostupno u prostorijama EU info centra u prostorijama u Domu omladine” navela je Marković i najavila da će već ove zime biti otvorene nove prostorije Centra u ulici Kralja Milana 7 u Beogradu.\nMarina Rakić, savetnica za informisanje u EU info centru je rekla da je na ovom četvrtom po redu učestvovanju EU na Međunarodnom sajmu knjiga iu Beogradu organizovan 21 događaj u kojima je učestvovalo više od 700 mladih.\nŠef delegacije EU Majkl Davenport uručio je zahvalnice partnerima koji su svojom anagažovanoću doprineli radu EU info centra na jubilarnom 60. Međunarodnom beogradskom sajmu knjiga. Zahvalnice su uručene predstavnicima Kancelarije za EU integracije Vlade Srbije, Pregovaračkog tima za pregovore sa EU, Kancelarije za obnovu i razvoj poplavljenih područja, Narodne biblioteke Srbije, Evropskog pokreta u Srbiji, Beogradske otvorene škole, Centra za promociju nauke, festivala BUNT i orketsru Camarata Serbica brass .\nSpecijalni gost štanda EU na ovogodišnjem Sajmu bila je Edina Svoren iz Madjarske, dobitnica evropske nagrade za književnost. Tokom sedam dana, pod motom “Knjige spajaju Evropu” podeljeno je više od 6.000 publikacija o EU.


Kina pokreće istragu protiv Alibabe – The PRESTIGE\nKina pokreće istragu protiv Alibabe\nKineska državna uprava za regulaciju tržišta objavila je da će početi istragu protiv kompanije Alibaba.\nIstraga će biti započeta zbog sumnji da je ova kompanija u svom poslovanju pokazala određene monopolističke aktivnosti.\nKineski regulatori tržišta su već ranije upozoravali Alibabu da prekine praksu prisiljavanja trgovaca da potpisuju ekskluzivne ugovore koji ih sprečavaju da nude proizvode na konkurentskim platformama.\nFinansijski regulatori takođe će se tokom narednih dana sastati s Alibabinim finansijskim tehnološkim ogrankom Ant Group gde će razgovarati i o kreditnim poslovima koje ova kompanija u poslednje vrijeme obavlja.\nKineske tehnološke gigante poput Alibabe i Tencenta sve više kontroliše kineska vlada, a opravdanje za takve postupke vide u tome što kompanije poput ovih imaju sve veću moć kada je u pitanju pozicija na tržištu, što kineske vlasti smatraju pogrešnom praksom.\nNekoliko godina ranije jedan od najvećih kineskih sajtova za trgovinu JD tražio je pokretanje istrage protiv Alibabe zbog sličnih razloga. JD se tada pozivao na propis koji je stupio na snagu 2015. godine i kojim se zabranjuje stranicama za web trgovinu da sprječavaju ili ograničavaju učešće svojih trgovaca u promotivnim kampanjama na drugim platformama, prenosi Klix.ba.\nPored ovih optužbi, kompanija Alibaba imala je problem i na evropskom tržištu, a udruženja potrošača najvećih evropskih zemalja tražila su od regulatora matičnih zemalja da pokrenu istragu protiv Alibabe zbog nezakonitih praksi njihove stranice AliExpressa, koje se ne podudaraju s pravilima Evropske unije.\nDogovor o Bregzitu, funta odmah ojačala\nDa li će G20 podržati globalnu minimalnu stopu poreza na dobit kompanija od 15 odsto?\nTurski megaprojekat: Otvoren podvodni tunel koji spaja Evropu i Aziju


Fond za aktivno građanstvo – fAKT realizuje program pod nazivom “De facto Razvoj”, koji je finansijski podržan od strane Evropske unije, u okviru IPA programa za razvoj civilnog društva 2016 Civil Society Facility Montenegro Programme.\nPOZIV ZA UČEŠĆE U PROGRAMU (II krug):\nima najmanje 2 člana / zaposlena sa relevantnim iskustvom (nije neophodno imati stalno zaposlena lica u trenutku podnošenja prijave). Potrebno je dostaviti 2 biografije, da bi se utvrdio nivo kompetencija i iskustva u okviru oblasti djelovanja OGD, kao i iskustva unutar civilnog društva.\nima definisanu organizacionu strukturu.\nEvaluaciona komisija će odabrati 6 OGD koje će učestvovati u programu. Odabrane organizacije će dobiti šansu da učestvuju u procesu obuke, kao i da učestvuju u pozivu za podnošenje prijedloga projekata. Ukupan raspoloživi fond za ovaj prvi poziv / krug je 40.000 EUR, sa maksimalnim iznosom od 10.000 EUR po pojedinačnom grantu.\n[themepacific_box color=”red” text_align=”left” width=”100%”]OGRANIČENJA: Organizacije koje su korisnice sredstava u okviru IPA 2016 Programa za civilno društvo (Civil Society Facility) ne mogu učestvovati u ovom pozivu. Ovo ograničenje se odnosi na OGD koje su koordinatori/nosioci projekata podržanih kroz IPA 2016 CSF, kao i na partnerske organizacije.\nOrganizacije koje su korisnice 2 sub-granta u okviru IPA 2016 Programa za civilno društvo (Civil Society Facility) takođe ne mogu učestvovati u ovom pozivu.[/themepacific_box]\nIzjava 1 – o budžetu u 2018. godini (preuzmite obrazac izjave)\nIzjava 2 – vezano za ograničenja za korisnike sredstava u okviru IPA 2016 CSF programa (preuzmite obrazac izjave)\nTraženu dokumentaciju je potrebno dostaviti najkasnije do 15. decembra 2018. (do 16:00h) na e-mail adresu: defacto@faktcg.org.\n[themepacific_box color=”blue” text_align=”left” width=”100%”]Od osnivanja (februar 2008.) pa do novembra 2018. fAKT je putem javnih konkursa podržao 357 projekata lokalnih NVO-a i grupa građana, u ukupnom iznosu od 1,766,265 EUR.[/themepacific_box]\nProdužen nagradni konkurs za kratku video formu Potpisani ugovori o dodjeli grantova


Imajući u vidu da je Milovančev uz to, kako je "Blic" juče objavio, za samo tri meseca isplatio i bonuse zaposlenima u iznosu od 97 miliona dinara, to znači da je ovaj kontroverzni direktor doveo u zabludu kupca oko stvarne vrednosti firme za čak 1,8 miliona evra. Ceo ovaj skandal stigao je i do državnog vrha, pošto je "P&O Port", deo kompanije DP "Vorld", treći lučki operater na svetu, zatražio pomoć i reakciju Vlade i nadležnih ministarstva kako bi se ovi problemi rešili.\n- Najveći deo iznosa od 113 miliona dinara odnosi se na potraživanja od 53 miliona, i to od društva koja su u stečaju ili onih koji su pokrenula Plan reorganizacije koji se podnosi sa predlogom za pokretanje stečajnog postupka. Vrlo je neobično uopšte sklapati posao sa takvim firmama, i najvećem laiku je jasno da će novac od njih teško moći ikada da bude naplaćen. Takvi potezi se svakako ne mogu uvrstiti među one koje povlače odgovorni rukovodioci, a sumnja se i da pomenuta potraživanja nisu knjižena kako treba, odnosno da je njihova realna vrednost mnogo manja - napominje izvor "Blica".\nMilovančev, inače hirurg po profesiji, podigao je sebi platu za samo tri meseca, od marta do maja, sa 563.738 dinara na neverovatnih 1.611.595 miliona dinara mesečno\nMilovančev, inače hirurg po profesiji, koji je sebi za period od marta do maja ove godine podigao platu sa 563.738 dinara na neverovatnih 1.611.595 miliona dinara, sakrio je od kupca i informacije o dugovanjima, potraživanjima i neizmirenim obavezama od čak 32,2 miliona dinara.\n- Od toga, 16,2 miliona dinara je nezmirenih obaveza prema budžetu Srbije, ali i 16 miliona dinara na ime raspoređene a neisplaćene dobiti iz ranijih godina. Nije nezanemarljiva ni stavka od 800.000 dinara neisplaćenih obaveza prema članovima Nadzornog odbora. Pri tom, nije plaćen porez za imovinu za 2018. od 18 miliona dinara, ni šest miliona dinara za poreze za ovu godinu, pa samo dospela kamata iznosi 2,6 miliona dinara. Sve ovo bitno menja sliku finansijskog stanja "Luke Novi Sad", ali činjenica da je sve ovo sakriveno od kupca stvara lošu sliku o državi koja hoće da dovede investitore i koja čini sve kako bi ih privukla - kaže izvor "Blica".\nImajući u vidu da je Luka kupljena za 7,88 miliona evra, objašnjava sagovornik "Blica", sakriveni iznosi od 1,8 miliona evra nisu zanemarljivi.\n- Kada se uzme u obzir da je od cele sume skoro polovina otišla na bonuse, da oni nisu isplaćeni mogli su da pokriju sve ove ostale obaveze. Sada nadležne državne institucije traže način da "izvade fleke" koje je Milovačev napravio a koje je pravdao politikom - napominje naš sagovornik.\n"Blic" je juče objavio i da je Milovančev, u okviru isplaćivanja bonusa, utrostručio platu sebi, delu zaposlenih i svojim najbližim saradnicima. Sve to je uradio istog momenta kada je bilo sigurno da će "Luka Novi Sad" biti prodata - 22. marta je komisija Ministarstva privrede za sprovođenje privatizacije proglasila uspešnom ponudu kompanije "P&O Ports Dubai".\n- Na spisku drastično povećanih plata je i izvesna Dragica Rodić, kojoj je plata sa 305.000 dinara, koliko je imala u martu i aprilu prošle godine, povećala na 1.025.559, koliko je primila za maj ove. Ona važi za čoveka od poverenja Milovančeva, knjigovođa je po profesiji, a misteriozno je zaposlena kao savetnik "Luke" od 2013. godine. Međutim, ni tako velika plata ni šest godina provedenih na poslu nisu joj bili od pomoći, kada ju je neko do nadležnih pitao šta radi, osorno je rekla da koordinira poslovima, što navodi na zaključak da nije opravdavala platu od skoro tri hiljade evra o kojoj većina građana Srbije može samo da sanja - kaže izvor "Blica".\nUgovor o privatizaciji "Luke Novi Sad" potpisali su 10. maja državni sekretar u Ministarstvu privrede Dragan Stevanović i izvršni direktor preduzeća "P&O Port Dubai" iz Emirata Rado Antolović. "Luka" je prodata po početnoj ceni od 7,99 miliona evra, a prema ugovoru, kupac se obavezao da u naredne tri godine investicira više od 15 miliona evra, pet miliona evra u lučku infrastrukturu, a oko 10 miliona evra u lučku suprastrukturu.\nMilovančev ne odgovara na pitanja "Blica"\n"Blic" je u poslednja dva dana pokušao da dobije odgovore od Milovančeva, ali on nije odgovarao na naša pitanja. Njega, inače, prate kontroverze na kojoj god poziciji da se nađe. Slovio je za najplaćenijeg funkcionera SNS u vreme kad je bio šef odborničke grupe u Novom Sadu, a prvostepenom presudom je proglašen krivim da je kao direktor Instituta za plućne bolesti u Sremskoj Kamenici učestvovao u nameštanju sedam tendera za nabavku medicinske opreme u vrednosti od više od 100 miliona dinara. Sud za prekršaje mu je, međutim, odredio kaznu od samo 200.000 dinara. Mediji su objavili i da je krio imovinu, ali se on pravdao da nije na vreme dostavio podatke Agenciji za borbu protiv korupcije, zbog čega je platio kaznu 300.000 dinara.


Preko milion maraka uloženo u opštinu Srebrenica\nHome / Srebrenica•Bratunac / Dešavanja / Preko milion maraka uloženo u opštinu Srebrenica\nVlada Republike Srpske je preko Ministarstva za izbjeglice i raseljena lica, odnosno sadašnjeg Republičkog sekretarijata za raseljena lica i migracije, u proteklih osam godina uložila više od 1.100.000 KM u opštinu Srebrenica.\nSa aktivnostima obnove i izgradnje stambenih jedinica, izgradnje infrastrukture, i pružanja podrške projektima održivog povratka, nastaviće se i u narednom periodu, rekao je direktor Republičkog sekretarijata za raseljena lica i migracije Dragan Štrbac, na jučerašnjem sastanku u Banjoj Luci sa načelnikom opštine Srebrenica Mladenom Grujičićem.\nOni su razgovarali o projektima koji su do sada realizo vani na prostoru Srebrenice, te o mogućnostima realizacije prioritetnih projekata koji će biti veoma značajni za sve stanovnike srebreničke opštine.\nSekretarijat je ove godine opštini Srebrenica kao nosiocu prava raspolaganja, vratio 19 nepotraživanih stanova, čiji korisnici trenutno imaju privremena rješenja za korištenje, a u toku je postupak njihovog trajnog stambenog zbrinjavanja. Stanovi su vraćeni na osnovu Zakona o državnim stanovima na kojima ne postoji stanarsko pravo.\nGrujičić je upoznao Štrbca o stanju i potrebama raseljenih lica i povratnika na prostoru Srebrenice, te o prioritetnim aktivnostima koje će Opština realizovati u narednom periodu, a namijenjene su pružanju podrške ovim kategorijama stanovništva.\nOn je istakao i veoma dobru saradnju opštine Srebrenica sa Republičkim sekretarijatom za raseljena lica i migracije, koja traje već godinama, navod se u saopštenj.


Japan i Velika Britanija u petak su potvrdili postizanje sporazuma o slobodnoj trgovini nakon Brexita\nRiyaz Khaliq | 11.09.2020\nVelika Britanija je s Japanom postigla prvi veliki trgovinski sporazum nakon izlaska iz Evropske unije (EU) koji je opisala "historijskim trenutkom" u vrijeme napetih trgovinskih pregovora s Briselom, prenosi Anadolu Agency (AA).\nJapan i Velika Britanija u petak su potvrdili postizanje sporazuma o slobodnoj trgovini nakon Brexita. Ovo je prvi trgovinski sporazum Velike Britanije nakon što je napustila EU.\nSaopćenje o sporazumu je objavljeno nakon virtuelnog sastanka japanskog ministra vanjskih poslova Toshimitsua Motegija i britanske ministrice za trgovinu Liz Truss.\nTrgovinski sporazum će omogućiti nesmetane bilateralne trgovinske odnose nakon okončanja tranzicionog perioda izlaska Velike Britanije iz EU-a u decembru.\nDvije ekonomije, obje dio grupe G20 najvećih svjetskih ekonomija, rade na provođenju novog sporazuma do januara naredne godine.\nJapan i Velika Britanija od juna ove godine vode razgovore koji su kulminirali ovim dogovorom sličnom trgovinskom sporazumu između Japana i EU-a koji je na snazi od februara 2019. godine.\nVlada Velike Britanije je saopćila da će sporazumom trgovinska razmjena s Japanom biti povećana za oko 15,2 milijarde funti (20,6 milijardi dolara) sa postojećih 37 milijardi dolara.\n"Britanske kompanije će imati koristi od bescarinske trgovine u 99 posto izvoza u Japan", saopćila je britanska vlada, napominjući da je sporazum "važan korak ka pridruživanju" Sveobuhvatnom i progresivnom sporazumu o transpacifičkom partnerstvu (CPTPP).\n"Ovo će britanskim kompanijama osigurati pristup azijsko-pacifičkom regionu i pomoći u povećanju otpornosti i raznolikosti naših lanaca snabdijevanja", navodi se dalje u saopćenju.\nVelika Britanija je od 1973. godine bila članica EU-a, a odluka o Brexitu donesena je na referendumu održanom 2016., kada je 52 posto birača glasalo za izlazak iz bloka.\nBrexit Japan London trgovinski sporazum Velika Britanija\nJapanska aviokompanija ANA očekuje finansijski gubitak od pet milijardi dolara\nNovi porast infekcija: Velika Britanija registrovala hiljade novozaraženih\nU Londonu protestna šetnja protiv mjera za sprečavanje širenja zaraze koronavirusom


VTB: Dru Gordon pokvario Obradovićevu generalku pred finale Evrokupa - KOS magazin\nVTB: Dru Gordon pokvario Obradovićevu generalku pred finale Evrokupa\nSjećate se Drua Gordona, nekadašnjeg saigrača Bogdana Bogdanovića u „crno-belom“ dresu? Dvanaeste je s koledža došao u Partizan, odigrao nepunu sezonu i produžio na Sardiniju. Od jeseni je u Rusiji, brani boje peterburškog Zenita. Ko ga pamti iz beogradskih dana, teško bi ga prepoznao – sada više liči na člana nekog benda koji svira rege, ali i dalje ima jak odraz i dobar tajming za skok. Dan nakon što je Bogdanović Kingsima donio pobjedu u Memfisu, njegov bivši saigrač je odlučio derbi u Sankt-Peterburgu.\nU susretu direktnih rivala za treće mjesto (a samim tim i mogućnost da se CSKA izbjegne sve do susreta za titulu na Fajnal fouru) Zenit je ugostio Lokomotivu Kubanj. Ekipa Saše Obradovića ima odličnu šansu da do Evrolige stigne “kraticom”, kao osvajač Evrokupa. Uprkos tome što su mislima već bili u Krasnodaru gdje u utorak u prvoj utakmici finala evropskog takmičenja dočekuju Darušafaku, “željezničari” su istrčali na parket hale “Jubilejnij” orni da odnesu bodove kući. S druge strane, pobjeda je bila imperativ za Zenit nakon debakla u prethodnom kolu protiv na papiru dosta slabijeg Avtodora.\nDuel jakih rivala ličio je na klackalicu u kojoj se lider tokom utakmice mijenjao čak 12 puta uz osam izjednačenja. U samoj završnici američki bek “lokosa” Trevor Lejsi imao je priliku da s linije slobodnih bacanja donese svojoj ekipi dva poena prednosti, ali je pogodio samo jednom. Na semaforu je ostalo 7,6 sekundi do kraja, a Sergej Karasjov je s vrha kapice počeo driblinzima da “lomi” Frenka Elegara i izgradio odličnu poziciju za šut iz prodora. Međutim, promašio je, kao i Kajl Kurič koji je bio najviši u skoku. Tad na scenu stupa Gordon, koji kupi još jedan ofanzivni skok i poentira tri desetinke prije kraja! Delirijum u hali, arbitri vraćaju vrijeme na satu, gosti čak uspijevaju da upute šut na koš Peterburžana, ali sve je uzalud – Zenit slavi 79-78 i sada ima dosta dobre šanse da sačuva treću poziciju.


Najlepša vila na jezeru Komo\nNaslovna | Elle Dekor | Najlepša vila na jezeru Komo\nFoto: Promo / Villa Sola Cabiati\nVila uređena u neoklasičnom stilu, oduševljava ne samo enterijerom već i spoljnim prostorom koji čini impozantna bašta, sa koje se pruža veličanstven pogled na divno jezero Komo...\nJezero Como je poznato kao luksuzno mesto za odmor, u kome obožavaju da borave mnoge poznate ličnosti.\nPrirodne lepote, domovi cenjenih umetnika i vredne građevine, samo su deo neobične ponude ovog mesta koje tokom proleća i leta privlači veliki broj posetioca željnih relaksacije.\nJedna od nezaobilaznih stavki pri poseti Koma je vožnja drvenim brodom, koji podseća na izuzetnu prošlost koje ovo italijansko mesto poseduje. Ujedno, oni vas mogu dovesti do najnedostupnih strmih podnožja na kojim se jedna za drugom nižu istorijske vile.\nJedna od onih koja izaziva najviše pažnje je vila u oblasti Riviera della Tremezzina.\nUređena u neoklasičnom stilu, ukrašena mermernim balkonima, plavim roletnama i papratima koji vire iz bašte, ova vila priziva scenu davno zaboravljenih zabava na kome se okupljala ekscentrična klasa milanskih plemića, koji su ovde provodili letnje dane i večeri, davnih 1700-ih godina.\nOva vila je poznata pod nazivom Villa Sola Cabiati, ili La Quite.\nSmatra se jednom od najlepših vila, a zanimljiva je činjenica da je u 18. veku predstavljala kuću za odmor bogatog vojvode Duke Gabrio Serbelloni.\nNjegova deca su je transformisala u pravi barokni san, najviše zahvaljujući vrednim slikama, freskama, porcelanom, tapiserijama i nameštajom kojim je popunjem prostor.\nVila čak sadrži krevet u kome je spavao Napoleon sa svojom suprugom Joséphine de Beauharnais, prilikom boravka u ovoj velelepnoj vili.\nVila koja poseduje šest spavaćih soba, ostala je u vlasništvu porodice Serbelloni stotinama godina, a u njoj su mogli da borave samo odabrani, dok je mamila poglede okolnih turista koji su žudeli da vide njenu unutrašnjost.\nNedavno, luksuzan Grand Hotel Tremezzo je kupio vilu, te je stavio na raposloganje svim posetiocima. Za sada je poznato da će svi gosti hotela moći da uživaju u njenim sadržajima, dok će kolekcija izuzetne vrednosti biti dostupna za prikazivanje po dogovoru.\nMožda najuzbudljivije vesti su da Grand Tremezzo planira da koristi vilu kao mesto za održavanje romantičnih večera, intimnih proslava, spekatularnih zabava, uz mogućnost uživanja u popodnevnom ručku pod otvorenim nebom.\nNa sledećoj strani pogledajte naredne fotografije vile Sola Cabiati...\nEnterijeri Jezero Italija\n3 boje koje će dominirati u svetu enterijera 2016.\nOne su pastelne, suptilne i nežne... Idealne za unošenje vedrine i pozitivne energije u vaš dom.


Poslednja izmena 20:06\n06.06.2019 u 20:52\nSrpska atletičarka Ivana Španović zauzela je šesto mesto na mitingu u Rimu u skoku u dalj. Ona je ostvarila najbolji rezultat od šest metara i 62 centimetara. Konkurencija u Rimu je bila izuzetno jaka, pobedila je Nemica Mihambo sa vodećim rezultatom na svetu od 7,07 metara što je ujedno i njen lični rekord. Drugo mesto ostvarila je Kolumbijka Ibarguen sa 6,87m, dok je aktuelna olimpijska i svetska prvakinja zauzela treće mesto Amerikanka Tijana Bartoleta sa 6,76 metara, prenosi Beta. „Imala sam dosta prestupa, ali sam zadovoljna ostvarenim. To su bili skokovi na nivou koji je trener Obradović i planirao za početak sezone. Sve ovo je samo deo priprema za Svetsko prvenstvo, planiramo da postepeno podižemo formu ne obazireći se na konkurenciju, već na svoj jasno zacrtan cilj.\n06.06.2019 u 12:09\nIvana Španović počinje sezonu na otvorenom\nSrpska atletičarka Ivana Španović počinje sezonu na otvorenom danas na takmičenju Dijamantske lige u Rimu. Ona se posle osvajanja treće uzastopne titule evropske dvoranske šampionke u skoku udalj, priprema za Svetsko prvenstvo u Dohi. Prvi put u istoriji Svetsko atletsko prvenstvo održaće se u oktobru, pa sportisti i njihovi treneri moraju da tempiraju formu. Osim nastupa na najelitnijim atletskim takmičenjima, mitinzima Dijamantske lige, Španovićeva će se takmičiti i na nekoliko mitinga u regionu, u Bosni i Hercegovini, Mađarskoj i Skoplju, gde će na ekipnom šampionatu Evrope braniti boje Srbije, navodi se u saopštenju. „Ivana kreće sa sezonom na otvorenom na Dijamantskoj ligi u Rimu. Za razliku od prethodnih godina njen cilj će biti u oktobru, a ne u avgustu. To znači da formu\n13.04.2019 u 14:53\nBranković prvi Srbin u Evropskom atletskom odboru\nPRAG – Direktor Atletskog saveza Srbije Slobodan Branković izabran je u Pragu za novog člana Evropskog atletskog odbora (EA). Branković je ušao među 13 ljudi i postao prvi Srbin ikada koji je ušao u vrh evropske atletike sa 29 od ukupno 50 glasova. „Izetno sam zadovoljan činjenicom da je Srbija prvi put u istoriji dobila svog predstavnika u EA odboru. Činjenica da je bilo dosta kandidata, ali su višegodišnji rezultati bili ključni za glasove ostalih članica. Trud i predan rad uvek su donosili rezultate, a ovo je dokaz da je put Atletskog saveza Srbije, ka stvaranju bolje atletike – ispravan”, rekao je Branković, a prenosi ASS. Prema njegovim rečima trudiće se da u evropskim okvirima doprinese da atletika bude i dalje kraljica sportova. „Zahvalio bi se svojim saradnicima u\n07.03.2019 u 15:58\nNajbolja srpska atletičarka Ivana Španović, trostruka uzastopna dvoranska šampionka Evrope u skoku udalj, izjavila je da je uverena da može i do četvrtog uzastopnog zlata i poručila da uopšte ne razmišlja o kraju karijere. Osvajanjem trećeg uzastopnog zlata u dvorani u Glazgovu, Ivana se izjednačila po broju uzastopnih najsjajnijih odličja u nizu sa bivšom nemačkom skakačicom udalj Haike Dreksler, koja ukupno ima četiri titule. „Činjenica da ću se na sledećem dvoranskom prvenstvu pojaviti kao branilac tri zlatne medalje daje dozu motivacije i veličina toga je dovoljna da me pokrene u tom smeru. Ne vidim zašto bi bilo drugačije, naravno u nekoj najboljoj režiji”, kazala je Španovićeva novinarima na proslavi u Komtrejdu. Prema njenim rečima, veličine uspeha biće svesna tek kada se\n05.03.2019 u 20:26\nNije moglo drugačije nego zlato\nNajbolja srpska atletičarka Ivana Španović izjavila je da nijednog trenutka nije sumnjala da će na dvoranskom prvenstvu Evrope osvojiti treće uzastopno zlato. „Bez većeg opterećenja smo ušli u zimske pripreme i sezonu, sa svega par takmičenja gde sam morala da vratim oštrinu i stari osećaj na velikim takmičenjima. Kada je počelo finale videla sam da ne mogu da jurim rezultat za koji sam mislila da sam spremna i onda sam se okrenula da izvedem jedan skok koji ce mi biti dovoljan da odnesem pobedu. Bila sam uverena da ću uspeti. Nije moglo nikako drugačije, sem da takmičenje završim treći put zaredom kao dvoranska prvakinja”, rekla je Španovićeva na proslavi Atletskog saveza u Komtrejdu. Ona je iskoristila priliku da čestita kolegi iz reprezentacije Strahinji Jovančeviću, koji je\n05.03.2019 u 17:17\nKad skok postane let\nRadost, kao da je bilo prvi put... A u Glazgovu, naša najbolja atletičarka Ivana Španović osvojila je 11. medalju na velikim takmičenjima, treću zaredom na kontinentalnim šampionatima u dvorani. Eto, koliko joj je baš bilo stalo, posle niza pehova, od takmičarskog broja koji se otkačio i ostavio trag u pesku, gubitak svetskog zlata u Londonu koje joj nedostaje, do povrede Ahilove tetive lane u Berlinu pred finale i još jedne titule evropske prvakinje. Dani neverice, tuge, mukotrpnog povratka, neizvesnosti kako će sve posle da izgleda, koliko će biti potrebno vremena da bude ona stara, šampionka... Po ko zna koji put „Bože pravde” njoj u čast, knedla u grlu, po koja suza na nasmejanom licu, radosnica. A, na kraju priznanje: – Nije najvrednija, ali mi je možda najdraža medalja, ako se\n03.03.2019 u 21:36\nAmela Terzić deveta u finalu u Glazgovu\nGLAZGOV - Reprezentativka Srbije u atletici Amela Terzić zauzela je na deveto mesto u finalnoj trci na 1.500 metara na dvoranskom Evropskom prvenstvu u Glazgovu. Ona je trku završila u vremenu od 4:24.20 nakon što je posustala u vrlo brzom finišu u poslednjih nekoliko krugova, mada je veći deo provela na trećoj poziciji, prenosi Tanjug. Do četvrte titule prvaka Evrope došla je Britanka Laura Mjuir rezultatom 4:05.92, ispred Poljakinje Sofije Enaoui (4:09.30) i Kjare Magin iz Republike Irske (4:09.43).\n03.03.2019 u 20:13\nSrpska atletičarka Ivana Španović osvojila je zlatnu medalju na Evropskom dvoranskom prvenstvu u Glazgovu. Španovićeva je najbolji rezultat ostvarila u petoj seriji, kada je skočila 6,99 metara, što je najbolji rezultat sezone, njen, ali i ukupno u svetu. Ona je tako vezala tri pobede na evropskim dvoranskim prvenstvima, pošto je pre dve godine trijumfovala u Beogradu, a četiri u Pragu. Srebrna medalja na Evropskom prvenstvu u dvorani u Glazgovu pripala je Nastasiji Mirončik-Ivanovoj iz Belorusije\n03.03.2019 u 13:49\nJovančević osvojio bronzu u skoku udalj uz državni rekord\nSrpski atletičar Strahinja Jovančević osvojio je danas bronzanu medalju u skoku u dalj na Evropskom dvoranskom prvenstvu u Glazgovu, novim ličnim i državnim rekordom od osam metara i tri centimetra. Jovančević je 8,03 skočio u petoj seriji. U prvoj seriji skočio je 7,79 metara, u drugoj 7,76, a u trećoj 7,66 metara. U četvrtoj seriji je prestupio, a u poslednjoj šestoj seriji skočio je 7,75 metara. To je prva medalja za Srbiju u Glazgovu, javlja Beta. Zlatnu medalju osvojio je Grk Mitijadis Tentoglu rezultatom 8,38 metara, što je trenutno najbolji rezultat u svetu. Srebrnu medalju osvojio je Šveđanin Tobijas Montler Nilson sa 8,17 metara, što je njegov lični rekord.\n02.03.2019 u 12:30\nIvana Španović prvim skokom do finala EP\nGLAZGOV – Srpska atletičarka Ivana Španović braniće titulu evropske šampionke u dvorani, pošto se danas plasirala u finale skoka u dalj na prvenstvu koje se održava u Glazgovu. Španovićeva je finale Evropskog dvoranskog prvenstva obezbedila prvim skokom u kvalifikacijama. Norma za finale iznosila je 6,65 metara, a najbolja srpska atletičarka je skočila 6,79. „Drago mi je da sam kvalifikacionu normu rešila u prvom skoku. Osećam se spremno, ne mislim da će biti lako u finalu, ali to me samo dodatno motiviše i ono što mogu da obećam je da ću kao i uvek pružiti svoj maksimum”, rekla je Španovićeva, prenosi Atletski savez Srbije. Druga predstavnica Srbije, Milica Gardašević nije uspela da obezbedi mesto među osam najboljih. Ona je u kvalifikacijama zauzela 11. mesto skokom od 6,41,\nHerojska Srbija na plakatima


Fudbaleri Širokog Brijega sa 18 pozitivnih na koronu odigrali utakmicu protiv Sarajeva?! – Radio Sport\n20/10/2020 Radio Sport Fudbal, Vesti 0\nFudbalski klub Široki Brijeg u ponedeljak je na zvaničnim stranicama kluba objavio da je čak 18 fudbalera tog tima zaraženo virusom korona, a za vikend su bili primorani da igraju prvenstveni meč protiv Sarajeva.\nŠiroki Brijeg je za vikend igrao derbi protiv Sarajeva i poražen je rezultatom 2:0, a u ekipi je bilo svega 13 igrača. Široki je tražio od Fudbalskog saveza BIH da hitno odloži utakmicu jer korona ušla u ekipu, ali njihov zahtev je odbijen.\nNa kraju se ispostavilo da je protiv Sarajeva igralo čak šest fudbalera koji su bili zaraženi virusom, što znači da su sada ugroženi i igrači Sarajeva.\n„Uz onih 12 igrača koji su osećali simptome i koji su na vreme stavljeni u izolaiju, današnje testiranje potvrdilo je da je još jedan član stručnog štaba i čak šest igrača NK Široki Brijeg, koji su nastupali u derbiju 11. kola Premijer lige BIH protiv FK Sarajevo na Koševu, pozitivno na koronavirus„, navodi se u saopštenu ovog kluba.\n„Plašili smo se ovakvog epiloga, a on nije pitanje samo NK Široki Brijeg, nego svih nas. U pitanju je zdravlje i zaštita života, kako naših igrača, tako i suparničkih, sudija i svih ostalih koji učestvuju u organizaciji utakmica“ navode iz kluba i dodaju:\n„NK Široki trenutno ima samo šest igrača iz seniorske ekipe na raspolaganju za treninge i utakmice koje slede Zvanično ćemo zahtevti da se naredni mečevi odlože, u nadi da će nadležni napokon „progledati“ – u interesu fudbala i zdravlja igrača. Moramo ozbiljno pristupiti ovom problemu i videti kuda nas sve ovo vodi. Danas NK Široki, a sutra možda već neko drugi…“ objavio je Široki Brijeg.


Elon Musk navodno želi da monetizuje tvitove - IT RešenjaIT Rešenja\nYou Are Here: Home » W W W » Elon Musk navodno želi da monetizuje tvitove\nAutor: Nebojša Rašković Datum: 03. 05. 2022. Rubrika: W W W | komentar : 0\nMusk razmišlja o monetizaciji tvitova „koji sadrže važne informacije ili postaju viralni“ kao i da naplaćuje veb stranicama naknadu za citiranje ili korišćenje tvitova sa verifikovanih naloga. Takođe, on gleda na to da politika umerenosti bude „što je moguće slobodnija“.\nKada planirano preuzimanje Twittera od strane Elon-a Musk-a bude završeno, on bi mogao da unese neke promene u način korišćenja tvitova na veb stranicama i uslugama trećih strana.\nMusk se obavezao da će uložiti 33,5 milijardi dolara, što će uključivati 21 milijardu dolara kapitala i 12,5 milijardi dolara maržnih zajmova nekih od njegovih deonica Tesle. za finansiranje transakcije. Prošle nedelje prodao je akcije u vrednosti od 8,5 milijardi dolara.\nU razgovorima sa bankama, Musk je navodno ukazao na mogućnost otpuštanja radnika, ali se ne očekuje da će doneti čvrste odluke po tom pitanju sve dok zvanično ne preuzme kompaniju u privatno vlasništvo. Takođe, Musk je javno razmišljao o ukidanju plata za direktore odbora, što bi kompaniji uštedilo oko 3 miliona dolara godišnje.\nNovi vlasnik Twitter-a, ima planove da zameni izvršnog direktora Parag-a Agrawal-a, koji je preuzeo poziciju od Jack-a Dorsey-a u novembru. Očekuje se da će Agrawal ostati na čelu sve dok Musk ne završi potrebnu dokumentaciju.\nPrema izveštaju Reuters-a, Musk je predsedniku Twitter-a, Bret-u Taylor-u rekao da nije uveren u menadžment kompanije. Međutim, nije poznato više detalja o tome šta će Musk-ovo preuzimanje značiti za kompaniju i tako će ostati bar još neko vreme.