Đurić pojasnio: +383 je broj za geografsku, a ne međunarodnu oblast - Sputnjik Srbija\n05:05 28 Septembar 2020\n15:50 14.11.2016 Preuzmite kraći link\nVlada Srbije zadovoljna je sporazumom o telekomunikacijama koji je postignut s Prištinom, a pre svega činjenicom da će „Telekom Srbije“ i zvanično raditi na Kosovu, i to kao preduzeće koje je legalno priznato od međunarodne zajednice i prištinskih institucija, izjavio je danas šef Kancelarije za KiM Marko Đurić.\nOn je pojasnio da je pozivni broj +383 u vlasništvu Srbije i da je dodeljen KiM kao geografskoj, a ne međunarodnoj oblasti.\n„Naša državna kompanija konačno će legalno raditi na području naše južne pokrajine. Legalno i zvanično i priznata je od međunarodne zajednice i prištinskih institucija“, rekao je Đurić na pres-konferenciji koja je, kako je naveo, sazvana da bi građani Srbije bili precizno, tačno i potpuno informisani o svim elementima zaključaka o sprovođenju Sporazuma iz 2013.\nA tim zaključcima, dodao je, treba da se normalizuje rad telekomunikacionih kompanija u našoj južnoj pokrajini.\n„Republika Srbija i Vlada Srbije zadovoljni su što će njena imovina na teritoriji južne pokrajine biti potpuno zaštićena i sačuvana ne samo u našem sistemu, gde se nikada nije ni dovodilo u pitanje, već će biti zaštićena i sačuvana ovim dogovorom i sporazumom koji garantuje njeno prenošenje na kompaniju ’Telekom Srbije‘, dakle u stoprocentnom vlasništvu ’Telekoma Srbije‘ i koja će biti uspostavljena na teritoriji naše južne pokrajine“, pojasnio je Đurić.\nKosovo će, kako je rekao Đurić, dobiti pozivni broj +383, ali ne kao međunarodni pozivni broj, već kao pozivni broj za geografsku oblast, čiji je vlastnik Republika Srbija „kao što Kina ima više pozivnih brojeva: jedan za maticu, jedan za Hong Kong, drugi za Makao, treći za Tajvan, ili Velika Britanija jedan za maticu, a drugi za Foklandska ostrva“.\n„’Telekom Srbija‘ i Republika Srbija ostaju jedini članovi Međunarodne telekomunikacione unije, a tim pozivnim brojem raspolaže Srbija“, rekao je Đurić.\nOn je dodao da građani Srbije ne treba da brinu jer neće biti dodatnog tarifiranja niti biranja pozivnih brojeva između centralne Srbije i južne pokrajine, već da će se naplaćivati uobičajeni međugradski telefonski saobraćaj.\nOvim dogovorom nedvosmisleno je konstituisana obaveza prenošenja imovine „Telekoma Srbije“ na njenu ćerka-firmu MTS Kosovska Mitrovica d.o.o. koja će biti uspostavljena na KiM, rekao je Đurić, dodajući da je predviđeno povećanje broja baznih stanica i obnavljanje onih koje su porušene 2010. i 2011.\n„Reč je o jedinstvenom telekomunikacionom sistemu koji je očuvan na teritoriji Srbije. Zaštićeni su naši interesi, bez obzira na to što Priština i ovaj dogovor interpretira na lažan, iskrivljen i drugačiji način“, rekao je Đurić.\nOn je istakao i da nije dobro što pojedini politički subjekti u Srbiji, poput Demokratske stranke Srbije i pokreta Dveri, kritikuju dogovor, umesto da ga podrže, pritom, kako je rekao, koristeći „lažne argumente Edite Tahiri“.\nDirektor kancelarije za KiM je podvukao i da radnici „Telekoma“ ne moraju da brinu, da nastavljaju svoj radni odnos sa punim pravima i socijalnom i svakom drugom zaštitom koje su i do sada imali.\n„Kako ćemo urediti odnos ’Telekoma Srbija‘ i ćerke firme MTS time će se baviti pravnici. Za radnike je važno da nastavljaju svoj angažman u okviru ’Telekoma Srbije‘, bez ikakvih promena radno-pravnog statusa“, rekao je Đurić dodajući da je potpunosti sačuvana imovina „Telekoma“ na Kosovu i Metohiji.


SEEbiz.eu / BA / Advokat blizak vrhu vlasti registrovao firmu koja kupuje Večernje novosti\nIgor Isailović Siniša Mali Ana Brnabić Media 026 Večernje novosti\nDatum objave: 30.08.2019. - 09:55:54\nBEOGRAD - Advokat Igor Isailović, angažovan da registruje kompaniju „Media 026“ Bobana Rajića koja je kupila „Novosti“, kontroverzna je ličnost koja ima jake veze sa sadašnjim ministrom finansija Sinišom Malim i premijerkom Anom Brnabić, objavio je portal „Raskrinkavanje“.\n„Isailović je pre više od deset godina vodio poslove ofšor kompanija iza kojih je tajno stajao Siniša Mali i njegova supruga. Takva je bila kompanija ‘Busy Financial Corp’ sa Britanskih Devičanskih Ostrva koju je porodica Mali osnovala kako bi preko nje kupila kola i izbegla da plati porez. Isailović je imao punomoćje da obavi kupovinu mercedesa“, piše taj portal.\nO tome je za KRIK, pre više od dve godine govorila Marija Mali, bivša supruga Siniše Malog, koja je ispričala da je Mali praktično bio mentor Isailoviću i naučio ga procesu osnivanja ofšor kompanija.\n„Isailović je Malom pomogao i da smisle kako da prevare Agenciju za borbu protiv korupcije i lažno prikažu poreklo 95 hiljada evra keša koje je odnekud dobio Mali, o čemu je bivša supruga govorila. Kada je postao gradonačelnik, Mali je Isailovića ovlastio da vodi njegovu ključnu konsultansku firmu ‘Oli consulting'“, ističe Raskrikavanje.\nPrema navodim tog portala, Rajića i Isailovića spaja i jedan raniji posao. Kada je Rajić bio direktor kompanije „Dunav“, Isailović je kontrolisao njegov rad kao član nadzornog odbora, prema podacima Agencije za privredne registre.\nIgor Isailović je, kako navodi Raskrikavanje, bio vlasnik kompanije i sa premijerkom Anom Brnabić koja je, inače, prijateljica Sinše Malog iz školskih dana. Ta kompanija zvala se „Energy & Inovation“.\n„On je imao različite moćne klijente kojima je osnivao firme – Srđana Milovanovića, koji je nedavno kupio dve televizije sa nacionalnom frekvencijom PRVU i O2, ali i\nZvonka Veselinovića, čuvenog srpskog kriminalca sa Kosova“, navodi Raskrikavanje.\nŠtamparija „Borba“, kao većinski vlasnik „Novosti“, donela je odluku da odobri ugovor o prodaji te medijske kuće firmi „Media 026“ sa sedištem u naselju Vučak u Smederevu, čiji je vlasnik Boban Rajić, za oko 300 miliona dinara.


Da li su ovo najmodernija kolica za bebe? - Lux Life luksuzni portal\nSlavni brend Dior, upravo je predstavio svoja prva dečija kolica u saradnji sa brendom Inglesina. Pored toga, kolica su još ekskluzivnija, jer su dekorisana nepobedivim i nezaboravnim Dior Oblique dezenom. Inglesina je italijanski brend koji je poznat po svojim kolicima i stolicama za decu, a nudi kombinaciju kolevke i kolica, koja dolazi sa prilagodivim baldahinom koji će vašu bebu zaštititi i od sunca i od kiše.\nDior brendiranje se može videti na dršci i točkovima ovih kolica, dok ona sama po sebi odišu luksuzom i dozvoljavaju i mamama i bebama da ostave trajni modni utisak, zahvaljujući odgovarajućoj torbi za pelene, koja prati dizajnersku temu.\nKolica dolaze sa dodatnom podrškom za komfor sa inovativnim sistemom ventilacije i dušekom koji je napravljen od prirodnih vlakana bambusa. Modularna kreacija se može sklopiti i rasklopiti sa lakoćom.\nBaby Dior kolica su od 4.septembra dostupna na tlu Evrope, Bliskog Istoka, Singapura i Hong Konga, a njihova cena iznosi 10.500 dolara.


Utvrđenje koje se po svom prostranstvu, unutrašnjoj uređenosti, izdvaja u sistemu odbrambenim vojnih objekata u istočnoj Srbiji XIX veka, nalazi se u ataru sela Nikoličevo, nad samom banjom. Ono je kombinovanog tipa, ima bastione i kazamate za pešadiju i atriljeriju, a pored bunarskog snabdevanja vodom, imalo je sopstvenu saunu, kao i česmu koja se nalazila nedaleko od utvređenja, a koja je omogućavala vodosabdevanje u mirnodopskom periodu. Ovaj bastio, čija je izgradnja okončana 1892. godine predstavlja centralni bastion u sistemu severne odbrane Zaječara, u koju se ubrajaju i utvrđenja na Vlaškom brdu i Kravarniku. Posvećen je Mijajlu Iliću, srpskom junaku sa Javora iz srpsko-turskog rata 1876. godine, ali je u narodu poznat i pod nazivom tvrđava „Kraljica Natalija“, koju je pokrovitelj izgradnje svih zaječarskih utvrđenja, Aleksandar I Obrenović, navodno posvetio svojoj majci Kraljici Nataliji Obrenović. Sa ovog utvrđenja bila je moguća vizuelna komunikacijama zastavama. Imalo je ulogu štabnog bastiona.Foto: Dejan Anta Antonijević


Predsednik opštine Milan Đokić potpisao Memorandum sa EU Progres-om - Knjaževačke novine\nDobro došli » Predsednik opštine Milan Đokić potpisao Memorandum sa EU Progres-om\nU Beogradu su danas predstavnici Jablaničkog i Pčinjskog okruga potpisaliMemorandum o razumevanju o aktivnostima u oblasti dobrog upravljanja zajedno sa još 33 lokalne samouprave na jugoistoku i jugozapadu Srbije i programa Evropski PROGRES.\nPotpisivanje Memoranduma o razumevanju predstavlja važan korak ka uspostavljanju trajnih kapaciteta u opštinama za unapređenje njihovog rada u skladu sa principima dobrog upravljanja: odgovornosti, transparentnosti, efikasnosti, učešća i nediskriminacije.\nMemorandume o razumevanju o aktivnostima u oblasti dobrog upravljanja gradonačelnicima i predsednicima opština uručiće Nj.E. Žan Danijel Ruh, ambasador Švajcarske u Srbiji, a svečanom događaju će prisustvovati predstavnici Švajcarske agencije za razvoj i saradnju, Delegacije Evropske unije, Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave, relevantnih državnih institucija i organizacija, i gradonačelnici i predsednici 34 lokalne samouprave sa jugozapada i jugoistoka Srbije.\nPotpisane Aktivnosti Evropskog PROGRESa, programa koji doprinosi održivom razvoju južne i jugozapadne Srbije, Evropska unija i Vlada Švajcarske podržaće sa ukupno 24,46 miliona evra.\nU ime opštine Knjaževac memorandum je potisao predsednik opštine Milan Đokić.\n(Izvor: Redakcija i adavinic)\nEU Progres, Milan Đokić, Predsednik opštine Milan Đokić potpisao Memorandum sa EU Progres-om, PROGRES\nPrevPrethodnaJavni konkurs za dodelu novčane pomoći učenicima i studentima\nSledećaKnjaževačka gimnazija u novom ruhuNext


U Rakovici održan sastanak Federacije evropskih karnevalskih gradova Srbije - TV 4S\nU Rakovici održan sastanak Federacije evropskih karnevalskih gradova Srbije\nU prostorijama Opštine Rakovica održan je sastanak Federacije evropskih karnevalskih gradova Srbije kojim je predsedavao novi predsednik i gradonačelnik Leskovca dr Goran Cvetanović.\nNa sastanku je usvojen izveštaj sa izborne skupštine Federacije evropskih karnevalskih gradova Srbije.Takođe, raspravljalo se o viziji i predlogu daljih aktivnosti Federacije. Izneti su brojni predlozi kako bi se unapredio rad Federacije, poboljšala promocija i podigao kvalitet karnevala u Srbiji.Osim toga na sastanku se govorilo i o pripremama za nastup srpske Federacije na konferenciji Evropskih karnevalskih gradova koji će se u junu održati u Turskoj.\nFederacija evropskih karnevalskih gradova (FECC) je jedna od najvećih manifestacionih organizacija u Evropi i svetu sa više od 600 članica. Prvi karneval u Rakovici je održan 2013. godine kada je Rakovica primljena u Federaciju evropskih karnevalskih gradova.\nPredsednik Federacije evropskih karnevalskih gradova Srbije dr Goran Cvetanović ovom prilikom istakao je da u Srbiji trenutno 9 gradova organizuje karnevale i da se nastoji da ih u narednom periodu bude više.\n„Kako bismo unapredili prisustvo u javnosti i u kontinuitetu povećavali kvalitet srpskih karnevala, neophodno je unaprediti njihovu “vidljivost”. U tom cilju bismo uredili savremeni promotivni materijal, i dugo najavljivani sajt. Neprekidno ćemo, dovođenjem atraktivnih grupa iz inostranstva težiti podizanju kvaliteta, takođe ćemo koristiti iskustva drugih u organizaciji, potom organizovati radionice za izradu maski i alegorijskih vozila.Potencijalne učesnike treba privlačiti na različite načine, a pored našeg tradicionalnog gostoljublja, treba ih motivisati i nekim sitnim poklonima npr. bedževima, broševima, privescima. FECC Srbije bi morao, poput drugih nacionalnih udruženja, da ima jedinstveni, a jeftin suvenir. Zaslužnim pojedincima iz zemlje i inostranstva bi se dodeljivale i memorijalne medalje ili plakete. Njihova količina bi bila ograničena za svaku godinu, a dodeljivale bi se po kriterijumima koje utvrdimo“, rekao je Cvetanović u svom izlaganju na današnjem sastanku.\nHumanitarna akcija članova MZ „Donji Bunibrod“\nVesti TV 4S – Petak – 22.02.2019.godine


ZDK:1.888 novooboljelih od raka\nutorak, 23 Juli 2013 22:51\nU Izvještaju o zdravstvenom stanju stanovništva u Zeničko – dobojskom kantonu, koji je prezentiran zastupnicima u Skupštini ovog kantona, navedeno je da su ustanove registrovale 1.888 novooboljelih od raznih vrsta karcinoma samo u 2012. godini!\nTo znači da je više od 0,5 posto stanovništva ovog kantona oboljelo od neke vrste raka. Ako se zna da većina oboljenja ne bude otkrivena u ranoj fazi, te da je precizan broj umrlih od karcinoma nepoznat, jer se ne vode takve evidencije, podatak je to koji bi trebao podići cjelokupnu javnost i sve institucije. Ovako, završilo se na godišnjem izvještaju nadležnog ministarstva. Kako ističe ministrica zdravstva Senka Balorda (SDP), porast akutnih i hroničnih oboljenja disajnih organa je takođe u porastu, te je sigurno da se ovo stanje može povezati sa rastom aerozagađenja u centrima teške industrije.\n- Što se tiče malignih oboljenja, najviše ih je bronhija i pluća, zatim i karcinoma sistema za varenje, debelog crijeva i dojke. Po gradovima, najviše oboljelih je u centrima industrije, Zenici, Kaknju, Maglaju i Zavidovićima, što je dokaz da je zagađenje jedan od bitnih rizikofaktora za oboljenja, smatra Balorda. Po mišljenju Haruna Drljevića, predsjednika federalne Ljekarske komore, problem nemogućnosti direktnog povezivanja uticaja zagađenja sredine sa oboljenjima je „do javnih zdravstvenih službi“.\n- Zavod za javno zdravstvo se ovdje pojavljuje isključivo kao statistička institucija, a ne servis građanima, koji treba da ih upozori na negativna dejstva određenih polutanata na zdravlje, ističe Drljević. U Izvještaju o zdravstvenom stanju stanovništva navedeni su parametri zagađenja u gradskim sredinama. Međutim, pošto u ZDK nema akreditovanih laboratorija, koje analiziraju pokazatelje zagađenja ti podaci nisu naučno mjerljivi. Ipak, građanima ne trebaju akreditovane laboratorije, ni naučni dokazi da znaju šta je uzrok oboljenja.\n- Jednim od istraživanja koje sam radila zajedno s drugim kolegama, pokazalo se da je uticaj zagađenja iz industrijskih pogona veći na zdravlje ljudi u okruženju, nego na radnike u tim fabrikama, jer su uslovi rada bolji od uslova života u takvoj sredini, navodi Balorda.\nNažalost, jedina smo država u Evropi koja nema kontinuiranog programa prevencije karcinoma, prije svega karcinoma dojke, iako je dokazano da je izlječiv u ogromnom procentu, smao ako se otkrije na vrijeme, redovnim pregledom. Uz sve to, dok u Evropskoj uniji 362 ljekara liječi stotinu hiljada stanovnika, u ZDK je taj broj dvostruko manji.\nPrema dostupnim mjerenjima sa Metalurškog instituta „Kemal Kapetanović“ u Zenici, maksimalne dozvoljene koncentracije sumpor dioksida u prvoj polovini ove godine prekoračene su na tri mjerna mjesta u Zenici 67, 74 i 54 dana. Po bh. zakonu, znatno liberalnijem od evropskih, dozvoljeno je prekoračenje od tri dana u godini! Prekoračenje koncentracije lebdećih čestica prašine prekoračeno je u šest mjeseci devet i sedamnaest dana, iako nije dozvoljen prelazak granice bilo kada u toku cijele godine.\nViše iz kategorije: « Zenički heftičnjak 30. Kako uspješno proći Titovu »


Sinema Siti - Blic Online\nObjavljeni prvi naslovi jubilarnog "Sinema sitija"\nDeseti jubilarni međunarodni filmski festival "Sinema siti" održaće se od 1. do 3. septembra u podgrađu Petrovaradinske tvrđave u okviru Gradić festa.\nLazaru Ristovskom nagrada za doprinos domaćoj kinematografiji\nSamo nekoliko dana nakon svetske premijere na Moskovskom filmskom festivalu i osvojene prestižne Nagrade publike, film "Dnevnik mašinovođe" scenariste i reditelja Miloša Radovića, prikazan je sinoć, domaćoj publici na zatvaranju 9. "Sinema siti" Internacionalnog festivala u Novom Sadu.\nFilm o Dženis Džoplin večeras na festivalu Sinema siti\nDanas na festivalu "Sinema siti" u bioskopu na otvorenom od 23 sata biće prikazano ostvarenje koje je obišlo sve velike svetske festivale "Dženis Džoplin, mala tužna devojka", rediteljke Ejmi Berg.\nDanas počinje Sinema siti NAJBOLJE OD FILMSKIH PRVENACA\nOvogodišnji festival Sinema siti (od 25. juna do 2. jula) u Novom Sadu fokusiran je na mlade autore i njihove prve i druge filmove, saopštili su organizatori.\n"Dnevnik mašinovođe" posle Moskve stiže u Novi Sad\nFilm "Dnevnik mašinovođe" je treće dugometražno ostvarenje višestruko nagrađivanog reditelja Miloša Radovića, koje će svetsku premijeru imati na Moskovskom filmskom festivalu, i to kao srpski predstavnik u okviru glavnog takmičarskog programa.\nRambo Amadeus zatvara filmski festival "Sinema siti"\nJedan od najznačajnijih umetnika i muzičara našeg regiona, Rambo Amadeus, fuzijom žanrova i refleksivnih tekstova, uz dobro poznatu harizmu, 2. jula zatvoriće 9. Sinema siti festival u Novom Sadu.\nZavršen "Sinema siti": Najbolji film "Ničije dete"\nU novoj kreativnoj četvrti u Novom Sadu sinoć je zatvoren 8. Sinema siti internacionalni filmski festival koji se održao u periodu od 29. juna do 5. jula u Kineskoj četvrti i Limanskom parku.\nPremijerom filma "Panama" otvoren Sinema siti\nInternacionalni filmski festival Sinema siti, koji se ove godine održava po osmi put, otvoren je sinoć u Novom Sadu, nakon čega je održana i premijera domaćeg filma “Panama”.\nVečeras počinje Sinema siti: "Panama" na otvaranju, dokumentarac o Tišmi...\nOsmo izdanje internacionalnog filmskog festivala Cinema City, pod sloganom „Na pravom mestu u pravo vreme“, počinje večeras i trajaće do 5. jula u u Kineskoj četvrti i Limanskom parku.\n"Panama" Pavla Vučkovića otvara "Sinema Siti"\nDebitantsko ostvarenje Pavla Vučkovića “Panama” otvara 8. "Sinema Siti" festival 29. juna, saopštili su organizatori.\nNova selekcija na Cinema City\nRespect to First Films, je nova selEkcija na Cinema City internacionalnom filmskom festivalu koja donosi prve filmove kultnih reditelja današnjice.\nNa Sinema Sitiju 70 filmova i sedam koncerata\nTokom Sinema Siti festivala (29. jun - 5. jul) publika će imati priliku da pogleda 70 filmova i poseti 7 koncerata u 7 festivalskih dana.\n"Sinema siti" od 29. juna na novoj lokaciji\nInternacionalni filmski festival "Sinema siti" biće održan po osmi put od 29. juna do 5. jula na novoj lokaciji - u novoj kreativnoj četvrti koju čine Kineska četvrt i Limanski park, u Novom Sadu.\nLegendarni Flojd na filmskom platnu\nNa otvaranju će biti prikazan i kultni film Gorana Markovića „Nacionalna klasa“.\nSimjanovićeva muzika uvod u Sinema siti\nMeđunarodni filmski festival Sinema siti u Novom Sadu počeće u subotu, 21. juna, spektakularnim muzičkim zagrevanjem, uz dela legendarnog autora Zorana Simjanovića, saopštili su danas organizatori festivala.\n“Čudna šuma” premijerno na Sinema sitiju\nNovi film višestruko nagrađivanog vojvođanskog filmskog autora Sabolča Tolnaija pod nazivom “Čudna šuma” imaće svetsku premijeru na internacionalnom filmskom festivalu Sinema siti (Cinema City) u Novom Sadu, najavljeno je danas.\nFilm o Milanu Muminu premijerno na festivalu Sinema Siti\nFilm “Lav hanter” o frontmenu novosadskog benda Lav hanters Milanu Muminu, biće premijerno prikazan 28. juna na međunarodnom filmskom festivalu Sinema siti u Novom Sadu, najavili su danas organizatori.\nFilmski kritičari za "Blic": Šta ne smete da propustite na Sinema sitiju\nNa šestom Sinema siti festivalu u Novom Sadu koji je počeo preksinoć, a trajaće do 1. septembra, biće prikazano više od 130 ostvarenja. Oni su svrstani u 11 selekcija, na deset gradskih lokacija, a današnji program počinje projekcijama ostvarenja „Država“ i „Epilog“. Filmski kritičari za „Blic“ preporučuju neke od naslova koje ne bi trebalo propustiti.\nMađarski film otvorio Sinema Siti\nŠesti po redu filmski festival "Sinema siti" otvoren je večeras filmom ‘’Poslednji čin: Dame i Gospodo’’ mađarskog reditelja Đerđa Palfija.\nSutra počinje filmski festival "Sinema siti"\nMeđunarodni filmski festival "Sinema siti" počinje sutra uveče u Novom Sadu projekcijom mađarskog filma "Final Cut" (Poslednji čin: Dame i gospodo) reditelja Đerđa Palfija u bioskopu Arena sinepleks.\nSelekcija “Respect to...” posvećena Želimiru Žilniku\nSelekcija “Respect to...” predstojećeg Internacionalnog filmskog festivala “Sinema siti” (Cinema City) biće posvećena filmskog stvaraocu Želimiru Žilniku, jednom od začetnika žanra doku-drama, najavili su danas organizatori.\nIzraelski reditelj Eran Riklis gost festivala "Sinema siti"\nOvogodišnji "Sinema siti" internacionalni filmski festival biće svečano otvoren u ponedeljak, 26. avgusta i trajaće sve do 1. septembra. Na festivalu će biti prikazano više od 130 filmova svrstanih u 11 programskih selekcija.\nFilmski festival "Sinema siti" u Novom Sadu od 26. avgusta do 1. septembra\nOvogodišnji "Sinema siti", internacionalni filmski festival, održaće se od 26. avgusta do 1. septembra u Novom Sadu. Uprkos neizvesnoj situaciji u vezi s finansijskom podrškom i generalno slabom podrškom kulturnim manifestacijama od strane ključnih institucija, festival "Sinema siti" će ipak doživeti svoje šesto po redu izdanje.\nAsocijacija reditelja: Arogancija festivala Sinema siti\nAsocijacija filmskih reditelja Srbije osudila je danas izostavljanje filmova "Dr. Rej i đavoli" Dinka Tucakovića i "Crna Zorica" Hristine Haciharalabus i Radoslava Pavkovića iz nacionalne selekcije ovogodišnjeg festivala "Sinema siti" u Novom Sadu.


Naslovna Info Korona virus Komplikovana epidemijska situacija u Bačkoj Palanci\nBAČKA PALANKA: Od početka godine do danas, u opštini Bačka Palanka registrovano je 1100 obolelih od Kovida 19.\n„U januaru i februaru mesecu imali smo 500 obolelih, a samo za 20 dana marta njih 600, što je pokazatelj da se epidemijska situacija u opštini zakomplikovala“, upozorava epidemiološkinja dr Mirjana Valan.\n„Svi pacijenti koji su pozitivni na korona virus popunjavaju anketu, sa pitanjima o bliskim kontaktima, brojevima telefona tih osoba i adrese na kojima borave. Potom se ti podaci šalju na Institut za javno zdravlje Vojvodine, oni kontaktiraju sanitarnu inspekciju, kako bi svi kontakti obolelog dobili rešenje o kućnoj izolaciji, odnosno mere zabrane kretanja“, dodaje dr Valan.\n„Ukoliko je jedan član oboleo od kovida 19, svi ostali ukućani treba da ostanu u izolaciji četrnaest dana. Članovi porodice koji su imali koronu, ne moraju da idu u kućnu izolaciju ukoliko je prošlo tri meseca od izlečenja. Ako je prošlo tri ili više meseci i oni dobijaju rešenje sanitarnog inspektora o kućnoj izolaciji“, objašnjava dr Valan.\n„Vakcinisani članovi porodice sa dve doze protiv kovida, u kućnu izolaciju idu ako nije prošlo dve nedelje od druge doze vakcine, a ako je prošlo dve nedelje, ne moraju da idu u izolaciju bez obzira na novoobolelog u porodici“, zaključila je epidemiološkinja Doma zdravlja u Bačkoj Palanci.\nPogledaj: Opštinski štab za vanredne situacije doneo nove mere\nbroj obolelih bačka palanka\nPrethodni tekstRaspored sahrana – utorak (23.03.)\nSledeći tekstKreativnost učenika ŠOMO „Stevan Hristić“ u vreme pandemije


Očekivani saobraćajni tokovi na koridoru X kroz SRJ u narednih 10 godina\nPrognozirani su saobraćajni tokovi na koridoru X za period 2001. do 2011. godine sa posebnim naglaskom na očekivane međunarodne tranzitne tokove 2004. godine u vreme održavanja Letnjih olimpijskih igara u Atini.\nS obzirom da je prema podacima brojanja saobraćaja na putevima u 2001. godini učešće međunarodnog tranzitnog saobraćaja zanemarljivo malo, to je bazna veličina međunarodnih tranzitnih tokova za 2001. godinu utvrđena modelom scenarija. Za ovu prognozu oslonac je nađen u Studiji Transjugoslovenskog autoputa koja je na zahtev Međunarodne banke za obnovu i razvoj (ABRD) iz Vašingtona urađena u bivšoj SFRJ 1987. god.\nUkupno očekivani tokovi predstavljaju zbir pojedinačno prognoziranih međunarodnih tranzitnih tokova i tokova čiji je izvor i cilj, odnosno izvor ili cilj SRJ.\nTehnički uslovi za projektovanje, izvođenje i kontrolu\nSunday, 06. April 2003.\n- površinskih obrada\n- obrada malterom\n- mikro zastora\nNajpoznatiji postupci obnove zastora su površinske obrade, obrade malterom i mikro zastori. Ovim tehničkim uputstvom treba da se definišu različiti postupci obnove zastora, principi projektovanja i kriterijumi kvaliteta. Detaljna tehnička uputstva su data na kompakt disku koji je izdala Direkcija, a ovde se daje kratak prikaz Uputstva\nPedeset godina Društva za puteve Srbije\nNa inicijativu istaknutih stručnjaka i rukovodilaca u putnom sistemu Srbije, dana 17. maja 1953. godine osnovano je Društvo za puteve Srbije.\nOvaj članak ima za cilj da sve članove, a posebno aktiviste Društva, pripremi na obeležavanje našeg zlatnog jubileja, s obzirom da je Društvo za puteve Srbije postiglo takve rezultate kojima se malo koje društvo može podičiti. Zato ovde neće biti analiza dosadašnjih rezultata u pedesetogodišnjem radu Društva, već ovim člankom se želi samo da pokrene inicijativa za obeležavanje navedenog jubileja.\nKopaonik, zimski turistički i skijaški centar, danas je poznat u Evropi, kao jedan od najatraktivnijih centara.\npripreme za utovar i prevoz grupe vrlo teških tereta\nDopremanje grupe vrlo teških tereta (5 energetskih transformatora težine po 210 t) u planirane objekte sredinom 2001. godine bio je složen zadatak. Složenost je pratila ne samo postupke pretovara i prevoza, nego i poslove priprema (administrativno tehnički deo), čemu je posvećen ovaj rad. Opisane su aktivnosti koje se, saglasno propisima, sprovode pre formiranja mišljenja o mogućnostima organizovanja prevoza putem, sa stanovišta nosivosti mostova.\nNa primeru ovog posla dodatno usložavanje proizvelo je korišćenje izuzetno teške samohodne dizalice za pretovare. Ukazala se potreba za statičkim proverama konstrukcija dokova tri luke sa različitim konstruktivnim karakteristikama.\nPoseban deo rada je prikaz, u osnovnim naznakama, jednog originalnog postupka ocene sposobnosti glavnog nosača mosta da prihvati uticaje, koje proizvodi vučni voz, a da se pri tom približno zna stepen očekivane sigurnosti.\nNovi holandski priručnik za projektovanje lakih putnih objekata\nOD EKSPANDIRANOG POLISTIRENA (STIROPORA)\nKorišćenjem Ekspandiranog polistirena (stiropora - EPS-a sa specifičnom težinom između 13 i 30 kg/m3) umesto uobičajenog "teškog" peska za donji noseći sloj kolovoza može se smanjiti ili čak eliminisati dodatno opterećenje na podtlo , odnosno smanjiti ili eliminisati sleganje kolovozne konstrukcije na slabo nosivom tlu. Iskustva sa stiroporom (EPS-om) u putogradnji u inostranstvu su pozitivna, ali je nedostajao jedinstveni postupak projektovanja za ovu vrstu konstrukcije. Optimizacija postojećih smernica za projektovanje putnih konstrukcija sa EPS-om i njihova optimizacija zahtevala je ispitivanje karakteristika materijala, zatim korišćenje trodimenzionalnih modela konačnih elemenata za kolovoz, kao i merenja na opitnim deonicama sa ugrađenim EPS blokovima i na putevima u eksploataciji. Obimna eksperimentalna ispitivanja materijala u laboratoriji omogućila su utvrđivanje karakteristika ekspandiranog polistirena pod reprezentativnim opterećenjima i uslovima (temperaturama i vlažnosti u donjem nosećem sloju). Trodimenzionalno modeliranje omogućilo je davanje kritičke ocene postojećih metodologija projektovanja kroz analizu kolovoza sa različitim gornjim nosećim slojevima, različitim vrstama ekspandiranog polistirena i različitim debljinama asfalta. Merenja sa lica mesta putem dilatomera ugrađenih u asfalt dala su podatke za proveru trodimenzionalnog modeliranja. Pored toga, obavljena su vrednovanja i monitoring holandskih projekata sa ekspandiranim polistirenom kako bi se sagledala problematika izvođenja građevinskih radova sa EPS blokovima. Na osnovu rezultata istraživanja došlo je do revizije i optimizacije holandskih uputstava za projektovanje. Da bi ova saznanja bila dostupna sačinjen je zvanični Holandski priručnik za lake putne konstrukcije sa ekspandiranim polistirenom (stiroporom) pod pokroviteljstvom Centra za istraživanja i standardizaciju ugovaranja u oblasti niskogradnje i saobraćajne tehnike. U ovom radu dati su, od strane autora, osnovni podaci o priručniku.\nSaturday, 16. November 2002.\nU ovom radu je razmatrana nova tehnologija za saniranje površine zastora kolovoza postojećeg stanja puteva sa ciljem da se kolovozna konstrukcija zaštiti od daljeg propadanja-degradiranja, poboljša komfor i sigurnost učesnika u saobraćaju i produži vek trajanja kolovoza. Kod odlučivanja koju tehnologiju, opremu i materijal koristiti za saniranje, neophodno je utvrditi stanje kolovozne konstrukcije, njenu strukturu, saobraćajno opterećenje i opredeliti se koja se tehnologija, oprema i materijal (lokalni ili drugi izvor) može primeniti kao optimalno rešenje koje zadovoljava tehničke uslove i ekonomski je opravdan.


Kosovska policija od sada čuva manastir Gračanica\nOsvježeno 5. avgust/kolovoz, 2010.\nManastir Gračanica udaljen oko pet kilometara od Prištine, 5 avgust 2010.\nPolicija Kosova preuzima nadležnost u vezi sa obezbeđivanjem manastira Gračanica kojeg su dosad čuvale snage KFOR-a.\nKomandant međunarodnih snaga na Kosovu, general potpukovnik Markus Bentler, izjavio je u četvrtak tokom konferencije za štampu da to predstavlja rezultat poboljšanja bezbednosne situacije na Kosovu.\n“Kao odraz poboljšanja bezbednosne situacije na Kosovu, NATO je odlučio da prenese odgovornost za čuvanje odabranih objekata pod oznakom specijalnog statusa, koje još uvek čuva KFOR, na kosovsku policiju. NATO je 9. jula odlučio da je došlo vreme da se prenese odgovornost obezbeđivanja važnih lokacija na kosovsku policiju, a prva takva lokacija biće Gračanica”, kazao je Bentler.\nKomadant KFOR-a je izjavio da su tokom pripreme prenosa nadležnosti o ovoj odluci bile obaveštene sve strane.\nOčekuje se da će se prenos nadležnosti obezbeđivanja manastira Gračanica završiti krajem avgusta.\nKosovski ministar unutrašnjih poslova Bajram Redžepi rekao je da ovo pokazuje da je Kosovo stvorilo kapacitete da vladavinu zakona, reda i sigurnosti pruži svim građanima na najbolji način.\n“Ovo nije kulturno i versko nasleđe samo za srpsku zajednicu, već za sve građane Kosova. Policija Kosova pripada svim građanima Kosova, a mi imamo obavezu, ali i potencijal da čuvamo sve manastire i crkve na teritoriji Kosova”, rekao je Redžepi.\nGradonačelnik Gračanice Bojan Stojanović kazao je da je prenos nadležnosti obezbeđivanja manastira Gračanice na kosovsku policiju bio očekivan ali dodaje da je srpski narod i sam još sposoban da zaštiti taj manastir.\n“Radi se o Srbima u kosovskoj policijskoj službi i naravno oni su, po saglasnosti Beograda, tu gde jesu. Ja iskreno, kao čovek, smatram da će bolje srpski policajac, u bilo kojoj službi, zaštiti svoju svetinju nego strani vojnik”, smatra Stojanović.\nInače, Policija Kosova je u martu ove godine preuzela nadležnost od KFOR-a u obezbeđivanju Gazimestana.


Potpisani ugovori sa studentima koji su ostvarili pravo na stipendije opštine Petrovac na Mlavi za školsku 2019/2020 godinu • Poportal\nDanas je u opštini Petrovac na Mlavi obavljeno potpisivanje ugovora sa studentima koji su ostvarili pravo na stipendije opštine Petrovac na Mlavi za školsku 2019/2020 godinu.\nPredsednik opštine Petrovac na Mlavi Duško Nedinić u velikoj sali Skupštine opštine priredio je svečani prijem studentima i poželeo im da budu uspešni studenti, kao i dobri i uspešni ljudi.\nStudentima je uručen i prigodan poklon opštine Petrovac na Mlavi.\nOve godine je dodeljeno 29 novih stipendija što znači da opština Petrovac na Mlavi stipendira ukupno 70 studenata. Stipendija iznosi 11.000. dinara i dobija se tokom 10 meseci.


U Londonu održan sastanak Mеšovitе komisijе za drumski saobraćaj Srbijе i V. Britanijе | Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture\nPočetak > Aktuelnosti > Saopštenja > U Londonu održan sastanak Mеšovitе komisijе za drumski saobraćaj Srbijе i V. Britanijе\nU Londonu održan sastanak Mеšovitе komisijе za drumski saobraćaj Srbijе i V. Britanijе\nU Londonu jе tokom zvaničnе posеtе potprеdsеdnicе Vladе Srbijе i ministarkе građеvinarstva, saobraćaja i infrastrukturе, prof. dr Zoranе Mihajlović, održan sastanak Mеšovitе komisijе za drumski prеvoz Rеpublikе Srbijе i Ujеdinjеnog Kraljеvstva.\nDеlеgacijе dvе zеmljе postiglе su dogovor o načinu obavljanja prеvoza tеrеta u drumskom saobraćaju do stupanja na snagu bilatеralnog sporazuma koji su ovom prilikom potpisali potprеdsеdnica Mihajlović i britanski ministar za transport Džеsi Norman.\nSaša Stojanović, pomoćnik ministarkе za drumski saobraćaj, istakao jе da potpisivanjе drumskog sporazuma o prеvozu tеrеta prеdstavlja nastavak odgovornе politikе Ministarstva građеvinarstva, saobraćaja i infrastrukturе, tе da ćе transport biti oslobođеn rеžima dozvola, što jе vеoma povoljno za srpskе prеvoznikе.\n“Imajući u vidu porast robnе razmеnе sa Ujеdinjеnim Kraljеvstvom i učеšćе srpskih prеvoznika u obavljanju prеvoza tеrеta sa V. Britanijom, ovaj dogovor jе izuzеtno značajan za njih. Na sastanku Mеšovitе komisijе dvе zеmljе potpisali smo i protokol kojim ćе biti rеgulisana tеhnička pitanja kako ćе sе prеvazići pеriod do momеnta stupanja na snagu sporazuma”, rеkao jе Stojanović.\nOn jе dodao i da jе srpska dеlеgacija na ovom sastanku iznеla da podržava zahtеvе Ujеdinjеnog Kraljеvstva za povеćanjе baznе kvotе CEMT dozvola za 2019. i 2020. godinu, kao i prеdlog za libеralizaciju prеvoza za vozila еvro 6 unutar CEMT multilatеralnе kvotе. Srpska strana na ovom sastanku ponovo jе pokrеnula i pitanjе viza za profеsionalnе vozačе. Nadlеžni organi Ujеdinjеnog Kraljеvstva razmotrićе ovo pitanjе i obavеstićе srpsku stranu.


U samom srcu prestonice Francuske, urađena je nadogradnja stare zgrade koja osvaja svojim vizuelnim rešenjima.\nArhiteta Francois Champsaur potpisuje projekat nadogradnje koja odaje počast Ajfelovoj kuli koja se nalazi nedaleko. Od crne metalne konstrukcije, od koje je i napravljena slavni pariski orijentir u 19. veku, urađeno je i ovo potkrovlje koje prostoru daje vanvremensku eleganciju i neodoljiv šarm.\nArhiteta Francois Champsaur potpisuje projekat nadogradnje koja odaje počast Ajfelovoj kuli koja se nalazi nedaleko.\nCrna konstrukcija, beli zidovi – to je osnova ovog prostora koja je sama po sebi dovoljna. Ipak, kako bi malo utoplio prostor, arhitekta je uveo hrastovo drvo koje se pojavljuje na nameštaju. Jedina boja koja razbija ovu monohromatsku koncepciju jeste kraljevski plava – boja štofa na klupi u trpezariji.\nDupla visina prostora iskorišćena je da bi se dobila velika količina svetlosti u prostoru orijentisanom na istok, koji nema puno direktnog sunca. Ipak, automatizovani zastori mogu u svakom trenutku da smanje osvetljenost.\nCrna konstrukcija, crna rasveta, crna kuhinja: Takoreći, sve u ovom potkrovlju je crno a opet ne izgleda mračno.\n#ajfelova kula #crna konstrukcija #Francois Champsaur #kraljevski plava #metalna konstrukcija #pariz #potkrovlje #zastori #zavese na prozorima


Australijski agenti razotkrili tajni pakt između Kine i Solomonovih ostrva? – Zavera\nZTP 26. aprila 2022.\t0 Komentara\nAustralijski obaveštajci su zaslužni za razotkrivanje tajnog memoranduma o vojnom paktu između Kine i Solomonovih ostrva, koji izaziva konsternaciju na Zapadu. Zapadni lideri tvrde da će pakt pretvoriti malu melanezijsku naciju u logističko čvorište za kineske ratne brodove u strateškom regionu Tihog okeana. Pakt takođe predviđa angažovanje kineske policije i vojnog osoblja, koji su pozvani da „pomognu u održavanju društvenog poretka“ u toj ostrvskoj državi.\nSolomonov arhipelag se sastoji od skoro 1.000 ostrva različitih veličina u oblasti severozapadno od Vanuatua i istočno od Papue Nove Gvineje. Nezavisnost od Britanije stekao je sredinom 1970-ih. Australija je decenijama brinula o bezbednosti ove ostrvske države od 700.000 stanovnika, koja nema stajaću vojsku. Međutim, Kina je poslednjih godina postala dominantan igrač u politici Solomonovih ostrva. Vlada ove ostrvske države je 2019. iznenada povukla svoje diplomatsko priznanje Tajvana i stala na stranu Pekinga.\nOvaj potez izazvao je zabrinutost na Malaiti, najvećem Solomonskom ostrvu, na kojem živi poveća kineska zajednica. U glavnom gradu Solomonovih ostrva, Honijari, održani su protesti protiv premijera Manaseha Sogavarea. U jednom trenutku, demonstranti su pokušali da upadnu u parlament i silom svrgnu Sogavareovu vladu. Bilo je i napada na kineske firme u prestonici, kao i na više policijskih stanica, koje su zapaljene. Na kraju su australijske, novozelanđanske, papuanske i fidžijske trupe uspostavile red u centru Honijare.\nKrajem marta, na internetu se pojavio tekst vojnog pakta između Solomonovih ostrva i Kine. Pakt je fokusiran na sprovođenje zakona i vojnu saradnju, uključujući kurseve obuke i zajedničke vojne vežbe. Neke zapadne zemlje, uključujući Novi Zeland, Australiju i SAD, zabrinute su zbog mogućnosti da Kina iskoristi sporazum za izgradnju vojne baze na Solomonovim ostrvima. Ostrvska država je strateški locirana blizu Australije i Novog Zelanda, kao i blizu ostrva Guam, gde se nalazi velika američka vojna baza.\nU nedelju je nekoliko australijskih listova, uključujući The Sydney Morning Herald i The Age, izvestilo da domaće obaveštajne agencije upoznate sa planovima Kine i Solomonovih ostrva da potpišu pakt. Prema „nekoliko vladinih i bezbednosnih izvora“, australijski špijuni su znali za pakt „mesecima“. U martu su odlučili da „podstaknu curenje informacija sa ostrva“ u pokušaju da sabotiraju planirani dogovor. Prema izveštajima, očekivalo se da će otkriće „podstaći domaće i međunarodne pritiske na Solomonce da promene strateški kurs“.\nMeđutim, izgleda da otkrivanje tajnog dokumenta nije bilo dovoljno za odvraćanje vlade Solomonovih ostrva od sklapanja sporazuma. Premijer Manaseh Sogavare je na kraju potpisao sporazum sa Kinom, tvrdeći da će to „poboljšati kvalitet života“ njegovog naroda i „pozabaviti se lakšim i težim bezbednosnim pretnjama sa kojima se zemlja suočava“.\n(IntelNews-ZTP, foto: AP)\nTagovi:Kina, Australija, agenti, sporazum, baza, Zapad, Peking, vojni, obaveštajci, pakt, tajni, ostrva


Broj žrtava poplava u Evropi porastao na 150, pukla brana na reci Rur | Restart Magazin\nBroj žrtava poplava u Evropi porastao na 150, pukla brana na reci Rur\nOko 700 stanovnika evakuisano je kasno sinoć, a tokom poslednjih nekoliko dana poplave su dovele do prekida isporuka električne energije i telekomunikacionih veza u državama Rajna Palatinat i Severna Rajn Vestfalija.\nPredsednik Nemačke Frank-Valter Štajnmajer planirao je da otputuje danas do Erftštata, jugozapadno od Kelna, gde je juče izvedena teška spasilačka akcija i pružana pomoć ljudima koji su ostali u ruševinama svojih kuća, prenosi Tanjug.\nPredsednik Štajnmajer je izjavio da je „zapanjen” razaranjem koje su izazvale poplave i uputio apel da se pruži pomoć porodicama poginulih i gradovima koji su pretrpeli razaranja, preneo je ranije „Gardijan”.\n„U odsutnom trenutku naša zemlja je ujedinjena. Važno je da pokažemo solidarnost s onima kojima su poplave odnele sve”, poručio je predsednik Nemačke.\nIako su iz Evropske službe za upozoravanje na poplave početkom protekle nedelje upućena upozorenja, eksperti se pitaju zbog čega je broj žrtava ovako visok, a hidrolog Hana Kok ocenila je da se dogodio „monumentalni sistemski propust”.\nMinistar unutrašnjih poslova Nemačke Horst Zihofer ukazao je da Nemačka u buduće mora da bude „mnogo bolje pripremljena”, ocenivši da su poplave „rezultat klimatskih promena”.\nPukla brana na reci Rur, evakuacija stanovništva\nBERLIN – Brana na reci Rur u okrugu Hajnsberg, u saveznoj državi Severna Rajna-Vestfalija, na zapadu Nemačke, pukla je u toku noći, a spasioci su evakuisali oko 700 ljudi, prenosi nemački list Velt.\nKako se navodi, jutros nivo vode stagnira, ali je situacija i dalje napeta.\n← Protesti zbog nestašica vode u Iranu, jedan mladić poginuo\nSa dubokim poštovanjem Vašington se oprostio od Angele Merkel →\nLibanski demonstranti ispred parlamenta u Bejrutu\nČelsi najaktivniji ovog leta na transfer tržištu


Tri četvrtfinala za srpske tenisere\n– August 10, 2012Posted in: Glavne vesti\nSrpski teniser Janko Tipsarević plasirao se u četvrtfinale turnira masters serije u Torontu pošto je danas u osmini finala savladao Hrvata Marina Čilića rezultatom 6:2, 6:4, i tako zabeležio tek treću pobedu nad Čilićem u devetom međusobnom duelu na ATP turnirima. Naredni protivnik našeg tenisera biće pobednik meča između Francuza Žeremija Šardija i Španca Marsela Granoljersa.\nNovak Đoković, branilac titule, prošao je takođe u četvrtfinale, pobedom na američkim teniserom Semom Kvirijem 6-4 6-4. Sledeći protivnik biće mu pobednik duela između Čeha Radeka Štjepaneka i Nemca Tomija Hasa.\nI na kraju Nenad Zimonjić i Australijanac Pol Henli doneli s treće četvrtfinale za Srbiju, pošto su u osmini finala savladali indijski par Rohan Bopana-Maheš Bupati sa 2:0 u setovima – 6:4, 7:6 (8:6).\nZimonjić i Henli sastaju se u borbi za polufinale sa drugim nosiocima na turniru, Amerikancima Bobom i Majkom Brajanom, koji su pobedili hrvatsko-brazilski par Ivan Dodig-Marselo Melo sa 7:5, 6:2.


Tadić: Nadamo se ozbiljnijoj drumskoj infrastrukturi do 2014. - Bizlife.rs\nTadić: Nadamo se ozbiljnijoj drumskoj infrastrukturi do 2014.\n13:13 Ub, 08/11/2011\nPredsednik Srbije Boris Tadić izjavio je juče, obilazeći radove na Koridoru 11, između Uba i Lajkovca, da veruje da će Srbija 2014. godine imati daleko ozbiljniju i razgranatiju drumsku infrastrukturu nego sada. “Bez savremene infrastrukture nema potencijala za ekonomski razvoj centralne Srbije”, rekao je Tadić u selu Nepričava izražavajući očekivanje da će uskoro biti zatvorena finansijska konstrukcija i početi radovi i na sledećoj deonici autoputa ka Čačku.\nPredsednik je naglasio da radove na Koridoru 11 treba ubrzati, ali nije želeo da komentariše nerealna obećanja o dinamici radova na toj deonici koja je ministar za infrastrukturu Milutin Mrkonjić u više navrata davao. Između ostalog, ministar Mrkonjić je tvrdio da će deonica duga 12,6km, vredna oko 73 miliona evra, biti okončana u novembru 2011, dok sami izvođači radova kažu da im za okončanje posla treba godinu dana.\nU vezi sa kašnjenjem radova na ovoj deonici Koridora 11, Tadić je objasnio da je prioritet bio angažovanje domaćeg građevinskog preduzeća za radove na Koridoru 10 i Koridoru 11 i da su radovi na autoputu kroz centralnu Srbiju odlagani iz tog razloga. Za izgradnju svake od četiri deonice na potezu od Beograda do Čačka, prema Tadićevim rečima, biće potrebno dve do dve i po godine.\nDa bi se izbeglo prekomerno zaduživanje i ugrožavanje makroekonomske stabilnosti, predsednik očekuje da će te deonice biti finansirane kombinacijom evropskih kredita i međunarodnih sporazuma. “Neke države su gradile autoputeve javno-privatnim partnerstvom i danas su na ivici bankrotstva. Mi smo se odlučili za drugi model finansiranja koji ne prenapreže naš finansijski sistem”, objasnio je Tadić.\nPredsednik Tadić se nada da će Koridor 11 biti stavljen na liste evropskih koridora, odnosno da će biti prepoznat njegov značaj za međunarodni saobraćaj budući da će jedan od njegovih krakova izbiti na granicu sa Crnom Gorom, a drugi kod Višegrada na granicu sa BiH.\nPrema rečima Milana Bojovića, direktora preduzeća Putevi Užice, plan je da se radovi na pravcu Ub – Lajkovac završe za godinu dana. Vrednost investicije za deo autoputa od Uba do Lajkovca iznosi osam milijardi i 652 miliona dinara, a gradi ga konzorcijum domaćih preduzeća među kojima su najveći Putevi Užice i Planum.\nRadovi su počeli krajem 2010. godine, a jedan od razloga za kašnjenje, a, kako navode izvođači, bili su problemi oko ugovora i eksproprijacije koji su u međuvremenu rešeni.\nTadić je obećao da će “za nekoliko dana” kompletna mehanizacija preduzeća Putevi iz Užica, koja je angažovana na izgradnji severnog kraka Koridora 10, biti prebačena na Koridor 11. Prema njegovim rečima, radovi na Koridoru 10 biti okončani za desetak dana.\nPredsednik Srbije je naglasio da na Koridoru 11 treba započeti radove i na deonicama ka Obrenovcu i Ljigu i da će za “veoma kratko vreme” biti okončani pregovori sa potencijalnim stranim investitorima tih deonica.\nradovi boris tadić milutin mrkonjić Srbija\nOporavak na berzama, oporavak i na tržištu nafte


08:31 01 Jun 2020\nRani fijasko mladog predsednika\nVećina francuskih glasača sada je nezadovoljna učinkom predsednika Emanuela Makrona, pokazalo je najnovije istraživanje Ifop agencije za „Žurnal di Dimanš“.\nAnketa: Koje zemlje najviše strepe od „ruske pretnje“?\nAnketa koju je sproveo „Pju riserč centar“ pokazala je da većina građana samo dve od ukupno 37 zemalja, u kojima je istraživanje sprovedeno, smatra Rusiju glavnom pretnjom, a u pitanju su Poljska i Turska.\nPreko 50 odsto mladih izbeglica iz Sirije ne veruje da će se ikada vratiti u svoju domovinu, dok preko 70 odsto njih smatra da je završetak rata za Siriju važniji nego odlazak Bašara el Asada sa vlasti, pokazalo je istraživanje kompanije „ASDA Burson Marsteler“.\nTramp sprovodi anketu: Predstavlja li Rusija problem?\nPredsednik SAD Donald Tramp naložio je da se na internetu sprovede anketa kako bi se ustanovilo šta zapravo Amerikanci misle o političkoj situaciji, ali i o Rusiji.\nDve trećine Rusa želi Putina za predsednika posle 2018.\nDve trećine Rusa želi da vidi Vladimira Putina kao predsednika posle izbora 2018. godine, svedoče podaci istraživanja „Levada centra“ na koje se poziva list „Vedomosti“.\nAmerikancima dojadila priča o mogućem mešanju Rusije u izbore\nVećina Amerikanaca smatra da istraga Kongresa o navodnom mešanju Rusije u predsedničke izbore u SAD nanosi štetu zemlji i vlast bi trebalo da pređe na druge teme, navodi se u rezultatima ankete koju je sprovela kompanija „Harvard-Haris pol“ koje je objavio list „Hil“.\nPolovina Britanaca i Francuza misli da će još neko napustiti EU\nPreko polovine građana Velike Britanije i skoro 50 odsto Francuza smatra da će jedna ili više članica EU napustiti Uniju u narednih nekoliko godina, pokazalo je istraživanje Sputnjik.Mišljenja.\nSkoro 90 odsto Rusa koji su upoznati sa sadržajem „Direktne liniji sa predsednikom Rusije Vladimirom Putinom“ zadovoljno je odgovorima šefa države, pokazali su rezultati istraživanja Centra za istraživanje javnog mnjenja Rusije.\nViše od polovine Amerikanaca smatra Rusiju neprijateljem\nViše od 70 odsto Amerikanaca veruje da predsednik Donald Tramp vidi Rusiju kao saveznika, istovremeno 64 odsto Amerikanaca smatra Moskvu neprijateljem Vašingtona, navodi se u novom istraživanju „Foks njuza“.\nNemci, Francuzi i Italijani ne veruju u „rusku pretnju“\nSaopštenjima NATO-a o mogućnosti ruske invazije na Poljsku i baltičke zemlje ne veruju Italijani, Nemci i Francuzi, dok Britanci i Amerikanci misle drugačije, pokazuje anketa „Sputnjik. Mišljenja”.\nSvet neće postati bezbedniji nakon izbora Trampa\nVećina stanovnika Nemačke (72 odsto), Francuske (64 odsto), Brazila (60 odsto), Velike Britanije (55 odsto) i Turske (52 odsto) smatra da će nakon izbora američkog predsednika Donalda Trampa za predsednika svet postati manje bezbedan. Isto mišljenje deli 49 odsto stanovnika Italije i 45 odsto američke populacije.


Foto: dinadzankovic / Instagram\nLepotica poreklom iz Novog Pazara postala je misica 2005. godine. Na izbor za mis sveta nije otišla jer se udala za deset godina starijeg Mirsada posle samo pet meseci veze i zbog njega se odrekla titule.\nZa šest godina braka Dina i Mirsad dobili su troje dece: sina Nusreta Kana (12) i ćerke Nebu (10) i Kairu (7).\nNjihov brak dobio je veliku pažnju javnosti kada je nekadašnja misica podnela zahtev za razvod braka 2012. godine. Ona je tada Mirsada prijavila policiji zbog agresivnog ponašanja.\nMirsad je nakon razvoda nekoliko meseci imao zabranu prilaska bivšoj supruzi.


Za odgovornije univerzitete u Srbiji - Dobro upravljanje\nZa odgovornije univerzitete u Srbiji\n„Za odgovornije univerzitete u Srbiji” je projekat koji je Beogradska otvorena škola realizovala u periodu od 2012. do 2015. godine, uz podršku Međunarodnog centra Olof Palme.\nCilj ovog projekta je bio sprečavanje korupcije na fakultetima i univerzitetima i to kroz primenu studentskih prava i dužnosti, kao i uz stalni nadzor nad radom univerziteta.\nOd 2013. godine, projekat je usmeren na istraživanje transparentnosti i dostupnosti informacija na univerzitetima u Srbiji, i to putem analize dostupnosti informacija/relevantnih dokumenata na veb sajtovima 140 fakulteta u Srbiji (koliko je bilo akreditovanih u vreme istraživanja).\nZagovaranjem izmena Zakona o visokom obrazovanju u pravcu veće transparentnosti od strane Beogradske otvorene škole, taj zakon je izmenjen 2014. godine, te je od tada nova obaveza fakulteta da objavljuju na svojim internet prezentacijama merila za utvrđivanje školarine i visinu školarine. Zaključno sa 2015. godinom, sproveden je poslednji od tri godišnja cilkusa monitoring istraživanja transparentnosti visokoškolskih ustanova (VŠU) u Srbiji, a rang lista transparentnosti VŠU je dostupna na sajtu www.univerziteti.bos.rs.\nU okviru ovog projekta kreiran je istraživački izveštaj „Transparentnost univerziteta u Srbiji”, kao i „Priručnik za studentske predstavnike”.


Severna Koreja preti raketnom probom kod američkog ostrva Guam\n► Severna Koreja preti raketnom probom kod američkog ostrva Guam\nSeverna Koreja upozorila je danas da bi mogla da ispali rakete u pravcu američkog ostrvaGuam u Pacifiku, dok je predsednik SAD Donald Tramp obećao vlastima u Pjongjangu da će se suočiti s "vatrom i besom".\nraketna proba /\nDve Koreje ukidaju stražarska mesta na granici\nDve Koreje dogovorile su se da do kraja novembra uklone 11 stražarskih mesta duž zajedničke granice u cilju da kasnije uklone sve ostale, saopštili su visoki vojni zvaničnici.\nJužna Koreja usvojila sporazume o približivanju sa Severnom Korejom\nVlada južnokorejskog predsednika Mun Džae-Ina zvanično je usvojila sporazume o približavanju koje je on prošlog meseca postigao sa severnokorejskim liderom Kim Džong Unom.\nArgentinska mornarica jutros je saopštila da je podmornica "San Huan" pronađena duboko u Atlantiku godinu dana nakon što je nestala sa 44 člana posade.\nDva migranta mrtva, osam nestalih kod obale Sardinije\nTela dva migranta nađena su kod obale Sardinije, a osam se vodi kao nestalo, javile su danas italijanske službe za spasavanje.\nAFP: Napeta atmosfera oko Jelisejske palate u Parizu zbog protesta\nSituacija je danas posle podne veoma napeta u četvrti gde se nalazi Jelisejska palata u Parizu gde su pripadnici snaga bezbednosti ranije danas bacili suzavac da bi rasterali demonstrante okupljene zbog najavljenog povećanja poreza na gorivo, javila je agencija Frans pres s lica mesta.\nTramp lako odgovorio na Mulerova pitanja\nPredsednik SAD Donald Tramp rekao je da je "veoma lako" odgovorio na pisana pitanja specijalnog tužioca Roberta Mulera, iako je naveo da su pitanja bila "nameštena" tako da pokušaju da ga uhvate u laži.\nOpet neslaganja između SAD i Kine na sastanku Apeka\nKina i SAD danas su ponovo istakle neslaganja tokom samita Azijsko-pacifičke ekonomske saradnje (Apek), sporeći se oko protekcionizma, trgovine i borbe za uticaj na Pacifiku.\nPoginulo 40 ljudi u udarima koalicije predvođene SAD u Siriji\nNajmanje 40 ljudi, uglavnom civila, poginulo je danas u vazdušnim udarima međunarodne koalicije predvođene SAD-om na poslednje džepove pod kontrolom Islamske države u Siriji, javlja nevladina organizacija i mediji.\nNovi irački predsednik u prvoj zvaničnoj poseti Iranu\nNovi irački predsednik Barham Saleh založio se danas za "novi poredak" u regionu, tokom zvanične posete Iranu, njegove prve posete toj zemlji od izbora u oktobru.\nU zasedi ubijeno pet filipinskih vojnika\nPet filipinskih vojnika je poginulo, a 23 su ranjena u zasedi islamističke grupe Abu Sajaf, čiji delovi su proglasili vernost Islamskoj državi, saopštila je danas filipinska vojska.\nTurska: Oslobođeno osam aktivista privedenih zbog protesta pre pet godina\nTurske vlasti oslobodile su osam aktivista privedenih zbog navoda da su podržavali masovne antivladine proteste 2013. godine, javljaju danas turski mediji.


28. sednica Odbora za kontrolu službi bezbednosti\nOdbor za kontrolu službi bezbednosti održao je 23. maja 2019. godine, 28. sednicu Odbora kojoj su prisustvovali Bratislav Gašić, direktor Bezbednosno-informativne agencije, brigadni general Đuro Jovanić, direktor Vojnobezbednosne agencije i brigadni general Zoran Stojković, direktor Vojnoobaveštajne agencije.\nČlanovi Odbora pružili su punu podršku predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću i Vladi Republike Srbije u naporima za očuvanje mira i stabilnosti u regionu i zaštiti nacionalnih interesa Srbije, uprkos neprestanim provokacijama Prištine.\nDirektori službi bezbednosti informisali su mr Igora Bečića, predsednika i članove Odbora o aktuelnoj bezbednosnoj situaciji na AP Kosovo i Metohija, koju karakteriše visok nivo napetosti i tenzija prouzrokovanih potezima Prištine. Uvođenje protivpravnih taksi na robu iz Srbije, bespravna uzurpacija privrednih subjekata uz neispunjavanje obaveza iz Briselskog sporazuma kada je reč o Zajednici srpskih opština, uz sve izraženije secesionističke težnje pojedinih političara albanske nacionalnosti na jugu Srbije, jasan su pokušaj provokacije i podrivanja stabilnosti u regionu.\nOdbor je odbacio rezoluciju o ratnim zločinima koje je navodno počinila Srbija na Kosovu i Metohiji, a koju su donele prištinske institucije, naglašavajući da je ovo još jedan u nizu provokativnih poteza Prištine kojima se podriva dijalog. Dok Srbija, na čelu sa predsednikom Vučićem, pokušava da na svaki mogući način održi mir i stabilnost u regionu i promoviše dijalog i pomirenje, vlasti u Prištini svojim potezima se trude da svi ostanemo u prošlosti, jer je jedini način njihovog opstanka na vlasti nestabilnost regiona.\nOdbor za kontrolu službi bezbednosti smatra da je krajnje vreme da međunarodna zajednica reaguje na provokacije Prištine i neprestano urušavanje dijaloga. Umesto pokušaja podrivanja izvanredne i ubedljive pobede Srpske liste na lokalnim izborima na Kosovu i Metohiji, očekujemo konačno osudu i reakciju na protivpravno uvođenje taksi, odbijanje formiranja Zajednice srpskih opština, donošenje suludih rezolucija i svakodnevno ugrožavanje bezbednosti Srba na Kosovu i Metohiji.\nOdbor podseća međunarodne mirovne snage na Kosovu i Metohiji da je njihov zadatak čuvanje reda i mira, odnosno stvaranja i održavanje sigurnosti na Kosovu i Metohiji i u tom smislu zahteva da se maksimalna pažnja posveti bezbednosti srpskog naroda na Kosovu i Metohiji koji je najugroženiji.\nSednici, koja je bila zatvorena za javnost, predsedavao je predsednik Odbora mr Igor Bečić.\nPeta nedelja parlamentarizma\nPredsednik Odbora za spoljne poslove razgovarao sa predsednicom Odbora za spoljne poslove Poslaničkog doma Parlamenta Italije\n10.00 - obraćanje predsednice Narodne skupštine na Sedmoj Nacionalnoj konferenciji Ženske parlamentarne mreže (Dom Narodne skupštine, Trg Nikole Pašića 13, velika sala)\n10.35 - Ženska parlamentarna mreža - izjave za medije (Dom Narodne skupštine, Trg Nikole Pašića 13, centralni hol)


VUČIĆ, BRNABIĆ I DAČIĆ NAJZASTUPLJENIJI NA NASLOVNIM STRANAMA - IndeksOnline.rs\nNaslovna POLITIKA VUČIĆ, BRNABIĆ I DAČIĆ NAJZASTUPLJENIJI NA NASLOVNIM STRANAMA\nVUČIĆ, BRNABIĆ I DAČIĆ NAJZASTUPLJENIJI NA NASLOVNIM STRANAMA\nNajzastupljeniji od jula do septembra u medijima bili su predsednik Srbije Aleksandar Vučić (691 naslovna strana), premijerka Ana Brnabić (228 naslovnica) i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić (161), pokazuje analiza štampanih medija u Srbiji Kvartalni medijametar.\nIstraživanje je urađeno na osnovu 1.991 teksta objavljenog u periodu jul-septembar 2017. godine u dnevnim novinama Politika, Večernje novosti, Blic, Danas, Kurir, Alo i Informer, kao i u nedeljnicima Vreme, NIN, Novi Magazin, Nedeljnik i Pečat.\nPolitički analitičar Dejan Vuk Stanković rekao je da kada se pogledaju uređivačke politike, ali i komentari i kolumne u štampanim medijima postoji raznovrsnost gledišta, argumenata i zaključaka.\n“Što nas navodi na zdravorazumski zaključak da u Srbiji postoji sloboda govora, mišljenja i izražavanja”, rekao je Stanković.\nPrema istraživanju najveći broj negativnih tekstova napisan je o Vučiću (56, od kojih 43 u Kuriru), predsedniku Pokreta slobodnih građana Saši Jankoviću (39) i predsedniku Narodne partije Vuku Jeremiću (20). Kada je reč o političkim partijama 11,27 odsto tekstova o vladajućim partijama ima negativnu konotaciju, a u 4,37 odsto tekstova se negativno piše o opoziciji.\nNajviše negativnih tekstova napisano je o Srpskoj naprednoj stranci (35), a iz opozicionih redova o Demokratskoj stranci (10).\nKada je reč o temama, o privredi se piše najpozitivnije, o regionu veoma negativno (više od 50 odsto tekstova), 71 odsto tekstova o Kosovu je neutralno, a tema o kojoj su mediji veoma često pisali je i ubistvo pevačice Jelene Marjanović.\nStanković je rekao da su nedeljnici i dalje dominantno kritičari prema vlasti, sa izuzetkom nedeljnika Pečat, koji je kritički nastrojen prema evropskoj politici vlasti, a da su oni značajni jer su aktivni učesnici političkog života u Srbiji i da učestvuju u direktnoj promociji stavova opozicionih stranaka.\nStanković je rekao da se u nedeljnicima koji su veoma kritično nastrojeni prema vlasti, nema sagovornika iz vlasti, dok su kod umereno kritički nastrojenim nedeljnicima prisutni intervjui sa pojedinim ministrima.\nOn je rekao da je u medijima slika vlasti strogo personalizovana i ogleda se u Aleksandru Vučiću, koji se predstavlja kao autokrata, prave se “lažne analogije” kada se Vučić poredi sa Neronom i ; optužuje za kriminalitet. Kada je reč o opoziciji, ona se u medijima moralno potkopava i potkopava se njen patriotski aspekt.\nKada je reč o spoljnoj politici, o Rusijinije objavljen nijedan negativan tekst, dok je o EU 22,58 odsto tekstova u negativnom kontekstu.\nOd svetskih lidera na naslovnim stranama u Srbiji najviše su se pojavljivali predsednici Rusije i SAD, Vladimir Putin (91) i Donald Tramp (122).\nPrethodni tekstĐURIĆ SA AMBASADOROM PORTUGALA O KIM\nSledeći tekstNABUJALA MILJACKA ODNELA DVOJICU MLADIĆA, POTRAGA U TOKU\nKIJEV - Četiri eksplozije odjeknule su jutros u Kijevu, javila je agencija Frans pres, dodajući da podaci o mogućim žrtava nisu dostupni.Kako se navodi,...


Toyota od 2015. uvodi potpuno nove aktivne bezbednosne pakete - GARAŽA\nSledeće godine, Toyota će lansirati novorazvijene pakete aktivne bezbednosne tehnologije, dizajnirane da pomognu u sprečavanju ili ublažavanju sudara pri različitim brzinama vozila. Ove tehnologije će biti ponuđene u obliku dva „Toyota Safety Sense“ paketa, koji će biti lansirani u 2015. godini, a do većine korisnika, modela i klasa1 vozila u Japanu, Severnoj Americi i Evropi stići će do kraja 2017. godine.\nOba paketa biće ponuđena u odabranom opsegu cena, kako bi se podstakla široka upotreba. Ova dva paketa će biti dostupna u zavisnosti od vrste vozila – „C“ paket za kompaktne automobile i „P“ paket za automobile srednje veličine i premium vozila. „Toyota Safety Sense C“ obuhvata nekoliko postojećih Toyota aktivnih bezbednosnih tehnologija: Sistem zaštite od sudara (PCS) koji pomaže u sprečavanju i ublažavanju sudara; upozorenje na napuštanje saobraćajne trake (LDA) pomaže u sprečavanju vozila da napusti saobraćajnu traku; i automatska duga svetla (AHB) osiguravaju optimalnu vidljivost prilikom noćne vožnje. Kao deo dinamičnog pristupa aktivnoj bezbednosti, „Toyota Safety Sense“ paketi kombinuju laserski radar (C paket) ili radar sa milimetarskim talasima (P paket) sa kamerom, čime se postiže pouzdanost i visoke performanse.\nToyota Safety Sense P kombinuje kameru sa radarom sa milimetarskim talasima za izuzetne performanse i pouzdanost. Kao dodatak na tri aktivne bezbednosne tehnologije koje su uključene u „Toyota Safety Sense“ C paketu, sistem zaštite od sudara uz ovaj paket takođe uključuje i funkciju detekcije pešaka. Dodatno, „Toyota Safety Sense“ P ima radarski dinamički tempomat.\nOvaj sistem koristi radar sa milimetarskim talasima i kameru koja osim vozila detektuje i pešake. Kako bi sprečio ili ublažio sudar, sistem pored pomoći pri kočenju aktivira zvučno i vizualno upozorenje, nakon čega sledi automatsko kočenje ukoliko vozač ne zakoči na vreme. Sistem automatski koči pri relativnoj brzini između 10 i 80 km/h pri potencijalnom sudaru sa pešakom, i može da smanji brzinu za otprilike 30 km/h2. Za potencijalne sudare sa vozilima, unapređeni PCS sistem koji čini sastavni deo Toyota Safety Sense P paketa radi pri relativnim brzinama između 10 km/h i maksimalne brzine vozila, smanjujući brzinu za otprilike 40 km/h.\nbezbednost safety sense sistem toyota\nPrevious post:Kia Rio Sport sedan u specijalnoj ponudi\nNext post:Nagrada za Hondu Jazz


Premda su mnogi Beograđani upoznati sa činjenicom da su šinska vozila u periodu između dva rata spajala Beograd i Zemun, malo ko zna da su istom rutom, polovinom 20. veka saobraćali i trolejbusi i to čak tri linije. I da su trole išle preko Brankovog mosta!\nDavne 1935. godine tramvajska linija 14 saobraćala je na relaciji Beograd-Zemun, tačnije od hotela "Balkan" u Prizrenskoj ulici do hotela "Central" u Zemunu. Ratnim razaranjima, tokom 1941. godine, srušen je Most viteškog kralja Aleksandra, čime je ova linija sa beogradske strane ukinuta. Ipak, kako je u to vreme Zemun bio okupiran od strane fašističke NDH, tramvajski saobraćaj je cirkulisao do mosta, tačnije do Sajmišta i to sa dva tramvaja. Po okončanju rata i okupacije Beograda, 1944. godine, tramvajska linija 14 nastavila je predratnu rutu, da bi samo tri godine kasnije bila ukinuta.\nNa prvomajskoj paradi 1947. godine, predstavljeno je prevozno sredstvo na električni pogon - trolejbusi, koji su ubrzo osvojili ulice prestonice. Već naredne godine, otvorena je linija Slavija - Dušanovac, kasnije produžena do Kalemegdana. Linija broj 1 saobraćala je čitavih deset godina, da bi 1957. godine bila preimenovana u liniju broj 13, koja je radila do 1970.\nStari savski most dugo je bio jedina veza Beograda i Zemuna, tačnije sve do 1956. godine, kada je otvoren Most bratstva i jedinstva, danas poznatiji kao Brankov most. Izgradnju ovog mosta pratile su pripreme za pokretanje trolejbuske linije na trasi Zeleni venac-Zemun. Po završetku radova, trolejbuska linija broj 14 puštena je u rad, a pored nje, Brankovim mostom su saobraćale i linija 15 do Zemuna, kao i 16 do Novog Beograda. O ukidanju trolejbuske mreže beogradske vlasti počele su da razmišljaju još šezdesetih godina, da bi ove linije sa radom prestale 1973.\nNedugo nakon toga, Grad je vršio istraživanja o javnom saobraćaju, a rezultati su pokazali iznenađujuće rezultate - da od trolejbuskog saobraćaja ne treba odustajati. Ovo je dalje dovelo do toga da se krajem sedamdesetih i početkom osamdesetih ustale glavni trolejbuski pravci i to: Konjarnik, Miljakovac, Učiteljsko naselje, Medaković, Banjica, Kumodraž i Zvezdara.\nU decenijama za nama pitanje ukidanja trolejbuske mreže iznova je bilo u fokusu i uvek se od njega brzo odustajalo. Ipak, u poslednje vreme se sve češće govori o elektobusima, kao najprihvatljivijoj alternativi, koja bi beogradske ulice rasteretila, a istovremeno bi značajno uticala i na izgled glavnog grada.


Đilas: Sud kazao da je u Srebrenici bio genocid, o tome šta više da pričamo – Sandzaklive.rs\n0 598 1 minuta čitanja\nDragan Đilas, jedan od lidera opozicije u Srbiji, izjavio je večeras da ako je Međunarodni sud pravde kazao da je u Srebrenici bio genocid, onda “mi o tome više nemamo potrebe da pričamo”.\nĐilas je podvukao da “znamo za zločin u Srebrenici”.\n“Jedni izvori kažu četiri hiljade, drugi osam hiljada ljudi… osim za te ljude ti brojevi su strašni”, istakao je Đilas.\nNa pitanje voditelja “da li smatra da je bio genocid u Srebrenici”, Dragan Đilas je napomenuo da nije pravnik.\n“Nemojte od mene tražiti da nešto kvalifikujem da li je genocid ili zločin protiv čovječnosti. Ali je Međunarodni sud pravde, kao što piše u Deklaraciji (crnogorskog parlamenta), donio presudu i mi o tome više nemamo potrebe da pričamo”, podvukao je Dragan Đilas, prenosi N1.\nĐilas, koji je predsjednik Stranke slobode i pravde (SSP), ranije je komentirao presudu doživotnog zatvora osuđenom ratnom zločincu Ratku Mladiću.\n“U Srebrenici se dogodio strašan zločin u kojem je u ubijeno više hiljada ljudi, a počinioci treba da odgovaraju”, kazao je tada Đilas.\nDanašnji podaci o koronavirusu za Novi Pazar (Petak)


Nove preporuke pedijatara o izlaganju dece suncu - Zelena učionica\n• Pedijatri moraju znati o hemijskoj fotosenzitivnosti lekova. Osobe koje koriste ovu vrstu lekova moraju ograničiti svoje izlaganje suncu i moraju izbegavati UVA zračenje iz veštačkih izvora zračenja. Ukoliko se izlaganje suncu ne može izbeći, osoba se mora zaštititi odećom i kremom za zaštitu od sunca sa visokim ZF koji štiti i od UVA zračenja.\n• Savetovanje da se izlaganje suncu ili veštačkim izvorima UVZ poveća, a sa ciljem povećanja koncentracije vitamina D, je pogrešno. Suplementi vitamina i adekvatna ishrana su pravilan način za njegovu nadoknadu.\n• Zalaganje pedijatara za uvođenje zakona o zabrani korišćenja usluga salona za potamnjivanje kože, za osobe mlađe od 18 godina.\nIzvor: Univerzitetska dečija klinika „Tiršova”\nGradovi u kojima će učenici moći da upišu gimnaziju i sa NULA BODOVA na maloj maturi


Obama kritikovao republikanske kandidate - Vijesti.me\nObama kritikovao republikanske kandidate\nObama je u jednoj od prvih reakcija na trku za svog nasljednika rekao da Amerikaci zaslužuju bolje od pretendenata za nominaciju poput Majka Hakabija, Donalda Trampa i Teda Kruza\nAmerički predsjednik Barak Obama kritikovao je danas republikanske kandidate za sljedećeg predsjednika navodeći da bi neke tvrdnje iznijete u borbi za nominaciju konzervativaca bile "smiješne da nijesu tužne".\nObama je u jednoj od prvih reakcija na trku za svog nasljednika rekao da Amerikaci zaslužuju bolje od pretendenata za nominaciju poput Majka Hakabija, Donalda Trampa i Teda Kruza.\nOn je rekao da ti kandidati urušavaju dugovječnu američku tradiciju da se ne poigrava s ozbiljnim temama kao što je spoljna politika.\nAmerički predsjednik je dosad uglavnom izbjegavao da se osvrće na sve usijaniju debatu u predsjedničkoj trci, ali je na konferenciji za novinare u Adis Abebi s etiopskim premijerom rado odgovorio na pitanje o Hakabiju, koji je rekao da je Obama naivan kada je pristao na sporazum s Iranom koji će, kako je rekao, Izraelce "odvesti do vrata peći".\nObama je rekao da je Hakabi pribjegao teškoj retorici da bi "privukao pažnju" ili istjerao Trampa s naslovnih strana.\n"To nije liderstvo kako je sada potrebno Americi", rekao je Obama.\nPredsjednik SAD se osvrnuo i na riječi teksaškog senatora Teda Kruza koji je u kampanji rekao da je Obama, a ne Iran vodeći državni sponzor terorizma.\n"To su lideri Republikanske partije", rekao je Obama i dodao: "Američki narod zaslužuje bolje. Izvijesno predsjedničke debate zaslužuju bolje".\nAmerički predsjednik kritikovao je poslovnog magnata i rijaliti zvijezdu Donalda Trampa koji je rekao da republikanski senator Džon Mekejn nije ratni heroj zato što je bio zarobljen u Vijetnamu i da on voli "ljude koji nisu zarobljeni".\nHvaleći Mekejnov heroizam, Obama je rekao da je Republikanska partija bila šokirana Trampovim riječima, ali da su takvi incidenti proistekli iz kulture koja je tolerisala takve komentare.\n"Kada su takve sramotne izjave davane o meni, mnogi posramljeni zbog Mekejna su bili prilično tihi", rekao je Obama.\nObama je rekao da obje partije treba da budu uljudne u kampanji za predsjednika. Kampanja u Demokratskoj partija gdje je bivša državna sekretarka Hilari Klinton izrazita favoritkinja za nominaciju protiče bez žučnih napada, ali je kod republikanca situacija svakim danom sve uzavrelija pošto 16 kandidata pokušava da se izbori za pažanju javnosti i medija.\nBivši guverner Teksasa Rik Peri za Trampa je rekao da je "rak na konzervativizmu". Guverner Južne Karolini Lindzi Grem rekao je da je Tramp "magarac", na šta mu je on rekao da je "idiot" i objelodanio Gremov broj mobilnog telefona na nacionalnoj televiziji.\nboris4 3 godine i 3 mjeseca\nAmerikanci nikad nece prestati da budu cirkuzanti?????


Sektori i delatnost\nSARANTIS BEOGRAD je osonovana 1997. godine sa sedištem u Beogradu. Osnovna delatnost jeste distribucija sopstvenih kozmetičkih proizvoda i proizvoda za domaćinstvo, kao i brendova internacionalnih kompanija kroz partnerske ugovore.\nJedna od aktivnosti kompanije jeste izvoz u Crnu Goru.\nTokom 2011. godine SARANTIS GRUPA je kupila srpski brend TOPSTAR. U njegovom portfoliu nalaze se sunđeri, krpe, džogeri, rukavice i drugi artikli iz kategorije domaćinstva. Na ovaj način Sarantis je dodatno ojačao svoju poziciju u kategoriji proizvoda za domaćinstvo na srpskom tržištu.\nPored toga, u 2011. godini pokrenut je nov brend Bioten i na taj način kompanija širi svoje poslovanje na kategoriju nege lica i tela.\nU portfoliu kompanije nalaze se sopstveni kozmetički brendovi STR8, C-THRU, BU, ELODE, ORZENE, CARROTEN i BIOTEN i proizvodi za domaćinstvo brendova FINO, TOPSTAR, CAMEL I TUB.O.FLO, kao i partnerski distributivni program ANTONIO BANDERAS i SHAKIRA.\nTokom 2013. godine, kompanija ulazi u kategoriju proizvoda za održavanje veša i tkanina sa novim portfoliom brenda DYLON.


Ognjen Stojanović i Marijana Čegar Lukić pobednici Novosadskog polumaratona - Novi Sad\nOgnjen Stojanović i Marijana Čegar Lukić pobednici Novosadskog polumaratona\n14:04:00 03.04.2016, Komentara: 0\nNovi Sad - Ognjen Stojanović i Marijana Čegar Lukić pobedili su danas na 23. Novosadskom polumaratonu. Drugo mesto u muškoj konkurenciji osvojio je Dario Ivanovski iz Makedonije, dok je treći na cilj stigao Miloš Dajović. Kod takmičarki, druga je bila Ksenija Bubnjević, a treća Aleksandra Marinkov.\nNa ovogodišnjem Novosadskom polumaratonu učestvovalo je više od 700 takmičara i takmičarki iz zemlje i inostranstva, a staza je išla od Trga slobode, Zmaj Jovinom i Dunavskom ulicom, Kejom žrtava racije, Bulevarom cara Lazara, Beogradskim kejom, Ulicom dr Sime Miloševića, Jiričekovom, Fruškogorskom, Bulevarom despota Stefana i Balzakovom ulicom.\nPredsednica Skupštine Grada Novog Sada Jelena Crnogorac, otvarajući polumaraton, poručila je da je ovo jedna od manifestacija sa najdužom tradicijom u gradu.\n"Novosadski polumaraton i ove godine okupio je veliki broj učesnika i time ponovo dokazao da sport ne poznaje i ne priznaje granice, ni geografske, ni fizičke, ni starosne, ni rodne. Svaka sportska aktivnost najbolji je način da naučimo da trud i upornost, ali i pozitivan takmičarski duh predstavljaju osnovu razvoja ličnosti u svakom smislu te reči", kazala je Crnogorac.\nOsim glavne trke, održan je i štafetni polumaraton, trka "Trči i uživaj", humanitarna šetnja, rekreativno trčanje, trčanje-šetnja srednjoškolaca, trčanje-šetnja osnovca, "Poletarac" i puzeća trka beba..


VW otpušta izvršnog direktora Matthiasa Müllera – Rijec.ba | Tuzlanski internet portal\nVW otpušta izvršnog direktora Matthiasa Müllera\nNjemački gigant Volkwsagen Group otpustit će izvršnog direktora Matthiasa Müllera, dok se i dalje bori sa posljedicama “Dieselgate” skandala. Ova vijest dolazi u danima kada je VW objavio rekordnu prodaju na početku 2018. godine, tri godine nakon afere koja je koštala kompaniju 30 milijardi dolara i poljuljala reputaciju njemačke automobilske industrije.\nMüller, kojem je ugovor trebalo da istekne tek 2020, na čelu grupe bi mogao da zamjeni direktor glavnog brenda VW Herbert Diess, a konačna odluka u vezi sa najavljenom promjenom vodstva očekuje se krajem sedmice.\nBez obzira na dobru prodaju, očekuje se da posljedice “Dieselgatea” tek pogode VW s obzirom na sve veći pritisak njemačke vlade, ali i ostalih zemalja za smanjenje broja vozila na dizel pogon, zbog čega su neki gradovi i zabranili njihovu upotrebnu u užem jezgru, pa kompanija mora da ulaže astronomske cifre u razvoj električnih tehnologija.\nMüller (64) je preuzeo VW uspred skandala, nekoliko dana nakon što je kompanija u septembru 2015. priznala da je koristila ilegalni softver kako bi prošla testove emisije gasova na više od 11 miliona vozila.\nOn je spriječio kolaps prodaje i zarade VW-a, gde je proveo cijelu karijeru, pa se ipak smatra donekle odgovornim za skandal. S druge strane, Diess (59) je u VW stigao tek nekoliko mjeseci prije afere.


30.06.2017 u 18:51\n„Diznijev svet” imaće robotsku verziju Trampa koji priča\nLEJK BUENA VISTA – Kompanija „Dizni” je potvrdila da će se u „Dvorani predsednika” u zabavnom parku „Svet Volta Diznija” na Floridi nalaziti „animatronična verzija predsednika Donalda Trampa koja će pričati”, izvestio je AP. Navedeno je da je ova kompanija time odbacila navode da Trampova figura neće pričati u tom šou-programu u kojem će se naći figure svih američkih predsednika. Jedan od direktora „Diznijevih parkova” Tomas Smit napisao je u blogu da kompanija radi zajedno sa Belom kućom na rečima koje Trampova figura treba da izgovara i već je sa šefom Bele kuće zakazano snimanje. AP je naveo da je ova atrakcija „Sveta Volta Diznija” privremeno zatvorena u januaru ove godine kako bi tamo bila dodata Trampova figura. Smit je najavio da će ona ponovo biti otvorena kasnije tokom


Naučna fantastika: Može li Amerika ograničiti konvertovanje rublje - 28.12.2021, Sputnik Srbija\nNaučna fantastika: Može li Amerika ograničiti konvertovanje rublje\nSjedinjene Američke Države neće moći da ograniče konvertovanje rublje kao ruske nacionalne valute, takve tvrdnje su iz domena fantastike, izjavio je za Sputnjik... 28.12.2021, Sputnik Srbija\nTakođe je dodao da nema realnih izgleda za isključenje Rusije iz međunarodnog platnog sistema SVIFT.„SVIFT je međunarodna privatna kompanija sa sedištem u Belgiji i potpuno je nejasno kako Amerikanci nameravaju da realizuju svoje pretnje. Mada, svi odlično znamo da SAD i dalje imaju velike poluge pritiska, tako da smo spremni za bilo kakva iznenađenja. Međutim, ponavljam – nema realnih izgleda za isključenje Rusije iz SVIFT-a“, smatra Biričevski.Udruženje za međunarodne međubankarske finansijske telekomunikacije (SVIFT) je međunarodni međubankarski sistem za prenos informacija i obavljanje plaćanja, na koji je povezano više od 11 hiljada najvećih organizacija u gotovo svim zemljama sveta.U štampi se redovno pojavljuju izveštaji da bi Rusija mogla biti isključena iz ovog sistema kao jedna od najoštrijih sankcija Zapada. Međutim, međunarodne političke institucije nemaju mogućnost donošenja takvih odluka. Kao odgovor na rizike od mogućeg isključenja banaka sa SVIFT-a, Rusija je stvorila svoj Sistem za prenos finansijskih poruka. Na ovaj sistem već je povezano stotine organizacija, uključujući oko 20 nerezidenta.Ranije je „Blumberg“ javio da Sjedinjene Države i Evropska unija razmatraju uvođenje sankcija protiv najvećih ruskih banaka i Ruskog fonda za direktne investicije u slučaju „invazije“ Rusije na Ukrajinu. Kao jedna od opcija razmatra se blokada konvertovanja rubalja u dolare, evre ili britanske funte.\nekonomija, rusija, rublja, sad, svift, rusija – ekonomija\nSjedinjene Američke Države neće moći da ograniče konvertovanje rublje kao ruske nacionalne valute, takve tvrdnje su iz domena fantastike, izjavio je za Sputnjik direktor Odeljenja za ekonomsku saradnju Ministarstva spoljnih poslova Rusije Dmitrij Biričevski.\n„To su neke krajnje egzotične mere. Malo je verovatno da se tako nešto desilo u istoriji, a i teško je zamisliti na koji način to može da bude realizovano. Naravno, moguće je pokušati zabraniti pojedinačnim učesnicima na finansijskom tržištu da vrše određene operacije u nadležnosti SAD ili sa američkim kompanijama, što se generalno često dešava. Ali da se na neki način ograniči konvertovanje rublje kao ruske nacionalne valute – to je nešto iz kategorije fantazije“, konstatovao je diplomata.\nTakođe je dodao da nema realnih izgleda za isključenje Rusije iz međunarodnog platnog sistema SVIFT.\n„SVIFT je međunarodna privatna kompanija sa sedištem u Belgiji i potpuno je nejasno kako Amerikanci nameravaju da realizuju svoje pretnje. Mada, svi odlično znamo da SAD i dalje imaju velike poluge pritiska, tako da smo spremni za bilo kakva iznenađenja. Međutim, ponavljam – nema realnih izgleda za isključenje Rusije iz SVIFT-a“, smatra Biričevski.\nU štampi se redovno pojavljuju izveštaji da bi Rusija mogla biti isključena iz ovog sistema kao jedna od najoštrijih sankcija Zapada. Međutim, međunarodne političke institucije nemaju mogućnost donošenja takvih odluka.\nRanije je „Blumberg“ javio da Sjedinjene Države i Evropska unija razmatraju uvođenje sankcija protiv najvećih ruskih banaka i Ruskog fonda za direktne investicije u slučaju „invazije“ Rusije na Ukrajinu. Kao jedna od opcija razmatra se blokada konvertovanja rubalja u dolare, evre ili britanske funte.


Zbog velikog interesovanja produžena akcija – za mesec dana prodato preko hiljadu "fijata 500 L"\nPandemija je smanjila prodaju novih vozila za oko 34 odsto u prvih devet meseci ove godine. Različitim povoljnostima prodavci su se trudili da umanje očekivano loše rezultate, jer je pad prodaje u Evropi na nekim tržištima dostigao 50 procenata. Akcija reciklaže domaće fabrike iz Kragujevca dala je odlične rezultate, i nastaviće se do kraja godine, poručuju iz "Fijata".\nPad prodaje putničkih vozila u prvih devet meseci je, kažu prodavci, oko 24 odsto, dok je komercijalni program pao za 10 odsto. Vozila na lageru svih vrsta baš nema dovoljno, jer se niko nije nadao epidemiji, zaustavljanju fabrika na tri meseca i većoj potražnji automobila na zapadu.\nDomaći proizvođač "Fijat Krajsler automobili Kragujevac" pokrenuo je akciju da svako ko kupi domaći "fijat 500 L" koji se sklapa u Kragujevcu, a svoj stari dâ na reciklažu ili u dalju prodaju dobije popust od 2.200 evra. Za samo mesec dana, više od hiljadu kupaca odlučilo je da kupi ovaj automobil.\n"Rezultati su stvarno sjajni, u proteklih mesec dana imamo porast prodaje modela 'fijat 500L' za skoro 40 odsto i ono što je jako bitno zbog dodatnog interesovanja kupaca rešili smo da produžimo našu komercijalnu akciju", ističe Igor Ševo iz "Fijata".\nDo sada je "Fijat" od vremena "punta" uspeo da reciklira oko 14.000 vozila, a prodavci kažu da je potencijal mnogo veći, naročito od sledeće godine kada na snagu stupe nove strože mere za izduvne gasove.\n"Prosečna starost automobila u Srbiji je 17 godina, što znači da mi u Srbiji imamo ogroman potencijal da se ta vozila koja su na kraju veka negde skladište. Ako država primeni mere za podsticaje lako bismo mogli da dođemo do zamene tih vozila, a eto i sirovine za reciklažu", navodi Miloš Petrović iz "Grand motorsa".\nDonacija države od milon evra za kupovinu hibridnih i električnih automobila je veoma skromno iskorišćena, kupljeno je samo 80. Prodavci predlažu da se ostatak novca iskoristi za mrežu punjača za električne automobile po gradovima kako bi od proleća počela i ozbiljnija prodaja elektromobila.\nSpisak dosadašnjih komentara za članak "Zbog velikog interesovanja produžena akcija – za mesec dana prodato preko hiljadu "fijata 500 L"".\nSpisak dosadašnjih komentara za članak "Zbog velikog interesovanja produžena akcija – za mesec dana prodato preko hiljadu "fijata 500 L"". Podelite vaše mišljenje sa nama. Pošaljite komentar klikom na dugme - napišite komentar.


Kontrola letjenja dobila Montenegro Airlines na sudu za 10 miliona – Bankar.me\nOctober 12, 2018 AVIO SAOBRAĆAJ, CRNA GORA, SVE VIJESTI Leave a comment\nKontrola letjenja Srbije i Crne Gore (SMATSA) ima četiri dobijene prvostepene presude protiv Montenegro erlajnsa u ukupnom iznosu od deset miliona eura na koje je crnogorski avioprevoznik izjavio žalbu, navedeno je u izvještaju revizora na finansijski izvještaj SMATSA za prošlu godinu.\nMinistar saobraćaja Osman Nurković nedavno je najavio da će se uskoro razriješiti sudbina nacionalnog avioprevoznika, kao i da je jedna ozbiljna kompanija zainteresovana za njegovo preuzimanje. On je naveo da bi u tom slučaju država preuzela dugove kompanije. Prema informacijama “Vijesti” za Montenegro erlajns zainteresovan je fond “4K” povezan sa njemačkom Lufthanzom, koji je nedavno preuzeo i slovenačku Adriu. Sudbina Montenegro erlajnsa mora biti razriješena najkasnije do maja naredne godine, kada se očekuje da će novi koncesionar preuzeti Aerodrome Crne Gore.\nIako je Crna Gora suvlasnik Kontrole letjenja, ova kompanija sa sjedištem u Beogradu, Montenegro erlajns smatra inostranom kompanijom i tako je vodi u dokumentima. Ukupna usaglašena potraživanja SMATSA od “inostranih kompanija” inose 9,6 miliona eura, od čega se 7,6 odsto (bez kamata i drugih troškova) odnosi na Montenegro erlajns.\nPrevious Generalni sekretar Privredne komore na Evropskom parlamentu preduzeća\nSljedeći Odluka o sudbini mosta Verige do kraja godine


Ugljanin najavljuje projekte za smanjenje siromaštva\nNaslovnica Sjeverni Sandžak Novi Pazar Ugljanin najavljuje projekte za smanjenje siromaštva\nSjeverni Sandžak – Šef Kancelarije za održivi razvoj nedovoljno razvijenih područja i ministar bez portfelja Sulejman Ugljanin najavio je danas u Novom Pazaru niz projekata koji za cilj imaju smanjenje siromaštva i približavanje državnih institucija građanima Sandžaka.\nNa konferenciji za novinare, Ugljanin je rekao da je preko Biroa njegove kancelarije u Novom Pazaru obezbjeđeno nekoliko stotina miliona dinara za razvoj infrastrukture i biznisa u sandžačkim općinama.\n“Od Vlade Srbije smo dobili saglasnost i sredstva od 100 miliona dinara za pilot projekat finansiranja održivog razvoja poljoprivrede u Sandžaku. Trajno uređenje reke Trnavice finansiramo sa 120 miliona dinara, dok je podrška malom porodičnom biznisu obezbeđena kroz 350 projekata finansiranja HACCAP sistema u 48 nedovoljno razvijenih općina Srbije”, rekao je Ugljanin.\nUgljanin je naglasio da je, na njegovu incijativu, sa Ministarstvom unutrašnjih poslova postignut dogovor po kojem treba da se počne sa usaglašavanjem nacionalnog sastava policije u sandžačkim gradovima.\n“Za početak otvaramo konkurs za prijem 120 Bošnjaka u policiju. Posle toga ćemo, vjerovatno, krenuti sa takvim prijemom i u ostalim gradovima”, rekao je.\nOn je rekao i da će sljedeći koraci Biroa Kancelarije za održivi razvoj nedovoljno razvijenih područja u Novom Pazaru biti otvaranje regionalnih državnih institucija u tom gradu.\n“Time ćemo da skratimo distancu između građana i državnih institucija. U Birou, na projektima održivog razvoja, rade stručnjaci sa velikim iskustvom”, rekao je Ugljanin.\nPrema njegovim riječima, jedan od zadataka Biroa je proširenje Hirurškog bloka novopazarskog Zdravstvenog centra, za šta je već naručena izrada projekta, kupovina opreme za laboratorijsko ispitivanje hrane i uvođenje registarskih tablica za automobile sa\nteritorije sjeničke i tutinske općine.\nKADRIC NIHAD 25. Juna 2011. At 16:03\nKako ćeš to da smanjiš siromaštvo,izgradnjom pruge do Novog Pazara,Industrijskom zonom u Ljeskovi,Aerodromom u Sjenici,zaobilaznicom oko Novog Pazara,izgradnjom sportske sale kraj tvoje vile,dovođenjem stranih investitora,a jest ništa ti od ovog nijesi obećao meni se učinilo.\nAman 25. Juna 2011. At 13:22\nPredlažem da sva Suljova i Rasimova obećanja sakupimo na desetak stranica, i kao letke dijelimo narodu.\nŠto se tiče automobilskih tablica, Sjenica i Tutin treba da imaju NP table, jer je to jedan vid jedinstva i zajedništva.\nZašto ti Suljo smetaju NP tablice???


Koncerti braće Teofilović u Mađarskoj, BiH i Rumuniji - ATA Stars\nKoncerti braće Teofilović u Mađarskoj, BiH i Rumuniji\nHome/Vesti - ostalo/Kultura/Koncerti braće Teofilović u Mađarskoj, BiH i Rumuniji\nJedinstveni izvođači drevne srpske i balkanske vokalne muzike, braća Teofilović, u okviru projekta „Ritam identiteta: tradicionalna srpska muzika kao čuvar kulturnog identiteta“ održaće tri koncerta u Mađarskoj, Bosni i Hercegovini i Rumuniji.\nProjekat namenjen Srbima u regionu i onima koji žele da se upoznaju sa tradicionalnom srpskom muzikom realizuje Centar za društveno ekonomski razvoj uz podršku Kancelarije za saradnju sa dijasporom i Srbima u regionu.\nKako je najavio organizator, u okviru projekta čiji je osnovni cilj očuvanje i jačanje kulturnog i etničkog identiteta Srba u regionu putem vrhunske tradicionalne muzike braća Teofilović održaće koncerte 19. oktobra u Mađarskoj, 25. oktobra u Bosni i Hercegovini i 1. novembra u Rumuniji.\nKoncert na Sceni Srpskog pozorišta u Mađarskoj održaće se kao deo proslave 40 godina postojanja i rada Srpskog kulturnog kluba u Budimpešti.\nBraća Teofilović u Bosni i Hercegovini održaće koncert u Kulturnom centru Istočno Novo Sarajevo, a u Rumuniji u Svečanoj dvorani muzičke gimnazije „Jon Vidu“ kao deo programa „Dani srpske kulture u Temišvaru“.\nKoncertom braće Teofilović 1.novembra biće otvorena ova najznačajnija kulturna manifestacija Srba u Rumuniji i jedno od najznačajnijih predstavljanja srpske kulture u istočnoj Evropi.\nPovezana vest: Briljantan istorijski roman: Molokaj – Zatočenica raja\nBy ATA Stars Redakcija|2018-06-14T00:31:14+01:00oktobar 17th, 2013|Kultura|0 Comments


Da li će mobilna plaćanja zameniti kartice: Promene uvek dolaze od manjih igrača - Biznis i Finansije\nHome\tTekstoviB&F Plus\tDa li će mobilna plaćanja zameniti kartice: Promene uvek dolaze od manjih igrača\nDa li će mobilna plaćanja zameniti kartice: Promene uvek dolaze od manjih igrača\nby bifadmin 7. avgusta 2018.\nNajznačajnija promena koja se očekuje primenom nove EU regulative o saradnji banaka sa fintek i tehnološkim kompanijama jeste ubrzan rast mobilnog plaćanja, što se već dešava na severu Evrope. Danijel Doderlajn, osnivač i direktor prve norveške fintek kompanije „Auka“, koja je u poslednjih nekoliko godina izmenila nordijsko finansijsko tržište, prognozira da će takav trend morati da prate i banke u Srbiji. „To što je srpsko tržište malo i istovremeno ’prenatrpano’ bankama je u ovom slučaju njegova prednost, a ne mana. Kada je u pitanju uvođenje tehnoloških inovacija u finansijskom svetu, promene su uvek dolazile od manjih igrača, dok su najveće banke po pravilu inertne, i čekaju poslednji trenutak da prihvate trendove“, ističe Doderlajn.\nČlanice Evropske unije usvojile su početkom godine Revidiranu direktivu o platnim uslugama (PSD2). Nova regulativa obavezuje banke da omoguće pristup računima svojih klijenata kroz aplikacione programske interfejse trećim licima, koja će time dobiti priliku da kreiraju odgovarajuće finansijske usluge. To znači da Direktiva širom otvara vrata finansijskog tržišta za fintek kompanije ili informacione gigante kao što su Gugl, Epl, Fejsbuk i Amazon, a nakon što bude stupila na snagu najkasnije u septembru 2019. godine, njene posledice će se osetiti i na srpskom tržištu. Očekuje se da primena novih propisa pospeši brže usvajanje tehnoloških inovacija u segmentu finansijskih usluga i njihovu masovniju upotrebu.\nNajveće promene prognoziraju se u domenu plaćanja, sa procenom da bi mobilna plaćanja već u narednoj deceniji mogla zauzeti prvo mesto po učešću u platnom prometu – dakle, ne samo da zamene keš, već i upotrebu kartica.\nBanke sa najvećim tržišnim udelom u Srbiji nastoje da idu u korak sa tehnološkim zahtevima, pa već nekoliko godina nude sopstvene aplikacije za mobilna plaćanja. Isprva su te usluge podrazumevale „prebacivanje“ funkcionalnosti internet bankarstva na mobilne platforme, dok danas zaista predstavljaju transformaciju pametnih telefona u kartice za plaćanje na POS terminalima. Problem je, međutim, u tome što banke u Srbiji svoje aplikacije za mobilno plaćanje vezuju za još neke pogodnosti kako bi zadržale klijente, pa bi uskoro na našem tržištu moglo biti dvadesetak takvih, zasebnih programa umesto jedinstvene usluge za mobilno plaćanje, koja ne bi zavisila od pojedinačne banke ili telekomunikacionog operatera, i kojom bi mogle da se vrše transakcije i između fizičkih lica.\nRizik koji se isplatio\nU istraživanju koje je norveška fintek kompanija „Auka“ sprovela u aprilu ove godine među sto bankara u Srbiji, njih 45 je izjavilo da će se bankarstvo kakvo poznajemo „promeniti iz korena“, ali manje od trećine anketiranih je izrazilo spremnost da trećim licima prepuste kanale plaćanja. „Razumljivo je da banke žele da zadrže svoje klijente, ali primoravajući ih da koriste samo njihovu aplikaciju na kraju mogu da ih izgube, jer će i regulator vremenom postaviti drugačije uslove na tržištu. Zato je jedini pravi odgovor ulaganje u dalju modernizaciju i pojednostavljivanje krajnje usluge za korisnike, a ne njeno uslovljavanje“, kaže za B&F Danijel Doderlajn, izvršni direktor i vlasnik „Auke“.\nDoderlajn je početnu ideju o mobilnom plaćanju počeo da razvija još pre nego što su pametni telefoni osvojili svet, ali su je u to vreme norveški bankari odbijali kao „previše rizičnu“, pa je shvatio da će morati da osmisli potpuno novi sistem. Njegova kompanija je prepoznata kao prvi skandinavski fintek, sa opcijom za mobilno plaćanje koja je zaista „kreirala tržište od nule“, zbog čega danas klijenti iz bankarskog sveta sami dolaze na adresu preduzimljivog Norvežanina. „Kada smo konačno dokazali da sve radi bez greške, najveća bankarska grupacija u Norveškoj nas je pozvala da sarađujemo, priznavši da su oni pogrešili u proceni. Najbolji dokaz je taj što se Skandinavci, koji su godinama bili vodeći u svetu po plaćanju karticama, sada sve više okreću mobilnim plaćanjima, i to uprkos činjenici da su za trgovce provizije za takav način transakcija još uvek veće nego ukoliko se koriste kartice“, kaže Doderlajn.\n„Auka“, praktično, licencira svoju uslugu bankama na mesečnom nivou, po utrošku, a čitava ponuda funkcioniše preko cloud-a, odnosno ne zahteva angažovanje dodatnog osoblja ili kupovinu servera i kreiranje zasebne infrastrukture u bankama. Pored toga što je bila pionir na severu Evrope, norveška kompanija je prva aplicirala za dozvolu za mobilna plaćanja u EU, i takođe je prva implementirala mobilno plaćanje preko cloud-a.\nDomaće banke (ni)su spremne\nKomentarišući trenutnu situaciju na domaćem bankarskom tržištu kada je reč o mobilnom plaćanju, naš sagovornik ističe da postoje samo dva puta za uvođenje inovativnih tehnologija – samostalno ili u partnerstvu sa drugim učesnicima na tržištu. Prvi način nosi veći rizik, ali kasnije obezbeđuje značajno veće prihode. Najbolji primer za takvu praksu predstavlja kineski Alipay, koji je prepoznao pravi trenutak, rizikovao, ali na kraju osvojio celokupno tržište. Na drugom kraju planete, u Norveškoj, 82 odsto populacije koristi jednog provajdera mobilnih finansijskih usluga. S druge strane, primer kooperativnog implementiranja razvio se u Švedskoj, gde su uvođenje tamošnje Swish usluge pomogle sve banke na tržištu, čime su podelile rizik, ali i ostvarenu zaradu.\nPrema Doderlajnovim rečima, najveća prepreka brzom širenju mobilnog plaćanja u ovom regionu može biti upravo nedostatak hrabrosti kod banaka da se upuste u saradnju sa fintek kompanijama. „Suprotno očekivanjima, za uvođenje inovacija zahvalnija su manja tržišta – pogotovu ako su ’zasićena’ većim brojem učesnika. Istorijski gledano, najveće banke na tržištu, uz tek nekoliko izuzetaka, ne žure sa implementacijom modernih tehnologija jer bez obzira na njih ostvaruju velike prihode i ne žele da rizikuju. Kada je u pitanju uvođenje tehnoloških inovacija u finansijskom svetu, promene su uvek dolazile od manjih igrača, dok su najveće banke po pravilu inertne, i čekaju poslednji trenutak da prihvate trendove“, napominje Doderlajn.\nIstovremeno, u našoj zemlji se još uvek naširoko priča o povećavanju korišćenja platnih kartica. „Iz perspektive plaćanja Srbija je ’starinsko’ tržište, međutim na njemu je velika penetracija pametnih telefona, društvenih mreža i spremnosti da se koriste savremene digitalne usluge. Taj veliki jaz između interesovanja samih korisnika digitalnih usluga i dominantnog načina plaćanja govori u prilog tome da će uskoro doći do promene, i to do naglog skoka. Očekujem da će kratkoročno rasti plaćanje karticama zato što njih ’guraju’ banke i postojeća regulativa, ali da će postepeno sve više trgovaca nuditi opciju mobilnog plaćanja, pogotovo ako žele da budu prepoznati kao inovatori u svojoj delatnosti“, zaključuje osnivač „Auke“.\nTekst je objavljen u broju #151 časopisa “Biznis & Finansije”\nPropala još jedna prodaja zrenjaninske Jugoremedije\nKoliko će toplotni talasi uticati na privredu Evrope


Izveštaj Stejt departmenta o verskim slobodama: Porast antisemitizma u Srbiji | Novosadski informativni portal 021\n15:38 > 16:30\nKako navode, tokom pandemije koronavirusa zabeležen je porast antisemitizma na društvenim mrežama, dok su netradicionalne verske grupe i dalje nailazile na nerazumevanje.\n"U februaru su nepoznate osobe ispisale antisemitske poruke i nacističke grafite na više zgrada u Novom Sadu, u aprilu je nevladina organizacija Centar za bezbednost, istragu i odbranu upozorila građane na prozelitizam Jehovinih svedoka tokom pandemije koronavirusa, a njihove prozelitske aktivnosti okarakterisala kao zlokobne", konstatuje Stejt department.\nTakođe podsećaju i da je Vlada Srbije u februaru usvojila radnu definiciju antisemitizma Međunarodne alijanse za sećanje na Holokaust.\nPromena zakona o verskim slobodama na Kosovu\n"Nepostojanje pravnog statusa za verske zajednice predstavlja glavni jaz u zaštiti osnovnih ljudskih prava na Kosovu", stoji u Izveštaju. Srpska pravoslavna crkva je navela da nedostatak konstruktivne komunikacije sa nekim opštinskim vlastima sprečava srpske pravoslavne hodočasnike da imaju slobodan pristup nekim hramovima i grobljima SPC na Kosovu.\nU 23-ogodišnjem Izveštaju Stejt departmenta o stanju verskih sloboda u gotovo 200 zemalja i teritorija, navodi se da je pravo na ostvarivanje slobode ispovedanja vere ili ubeđenja najvažnije za američko iskustvo od osnivanja SAD. U Izveštaju se navodi da ima još posla koji treba uraditi kako bi se osiguralo da se prava i dostojanstvo svih jednako poštuju, kako u SAD, tako i u inostranstvu.\nAntisemitizam\tKosovo i Metohija\n14.05.2021\t• 07:47\nNije u porastu.. Uvek je i bilo najvise u regionu, samo nisu pisali grafite...


Vlasenica : Teška godina za slijepa i slabovidna lica\nsreda, 19 februar 2014 10:49\nVlasenica - Prošla godina bila je teška za članove Međuopštinske organizacije slijepih i slabovidnih lica Vlasenica, koja okuplja članove na području Milića, Vlasenice, Han Pijeska i Šekovića.\nZa potrebe članova organizacije, opštine Milići, Vlasenica i Han Pijesak su izdvojile 6900 KM, dok opština Šekovići čak i ne planira sredstva u budžetu za slijepa i slabovidna lica.\nRajka Ninić iz Šekovića, oslijepila je zbog dijabetesa. Živi od socijalne pomoći i kaže da joj je to dovoljno samo da kupi lijekove.\n"A gdje je hrana, higijena i ostali troškovi. Sama živim. Kome god se obratim za pomoć, svi samo obećaju i na tome se završi. Posebno mi je žao što moja opština, Šekovići, ima takav odnos prema nama" - kaže Ninićeva.\nBolja vremena za slijepe i slabovidne osobe ne naziru se ni u 2014. godini jer su opštine umanjile sredstva koja planiraju izdvojiti za ovu populaciju.\nPredsjednik Međuopštinske organizacije slijepih i slabovidnih lica Vlasenica, Milenko Jović kaže da su u prošloj godini realizovali samo dva humanitarna projekta.\n"Za potrebe članstva u prošloj godini smo dali 6445 KM. Ove godine imaćemo manje sredstava. Opština Vlasenica je budžetom planirala 3000 KM, Milići 2000 KM i Han Pijesak 1800 KM, dok opština Šekovići nije planirala sredstva u budžetu" kaže Jović i dodaje da je ovih dana, kompanija "Boksit" iz Milića, organizaciju pomogla sa 2000 KM.\nBudžet za 2014-u planiran je u iznosu od 10 000 KM kaže Jović i dodaje da je organizacija, kako bi poboljšala položaj članova, sa projektima aplicira prema fondovima i ministarstvima od kojih očekuje podršku.\n"Ovih dana očekujemo odgovor, nadamo se da će projekti biti odobreni" - kaže Jović.\nO svim ovim problemima kao i planovima za 2014. godinu, bilo je riječi na godišnjoj skupštini Međuopštinske organizacije slijepih i slabovidnih lica, prošlog vikenda u Vlasenici.\nOrganizacija ima 53 člana - 30 u Vlasenici, 15 u Milićima dok pet i šest članova ima u Šekovićima i Han Pijesku.


Google pokrenuo pretraživač za zahvaćene potresom u Japanu – Personal magazin\nKompanija Google brzo je reagovala nakon zemljotresa u Japanu i uspostavila on-line servis potrage za osobama koje je zahvatila ova prirodna katastrofa. Radi se o posebnim Googleovim stranicama koje funkcionišu…\nKompanija Google brzo je reagovala nakon zemljotresa u Japanu i uspostavila on-line servis potrage za osobama koje je zahvatila ova prirodna katastrofa.\nRadi se o posebnim Googleovim stranicama koje funkcionišu poput svojevrsne oglasne ploče na kojoj ljudi mogu staviti informaciju koga traže ili mogu ostaviti poruku svojoj rodbini i prijateljima da su živi, odnosno informaciju koju imaju o nekome za kim se traga.\nSličan on-line sistem prvi je put zaživeo nakon potresa koji je pogodio Haiti u januaru 2010. godine , a baziran je na iskustvima s interneta nakon uragana Katrina u New Orleansu. Google je svoje prvo izdanje »Person Findera« predstavio u februaru ove godine nakon zemljotresa na Novom Zelandu.\nGoogle pokrenuo pretraživač za zahvaćene potresom u Japanu was last modified: March 12th, 2011 by Redakcija