Sve po zakonu - Glas Podrinja\nSAOPŠTENjE KOMPANIJE “KEMIS” POVODOM MERENjA UZORAKA VAZDUHA\nNakon požara koji se 5. februara dogodio u skladištu plastičnog otpada, kompanija Kemis je u saradnji sa nadležnom republičkom Inspekcijom za zaštitu životne sredine angažovala sertifikovanu ustanovu za merenje uticaja na životnu sredinu - Zavod za javno zdravlje Pančevo.\nNakon inicijalnog, urađena su još dva merenja dvadesetčetvoročasovne koncentracije suspendovanih čestica frakcije PM10 nakon čega je Zavod za javno zdravlje Pančevo, izdao izeštaj o rezultatima.\nRezultati drugog merenja koje je obavljeno 11. februara, dok je vatra još tinjala i požar nije u potpunosti ugašen, pokazali su da je koncentracija čestica PM10 ispod granične vrednosti od 50 μg/m3. Na mernom mestu ka Savi vrednosti koncentracije suspendovanih čestica PM10 iznosila je 30 μg/m3, a u naselju 20 μg/m3.\nTreće merenje obavljeno je 18. februara, nakon što je požar u potpunosti ugašen, a u pogonima kompanije Kemis nije bilo nikakvih aktivnosti. Rezultati ovog merenja pokazali su blago povišenu koncentraciju čestica PM10 na obe lokacije, u naselju 99 μg/m3, a ka Savi 67 μg/m3. Podsećamo, tokom ove zime koncentracija čestica PM10 često je bila višestruko iznad dozvoljene granice širom Srbije što je, kako stručnjaci objašnjavaju posledica različitih uticaja, atmosferskih prilika, emisija iz industrije, saobraćaja i individualnih kućnih ložišta, koja često koriste nekvalitetna fosilna goriva i imaju nepotpuno sagorevanje.\nNakon analize koncentracije suspendovanih čestica PM10, sertifikovana ustanova za merenje uticaja na životnu sredinu, Zavod za javno zdravlje Pančevo, uradila je analizu čestica PM10 na sadržaj metala i benzo(a)pirena u zoni uticaja požara u skladištu kompanije Kemis.\nIzmerena dvadesetčetvoročasovna koncentracija olova u suspendovanim česticama PM10 u vazduhu, 5. februara, nakon lokalizacije požara, na mernom mestu u pravcu duvanja vetra i prostiranja dima, ka Savi, iznosila je 0,082 μg/m3, a na mernom mestu u naselju 0,066 μg/m3 što je u oba slučaja ispod granične vrednosti od 1 μg/m3 propisane Uredbom o uslovima za monitoring i zahtevima kvaliteta vazduha.\nKoncentracija nikla iznosila je 6,3 ng/m3 na mernom mestu u pravcu duvanja vetra i prostiranja dima, a u naselju 5,2 ng/m3. Koncentracija kadmijuma na oba merna mesta imala je istu vrednost, manju od 0,2 ng/m3, što je slučaj i sa arsenom čija je koncentracija na oba merna mesta bila manja od 2,0 ng/m3.\nJedino je benzo(a)piren, koji je derivat sagorevanja u požaru, sa više od 20 ng/m3 imao povišenu vrednost u pravcu duvanja vetra i prostiranja dima, što je očekivano s obzirom na to da je merenje izvršeno po samoj lokalizaciji požara, dok je na mernom mestu u naselju iznosio 5,08 ng/m3.\nGranične vrednosti dvadesetčetvoročasovne koncentracije nikla, kadmijuma, arsena i benzo(a)pirena u suspendovanim česticama frakcije PM10 u ambijentalnom vazduhu nisu definisane Uredbom.\nKompanija Kemis poziva predstavnike Saveta Mesne zajednice Mišar na nastavak razgovora kako bi iz prve ruke, pravovremeno dobili sve informacije i odgovore o poslovanju kompanije Kemis.\nKemis će nakon završenog ispitivanja uzroka požara na terenu, u potpunosti sanirati lokaciju u skladu sa najvišim standardima struke. Takođe, nastavićemo da obaveštavamo javnost i o narednim rezultatima analize vazduha kako izveštaji Zavoda za javno zdravlje Pančevo budu pristizali.\nPodsećamo, industrija upravljanja otpadom jedna je od najregulisanijih oblasti kada je u pitanju zaštita životne sredine, posebno imajući u vidu zahtevno usaglašavanje sa strogom evropskom regulativom u okviru poglavlja 27 u procesu pristupanja EU, koje se upravo bavi zaštitom životne sredine.\nOvu oblast u Srbiji uređuje preko 20 zakona i podzakonskih akata, u skladu sa kojima Kemis uredno poseduje sve neophodne dozvole za obavljanje svoje delatnosti: Dozvolu za sakupljanje i transport opasnog i neopasnog otpada, Dozvolu za skladištenje i tretman dela opasnog otpada izdate od Ministarstva za zaštitu životne sredine, kao i Dozvolu za skladištenje i tretman neopasnog otpada izdate od strane lokalne samouprave.\nDa kompanija Kemis posluje strogo u skladu sa navedenim dozvolama potvrdilo je i preko 20 redovnih i vanrednih ispekcijskih nadzora iz raznih oblasti u poslednje 4 godine.


» Fondacija Tempus "Obrazovanje je važno"\nFondacija Tempus je osnovana 2002. godine sa misijom da podrži učešće obrazovnih ustanova u evropskim programima saradnje. U narednih 18 godina, Fondacija je stručnošću i razvijanjem sopstvenih kapaciteta postajala zadužena za veliki broj evropskih programa, koji su 2014. godine postali deo najvećeg evropskog obrazovnog programa – Erazmus+. Republika Srbija u programu učestvuje od samog početka, a 2019. godine je postala punopravna članica. Osim toga, Fondacija je od 2016. godine kancelarija zadužena za sprovođenje CEEPUS, srednjeevropskog programa za razmenu studenata i nastavnog osoblja.\nOd svog osnivanja, Fondacija Tempus doprinosi razvoju obrazovanja i ljudskih resursa i razvoju društva u celini podizanjem kapaciteta organizacija za mlade i drugih organizacija, uspostavljanjem saradnje sa svim društvenim partnerima, međunarodnom saradnjom i radom sa pojedincima i institucijama. Fondacija Tempus svojim radom učestvuje u promovisanju i sprovođenju obrazovnih programa EU, drugih obrazovnih programa, kao i različitih programa saradnje namenjenih svim nivoima obrazovanja i podršci mladima u Republici Srbiji kroz razvoj, koncipiranje i implementaciju projekata čiji je cilj unapređenje kvaliteta formalnog i neformalnog obrazovanja i razvoj ljudskih resursa.\nFondacija Tempus pruža podršku kako organizacijama, tako i pojedincima u ličnom i profesionalnom razvoju. Među ciljevima Fondacije se nalaze i pružanje jednakih mogućnosti svim tipovima obrazovnih i drugih institucija i organizacija u Republici Srbiji koje ispunjavaju uslove za učešće u programima EU za obrazovanje i mlade.\nAktivnosti Fondacije Tempus, između ostalog, podrazumevaju kreiranje i sprovođenja usluga, projekata i aktivnosti podrške za organizacije i pojedince i pružanje usluga podrške, promotivnih materijala, informacionih alata i baza podataka kao i razvoja alata i resursa za širu javnost, praktičare, donosioce odluka i sve ostale aktere. Shodno tome, primarni korisnici Fondacije Tempus su: visokoškolske ustanove, studenti, mladi, omladinski radnici i organizacije, škole i predškolske ustanove, donosioci odluka i državni organi, organizacije civilnog društva i preduzeća.\nPored sprovođenja najvećeg evropskog programa međunarodne saradnje u oblastima obrazovanja i obuka, mladih i sporta – Erazmus+, Fondacija Tempus doprinosi unapređenju sistema obrazovanja i kroz:\nunapređenje sistema karijernog vođenja i savetovanja kroz aktivnosti Euroguidance i Europass centara;\nunapređenje korišćenja IKT u nastavi, projektnoj nastavi i saradnji među obrazovnim ustanovama u Evropi kroz aktivnosti službi za podršku za eTwinning i EPALE platforme;\nunapređenje informisanja učenika, studenata, mladih i njihovih roditelja o obrazovnim mogućnostima, kao i informisanje nastavnika o mogućnostima za stručno usavršavanje kroz aktivnosti Informativnog centra Fondacije Tempus, baze obrazovnih mogućnosti Obrazovanje.rs, kao i Eurodesk centra za mlade;\nunapređenje nastave stranih jezika kroz dodeljivanje Evropske jezičke oznake i aktivnosti Evropskog centra za žive jezike;\npraćenje obrazovnih i omladinskih politika na evropskom nivou kroz aktivnosti Eurydice i Youthwiki mreža;\nunapređenje internacionalizacije obrazovanja kroz bazu obrazovnih mogućnosti StudyInSerbia.rs i sprovođenje CEEPUS programa.\nSvoje ciljeve Fondacija Tempus realizuje kroz mnogobrojne aktivnosti u koje, između ostalog, spada organizovanje informativnih dana, konferencija, radionica, akreditovanih seminara, vebinara, konsultacija i sl. Sve aktivnosti Fondacije Tempus su besplatne.


Košarkaš Fenerbahčea Luiđi Datome je zbog udarca u glavu zadobijenog u petoj utakmici finala turskog prvenstva protiv Anadolu Efesa privremeno izgubio pamćenje, prenose turski mediji.\nDo incidenta je došlo u trećoj četvrtini kada je Italijan zadobio neugodnu povredu prilikim pada kada ga je nagazio Brajan Danston. Nakon toga je izbio pravi mali skandal jer Datome nije mogao da bude prevežen u bolnicu?!\nGigi Datome'nin Sakatlık Anı\nMedicinsko osoblje je dalo izgovor da ne smeju da napuštaju dvoranu, pa je krilni košarkaš morao da bude transportovan privatnim vozilom u najbližu medicinsku ustanovu.\nIako je privremeno izgubio pamćenje, Datome je napisao na društvenim mrežama da se oseća dobro i da su testovi pokazali da je sve u redu.\nPodsetimo, Efes je dobio petu utakmicu protiv Fenerbahčea rezultatom 86:76 i poveo sa 3:2 u finalnoj seriji, a ukoliko "pivari" u sredu od 19 časova pobede izabranike Željka Obradovića postaće novi šampioni Turske.


Kako se planiraju i izvode javna ulaganja - Javni servis\nVladina Kancelarija za upravljanje javnim ulaganjima u periodu od 2014. do januara 2020. godine imala je na raspolaganju 21,2 milijarde dinara (oko 180 miliona evra) za obnovu 510 objekata – bolnica, škola, puteva, mostova i drugih javnih objekata – pokazuju podaci do kojih je došao BIRN.\nKancelarija za upravljanje javnim ulaganjima osnovana je 2015. godine kao naslednica Kancelarije za obnovu i razvoj, koja je bila zadužena za sanaciju štete nastale nakon velikih poplava, koje su zadesile Srbiju 2014. godine.\nVlada Srbije je proširila ovlašćenja nove kancelarije, tako da se ona bavi i obnovom dotrajalih javnih objekata – uglavnom škola, bolnica i ustanova socijalne zaštite.\nPočetkom godine BIRN je od ove kancelarije po zahtevu za pristup informacijama od javnog značaja dobio podatke o do tada završenim projektima. Svih 510 završenih projekata tokom poslednjih 6 godina, izvođače koji su na njima radili, vrednost radova i rokove za završetak posla možete pretražiti u BIRNovoj bazi podatka.\nBaza podataka završenih objekata javne infrastrukture\nAnaliza podataka pokazuje da su izgradnju pojedinih bolnica, škola, mostova ili puteva pratile česte izmene ugovora – rokovi za završetak posla produženi su i po nekoliko puta, a vrednost radova uvećana kroz dodatne i nepredviđene radove. Najunosnije poslove javne obnove vodilo je deset velikih firmi, koje su radile na projektima vrednim gotovo polovinu ukupno dodeljenog novca za obnovu preko ove kancelarije.\nO tome zašto projekti kasne, zašto poskupljuju i koje firme vode izgradnju čitajte u povezanim pričama BIRNa.\n„Ono što mene interesuje jeste da li je na kraju objekat urađen kako treba”, kaže za BIRN Marko Blagojević, direktor Vladine Kancelarije za upravljanje javnim ulaganjima.\nObjašnjavajući zbog čega je dolazilo do čestih izmena ugovora, Blagojević kaže da projekti na osnovu kojih se izvode radovi „često nisu idealni u delu koji se odnosi na predviđeni rok za izvođenje radova i vrednost svih radova, koji treba da budu izvedeni.“\nDa je upravo to posao kancelarije objasnio je sam Blagojević rekavši da kancelarija “pomaže da projekat budu što bolji”, odgovarajući na pitanje BIRN-a čime se tačno kancelarija bavi u radu sa lokalnim samoupravama.\n“Kancelarija pomaže prilikom pisanja konkursne dokumentacije, daje saglasnost na izveštaj o stručnoj oceni ponude. Pomažemo da bismo izbegli u onoj meri u kojoj je to moguće produženje rokova, dodatne nepredviđene radove”, kaže Blagojević.\nNa pitanje BIRNa kako objašnjava to što je deset velikih građevinskih firmi vodilo poslove vredne gotovo polovinu utrošenog novca za obnovu u celoj zemlji Blagojević kaže da „velike poslove mogu da dobiju samo velike firme, a da broj takvih firmi u Srbiji nije značajan“.\nCeo razgovor sa direktorkom Vladine Kancelarije za upravljanje javnim ulaganjima Markom Blagojevićem koji je BIRN vodio početkom oktobra 2020. godine možete pogledati ovde.\nNa 110 projekata, što je skoro četvrtina svih završenih projekata, broj dana za izvođenje radova uvećan je zbog dodatnih, nepredviđenih okolnosti, pokazuje analiza BIRN-a.\nNajveće probijanje rokova pratilo je radove na zdravstvenim objektima, pa su pojedini trajali i do godinu i po duže nego što to stoji u prvim verzijama sklopljenih ugovora. Među projektima sa najvećim kašnjenjem nalaze se rekonstrukcije Urgentnog centra Kliničkog centra Srbije (dodatni 191 dan), Dom zdravlja u Senti (dodanih 190), KBC Dr Dragiša Mišović (dodatni 171 dan), KBC Zemun (dodatnih 169 dana).\nNajsporije se radilo na najvažnijim objektima. Tako je prvobitni rok za završetak radova na Univerzitetskoj dečjoj klinici Tiršova sa početnih 180 pomeren na 635 dana zbog čega su ugovori izmenjeni čak 11 puta.\nRadovi na sanaciji i adaptaciji pedijatrijskih i hirurških ambulanti, kao i rekonstrukciji amfiteatra u ovoj bolnici produženi su za 455 dana, što znači da je broj dana za obavljanje posla uvećan 2,5 puta od početne procene.\nBlagojević priznaje da su radove na bolnici u Tiršovoj pratili brojni zastoji navodeći da je „svakodnevno moralo da se vrši usaglašavanje izvođenja radova sa radom samog objekta“. On kaže da je projekat izvođenja radova dostavila dečja klinika i da on polazi od pretpostavke da se rekonstrukcija vrši u praznom objektu, a ne dok on prima pacijente.\n„Rok za izvođenje radova utvrđuje projektant na osnovu nekih objektivnih okolnosti. To je vreme potrebno za izvođenje radova koji su obuhvaćeni projektom na način na koji su projektom raspisani u situaciji kada je projekat prazan. Što u konkretnom slučaju Tiršove nije bio slučaj“, objašnjava Blagojević u razgovoru za BIRN.\nNa pitanje zašto Kancelarija iznova bira izvođače za koje se pokaže da kasne pri izvođenju radova, Blagojević kaže da je dobijanje negativne reference za firme „kompleksan postupak sa vrlo neizvesnim ishodom“.\n„Čak i kada bi firma dobila negativnu referencu to bi se odnosilo samo na teritoriju te opštine, ne važi čak ni za prvu opštinu pored, a kamoli za čitavu zemlju“, objašnjava Blagojević.\nPodaci o rokovima dostupni su tek za oko dve trećine ukupnog broja projekta – 317 od 510. Za ostale projekte nije bilo moguće utvrditi rokove na osnovu javno dostupne dokumentacije sa portala javnih nabavki.\nOsim produžetka rokova, često je dolazilo i do povećanja vrednosti radova.\nUkupna vrednost svih radova koje je Kancelarija za javna ulaganja završila tokom poslednjih 6 godina iznosila je 20.4 milijardi dinara (oko 173 miliona evra). Međutim, kroz dodatne i nepredviđene radove troškovi obnove javnih objekata popeli su se na 21.2 milijarde dinara (oko 180 miliona evra).\nTo znači da su ukupni troškovi uvećani za 804 miliona dinara, odnosno gotovo sedam miliona evra, mahom kroz dodatne građevinske radove koji nisu bili predviđeni osnovnim ugovorom i ucrtani u projekte za izvođenje.\nUvećanja po projektu kreću se u rasponu od 500 do 500.000 evra, a najčešće se odnosi na projekte obnove škola i bolnica.\nBlagojević za BIRN kaže da se radi o radovima koji su neophodni da bi se projekat priveo kraju i da ovakvi radovi prolaze kroz nekoliko instanci upravo da bi se sprečile zloupotrebe.\n„Evropska praksa je da vrednost radova može biti uvećana i do 50 posto što omogućava veću fleksibilnost i što je uvedeno našim Zakonom o javnim nabavkama“, objašnjava Blagojević.\nNajveći deo uvećanja početne cene kroz dodatne radove, dve trećine ukupne sume, odnosi se na 20 projekata od 510 završenih.\nNa projektima rekonstrukcije velikih beogradskih bolnica – KBC Dragiša Mišović i KBC Zemun – zabeležena je razlika od po skoro 60 miliona dinara, odnosno oko pola miliona evra.\nNa projektu rekonstrukcije mašinsko-elektrotehničke škole i Osnovne škole Desanka Maksimović u Priboju vrednosti radova iz osnovnog i poslednje izmene Ugovora razlikuje se za blizu 450 hiljada evra.\nIsti izvođači radova\nRadove na preko 500 projekata izvodilo je više od 200 različitih firmi nosioca posla i još toliko firmi članova grupe izvođača ili podizvođača koji su se pored građevinskih radova bavili popravkom liftova, stolarijom, zamenom kotlova i drugim specifičnim poslovima.\nMeđutim, podaci pokazuju da je 10 firmi angažovano na najvećim i najunosnijim projektima dobilo polovinu dodeljenih sredstva za obnovu.\nTako je samo pet posto firmi koje su bile glavne za izvođenje radova podelilo polovinu ukupno dodeljenog novca, dok je ostalih 95 posto firmi podelilo ostatak novca.\nBlagojević ovakvo stanje vidi kao posledicu velike ekonomske krize iz 2009. godine nakon koje je devastirana građevinska industrija i dodaje da „velike poslove mogu da dobiju samo velike firme, a da broj takvih firmi u Srbiji nije značajan“.\n„Ako država nastavi sa ulaganjima, siguran sam da će građevinska industrija jačati i da će rasti broj firmi koje će ispunjavati kriterijume za veće i kompleksnije poslove“, objašnjava Blagojević za BIRN.\nMeđu firmama koje su angažovane na najskupljim projektima izdvaja se beogradski W.D. Concord West kao nosilac posla sa 20 posto udela u ukupno potrošenoj sumi. Poslovi na kojima je W.D. Concord West angažovan vredeli su preko 4,1 milijardu dinara, odnosno blizu 36 miliona evra.\nNešto više od dve milijarde dinara (preko 17 miliona evra), dodeljeno je za projekte čiji su nosioci posla Tončev gradnja iz Surdulice i Jugogradnja iz Beograda. Firma iz Surdulice najčešće radi na jugu, dok se Jugogradnja bavila obnovom škola i bolnica širom zemlje.\nNajviše obnovljenih objekata bilo je u Mačvi, okolini Loznice, Ljubovije, Koceljeve i Krupnja, mestima koja su bila pogođena poplavama poslednjih godina. Preko pedeset projekata završeno je u Šumadiji – Kragujevcu, Kniću i TopolI, zatim u okolini Zlatibora i gradovima na Kolubari.\n„Gde ima više realizovanih projekata, to znači samo jedno – da je lokalna samouprava spremila više projekata za realizaciju i bila spremnija da ih realizuje“, objašnjava Blagojević zbog čega u pojedinim okruzima ima više realizovanih projekta nego u drugim.\nMeđutim, iako ovi okruzi prednjače po broju projekata, više od četvrtine ukupno izdvojenog novca za obnovu uloženo je u Beograd, zatim Kolubarski okrug sa desetim delom ukupno izdvojenih sredstava, dok je u ostale okruge uložen jednocifren postotak ukupnih ulaganja.\n“Beograd treba isključiti iz ove priče, zato što u Beogradu postoje veliki i skupi projekti u sektoru zdravstva, a to su republičke ustanove od značaja za celu državu”, kaže Blagojević i dodaje da “kada se posmatra cela zemlja imamo šarenu situaciju”.\n“Ulaganja ne zavise od Kancelarije, već isključivo od inicijative lokalne samouprave”, zaključio je Blagojević. “Kancelarija pomaže prilikom pisanja konkursne dokumentacije, daje saglasnost na izveštaj o stručnoj oceni ponude. Pomažemo da bismo izbegli u onoj meri u kojoj je to moguće produženje rokova, dodatne nepredviđene radove”, kaže Blagojević.\nNajviše novca iz budžeta\nNajveći deo utrošenih sredstava u periodu 2014 – 2018 obezbeđen je iz budžeta Republike Srbije (42%), iz donacija stranih zemalja (22%) i inostrana zaduživanja (19%). Oko 16 posto dobrovoljno su uplatili građani i firme iz zemlje.\nDirektor Kancelarija za javna ulaganja Marko Blagojević objašnjava da se u međuvremenu situacija promenila i da “danas najveći udeo u ukupnim sredstvima Kancelarije potiče iz zajmova, zatim budžetska sredstva i na kraju donacije”.\nTokom prve dve godine rad kancelarije gotovo u potpunosti je finansiran donacijama iz inostranstva i uplatama domaćih firmi i građana. Godinu dana nakon velikih poplava, skoro da nije bilo budžetskih davanja za ovu kancelariju.\nVeć naredne 2016. godine, kancelarija je iz budžeta dobila skoro duplo više novca nego tokom poplava 2014. godine. Kulminacija budžetskih davanja bila je 2017. godina, kada je izdvojeno skoro 5.3 milijardi dinara ili blizu 45 miliona evra.\nZanimljivo je da se skok budžetskih davanja poklapa sa vanrednim parlamentarnim izborima iz 2016. i predsedničkim 2017. godine. Upravo u ovom periodu obnovljen je najveći broj gerontoloških centara, vrtića i drugih objekata javne namene, pokazuju podaci.\nNa pitanje BIRN-a da li se rad Kancelarije zapravo svodi na jednu vrstu permanentnog marketinga partije na vlasti, direktor ove kancelarije Marko Blagojević kaže da „je svako ulaganje u zdravstvo, školstvo i socijalnu zaštitu neophodnost u jednom društvu i državi“ koja bitno unapređuje život na lokalu.\nNa pitanje BIRN-a da li je neophodnost i da zvaničnici poput premijerke i predsednika često obilaze gradilišta, Blagojević kaže da je to „ustaljena praksa svuda u svetu, pa i kod nas“.\nTekst je prenet sa portala BIRN Srbija.


Pevanje - način da se prevaziđe užas izazvan koronavirusom - Sputnjik Srbija\n07:46 21 April 2021\n22:29 17.03.2020 Preuzmite kraći link\nSagovornica Sputnjika ističe i da je podela osećanja, loših stanja, misli, nešto što je jako lekovito za čoveka i naglašava da je svaki vid socijalne interakcije (osim one blisko fizičke) jako bitan u ovom momentu.\nOd koronavirusa teža socijalna izolacija\nDanima se društvenim mrežama šire snimci na kojima Italijani i Španci horskom pesmom sa svojih terasa prkose izolaciji u koju ih je stavila pandemija koronavirusa. Ovim načinom socijalne interakcije oni se ponovo ujedinjuju i vraćaju u celinu šire zajednice kojoj pripadaju.\nAleksandra Janković objašnjava da je u čitavoj situaciji sa koronavirusom koja je dovela do najrigoroznijih mera u smanjenju širenja bolesti najteža upravo socijalna izolacija koja je u Italiji i drugim evropskim zemljama zatvorila ljude u četiri zida.\n„Koliko god da je ona u nekom zdravstvenom smislu preporučljiva i neophodna, socijalna izolacija za čoveka koji je biće odnosa, biće u relaciji, je nešto što se doživljava kao najveća kazna. Na kraju krajeva, kada se pomene zatvor za ljude je samica najteža moguća izolacija, jer ne postoji komunikacija sa drugim ljudima. Generalno ta izolacija dovodi dotle da se čovek oseća potpuno usamljenim, bespomoćnim, bukvalno kao da je odsečen od ostatka sveta“, ističe naša sagovornica.\n„Mislim da je dobro da ljudi u ovom trenutku koriste društvene mreže zato što mogu da budu u kontaktu licem u lice i na manje od metra. Dobro je da pišu šta im se dešava, dobro je da razmenjuju iskustva, prosto da se na bilo koji način ova socijalna izolacija prevazilazi. Onda je malo lakše“.\nInterakcija u doba korone\nPsihoterapeut Zoran Milivojević objašnjava da ljudi kada se nađu u teškoj situaciji „zbijaju redove“, kao što je to bio slučaj u Srbiji za vreme bombardovanja kada su se ljudi družili po skloništima, javnim prostorima i drugim mestima. Međutim, trenutna situacija je takva da moraju da se smanje socijalni kontakti, da se poveća distanca, i ljudi su zatvoreni u svojim stanovima.Ono što radi pevanje kako kaže on, naročito horsko pevanje, to je da ljude ujedinjuje, na neki način ih povezuje u jednu celinu, i oni imaju doživljaj da pripadaju jednoj široj zajednici.\nHorskim pevanjem sa balkona ljudi u izolaciji zbog koronavirusa vraćaju se pripadnosti široj zajednici i smanjuju osećaj usamljenosti i anksioznosti\n„A pošto su Italijani inače poznati kao narod koji voli da se druži, koji recimo kada pravi porodične ručkove tu dođe jedno pedeset ljudi, uža porodica, vrlo su druželjubivi, njima izolacija veoma teško pada. I onda su našli način da horsko pevaju sa terasa i na neki način se tako suprotstavljaju nemiloj situaciji u kojoj se nalaze. A ljudi koji su muzičari i oni koji su razvili tu sposobnost, mučili se i učili, njima treba publika. Tako da imamo čitav niz primera kako neko svira za svoje komšije ili neko operski peva da bi zabavio komšije koji aplaudiraju. Ljudi nisu zajedno ali su opet našli jedan fenomenalan način da se povežu, i na taj način prkose celoj ovoj situaciji“, konstatuje Milivojević.\nMilivojević ovaj način društvene interakcije u „doba korone“ vidi jako pozitivnim jer na scenu stupa duh naroda koji nastoji da prevaziđe sve teške okolnosti, nalazi način da se opet poveže i da opet ima osećaj zajednice i pripadnosti bez obzira na to što je situacija veoma teška.\nAleksandra Janković, Zoran Milivojević, koronavirus, Italijani, pevanje


- U aprilu se dogodio jedan skok koji, može se reći, nismo očekivali. Naravno da smo očekivali oporavak, očekivali smo rast. Imali smo dobar prvi kvartal, ali je taj aprilski skok bio baš vrlo jak - rekao je Miladin Kovačević tokom gostovanja u Jutarnjem programu RTS-a.\nDodao je da je u svetskoj ekonomiji i kod razvijenih zemalja ekonomski rast bio poput latiničnog slova "V", ali da je Srbija u tom pogledu, u odnosu na neposredno okruženje, vrlo karakteristična i da postoje tri razloga zbog čega smo godinu pandemije završili dobro i sa rastom u prvom kvartalu ove godine.\n- Prvi razlog je preneseni efekat jednog ciklusa rasta koji je započeo 2015, ubrzao se u drugoj polovini 2019. godine, pa smo imali prvi kvartal 2020. godine negde sa rastom preko 5, 5,1, 5,2 odsto i to ima svoj efekat dalje na stopu pada, odnosno stopu rasta u 2020. i sada u 2021. godini, kada se vraćamo na pretpandemijske nivoe proizvodnje, kada je reč o industriji i drugim delatnostima - kazao je Kovačević.\n- Industrija jeste drajver, jeste glavni sektor koji gura BDP. U prvom kvartalu on je završio sa 1,7, iako je prvobitna procena bila 1,2, a pre toga projekcije su nam bile čak i -1,3. To su projekcije koje smo imali krajem prošle godine, ali evo vidimo da je taj oporavak mnogo brži nego što smo očekivali i očekujemo da će se i ove godine nastaviti rast i da će se završiti sa stopom rasta od 6 odsto - istakao je Miladin Kovačević.\nPrema izveštaju Svetske banke, Srbiji se predviđa rast od 5 odsto. Miladin Kovačević je naveo da su i Svetska banka i MMF veoma konzervativni, naročito u vreme pandemije, kao i da je rast od šest odsto vrlo realan.\nKovačević je naveo da će predviđena pomoć za nezaposlene dovesti do budžetskog deficita, koji je predviđen i koji će iznositi oko 7 odsto.\n- Taj deficit javnih finansija neće se održati u sledećoj godini. Nastupiće konsolidacija, a ona je bila planom budžeta koji je donet u decembru mesecu prošle godine predviđena za već za ovu godinu, tako da je taj budžetski plan imao deficit od 3 odsto, a sada je 7 odsto. Tome je razlog paket mera koji je predviđen zbog nastavka pandemije - naglasio je Miladin Kovačević.\n- Mi sada imamo osnova da očekujemo nastavak tog oporavka i rasta i, naravno, konsolidacije. U narednom periodu, ono što se za nas kao izazov javlja jesu neke strukturne reforme i reforme institucionalnog sistema - kazao je Kovačević.


Dodik: Srpska mora da brani svoju autonomiju | Banjaluka.net\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik izjavio je da međunarodni faktor neće odustati od intervencionizma u BiH i da Srpska ne treba da nasjeda na priče o dalekim perspektivama, već da nastavi da snažno brani svoju autonomiju, Ustav i ustavna rješenja u BiH vezana za RS.\nDodik je naglasio da se iz izjava američkog ambasadora u BiH Morin Kormak i pomoćnika zamjenika američkog državnog sekretara za Evropu i Aziju Brajana Hojta Jia na jučerašnjem brifingu u Sarajevu vidi da se u BiH neće odustati od intervencionizma.\nOn je rekao da su Kormakova i Ji, govoreći o Dejtonskom sporazumu na jučerašnjem brifingu, namjerno izostavili činjenicu da je to međunarodni ugovor i da nigdje nisu pomenuli gdje se krši Dejton, ni u jednoj odredbi, ni Ustavu, ni bilo kojem relevantnom zakonskom okviru.\n– Cinično je kada oni govore o tome da to /reformu/ treba da urade domaće snage jer sve što je do sada rađeno, bilo je pod snažnim pritiskom međunarodnog faktora u kome učestuju i SAD- istakao je Dodik.\nPrema njegovim riječima, danas postoji uvjerenje da su SAD veoma ponosne na Dejtonski ugovor i da zato sada začuđuje da su u posljednje vrijeme, samo za naivne, došle do izražaja javno iskazane potrebe mijenjanja Dejtonskog sporazuma, odnosno dejtonskog Ustava.\n– Sada bi tvrdnjama olako datim o kršenju Dejtona htjeli da sačuvaju ta antidemokratska, anticivilzacijska i antipravna ponašanja. Visoki predstavnik je masovno kršio Dejtonski sporazum i kao takav bio je podržan od većine zemalja koje su činile Savjet za provođenje mira i razumljivo je da te iste zemlje sada kao fetiš brane bilo kakvo pokretanje pitanja nepravnog ponašanja visokog predstavnika- dodao je Dodik.\nPrema njegovim riječima, činjenica je da BiH ni 20 godina nakon rata nije uspjela da napravi zajednički konsenzus oko ustava, niti se nazire da bi to mogla da učini u budućnosti.\n– Pričanje o promjeni Ustava vizavi nekih evropskih zahtjeva i uz tvrdnje da to moraju da učine Evropljani zajedno sa domaćim snagama djeluju cinično kada se ne bi znala realnost- dodao je Dodik.\nPredsjednik Srpske u ističe da se nijedna zemlja ne može napraviti na silu, pa ni BiH, bez obzira kakva sila stajala iza nje, možda čak i SAD.\n– Ali trebalo bi, u svakom slučaju, pokušati da se gradi jedan konsenzus bez učešća vanjskih političkih pritisaka i da se tek na bazi toga može graditi nešto u BiH što bi moglo da liči na zajedničku zemlju- rekao je Dodik.\nPredsjednik Srpske naveo je da su SAD učinile mnogo da se stabilizuje mir u BiH, ali da je potpuno izvrnuta i lažna teza da je Dejtonski sporazum zaustavio rat.\n– Dejtonski sporazum nastao je zato što je postojao politički konsenzus oko političkog sistema u BiH i kao takav, naravno, da je bio dovoljan da zaustavi rat, ali sada isticati da je to samo bilo da se zaustavi rat i da sada treba da se mijenja, to je nešto što traži, u najmanju ruku, da se ospori da bi moglo da se razgovara o tome”- dodao je Dodik.\nDodik je napomenuo da bi Dejtonski sporazum trebalo da bude najveće političko i pravno nasljeđe SAD, te napomenuo da je u Ustavu BiH korigovano i prilagođeno ustavno rješenje SAD.\nOn je rekao da BiH, što se kroz istoriju pokazalo, ne može da egzistira kao vođena sa strane, a u suštini ne može da opstane ni kao sama.\nPredsjednik Srpske ocijenio je da će u BiH biti nastavljena “stalna privremenost i vježbanje raznih stranih eksperata i političara na onome šta bi trebala i kakva bi trebalo da bude BiH, kako bi trebalo da bude izgrađena”.\n– Republika Srpska ne može olako da prihvati pomalo nervozna i iznervirana saopštenja koja daju neki od stranaca i da olako prihvati tvrdnje kako se krši Dejton samo zato što oni to tako misle i zato što oni prave platformu za neko svoje buduće djelovanje u smislu da je neko drugi prekršio Dejton”- dodao je Dodik.\nDodik je poručio da Republika Srpska treba da nastavi snažno da brani svoju autonomiju, svoj Ustav, ustavna rješenja u BiH vezana za Republiku Srpsku, način odlučivanja u BiH, te da ne nasjeda na olako date priče o dalekim perspektivama, “koje vidite kako doživljavaju ovi drugi gdje se uvodi demokratija”.\nPrema njegovim riječima, Republika Srpska će sa svojim jasnim političkim pozicijama nastaviti da egzistira po svim pitanjima vezanim za Dejton jer istinski podržava Dejtonski sporazum i dijalog i želi da kroz razgovor i dijalog, pa i evropski put, ojača svoju autonomiju, a ne da je umanji.\nDodik je, komentarišući izjavu Hojt Jia o tome da je u Republici Srpskoj teška siutacija, ocijenio da su te izjave, u najmanju ruku, nekorektne, te istakao da Srpska i pored nastojanja da joj pripišu ekonomsku nestabilnost nastavlja da izmiruje sve svoje obaveze.\n– Ji kaže da je u Srpskoj situacija teška, a ne želi da pomene ni poplavu, ni razna uslovljavanja međunarodnih finansijskih institucija vezano za projekte na ovim prostorima- dodao je predsjednik Srpske.\nDodik je istakao da Srpska ne želi nikakvu konfrontaciju sa SAD, kao i da mu je najmanje važno da li će se američki ambasador Kormak sastati sa njim.\n– Meni je život lakši od kad takvi kao ona ne dolaze u Srpsku, ili se ne sastaju sa mnom, niti smo šta izgubili ni dobili. Ali svakako je ugodnije, ne moramo da trpimo torture koje smo prolazili na sastancima sa sličnim ambasadorima koji su pokušavali da budu vođe i odlučuju ovdje o stvarima u BiH, a ne da se samo bave primarno pitanjima svojih država kako je to i predviđeno u diplomatskoj praksi- rekao je Dodik.\nOn je ocijenio da u tom pogledu, BiH i ne može da uspije jer je jasno vidljivo da oni koji su upravljali njom 20 godina za neuspjeh koji ostvaruju krive domaće političare, dok je svima poznato da su stranci nesumnjivo upravljali BiH – putem visokog predstavnika, putem intervencionizma različitih ambasada.\nOn je rekao da danas u BiH postoji “krug ambasadora” koji se sastaje petkom i odlučuje šta u BiH treba da se radi, onda, putem svojih podanika u Sarajevu, pa dijelom i u Srpskoj pokušavaju da nametnu ta rješenja, gradeći ono što se uopšte ne može izgraditi, što se zove BiH.\n– Za vaše dobre namjere kriv je neko drugi zato što ste vi imali iluziju, to je otprilike poruka koju smo mogli da čujemo juče- zaključio je predsjednik Republike Srpske Milorad Dodik.


Sprema li se nova rezolucija o Kosovu u UN? - Sputnjik Srbija\n12:50 19 Februar 2020\nSprema li se nova rezolucija o Kosovu u UN?\n08:00 26.07.2016 Preuzmite kraći link\nPostoji inicijativa da se sadašnji stepen normalizacije odnosa Beograda i Prištine verifikuje novom rezolucijom ili promenom postojeće, o čemu se već vode konsultacije, kaže analitičar Dušan Janjić. Zato izjavu ambasadora Rusije Aleksandra Čepurina da je Rezolucija 1244 temeljna za rešavanje kosovskog pitanja on vidi kao poruku kreatorima inicijative.\nAmbasador Rusije u Srbiji Aleksandar Čepurin je ovog vikenda u Kosovskoj Mitrovici izjavio da je osnov rešenja kosovskog problema poštovanje Rezolucije 1244 Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija (SB UN). Da li u toj izjavi postoji još nešto osim ponavljanja poznate principijelne politike Rusije u odnosu na Kosovo i Metohiju? Na to pitanje analitičar i dobar poznavalac kosovske problematike Dušan Janjić za Sputnjik prvo napominje da se ozbiljna diplomatija, kakva ruska zasigurno jeste, oglašava kada nešto treba posebno da naglasi i poruči.\nČepurin: Rezolucija 12 44 osnov rešenja kosovskog problema\nIzjava Čepurina znači da sa tim ruskim stavom treba računati u svim spekulacijama i političkim i diplomatskim razgovorima koji se vode ili će se voditi u Generalnoj skupštini UN, ili na bilateralnim nivoima, ili na nivou Srbija—Brisel—Vašington.\n„Ja znam da postoji inicijativa da se sadašnji stepen normalizacije odnosa Beograda i Prištine pretvori u neku vrstu rezolucije, bilo u Generalnoj skupštini, bilo u Savetu bezbednosti UN“, kaže Janjić.\nRezolucijom verifikovati suverenitet Kosova\nTa inicijativa, objašnjava on, znači „da se odmeri, vidi da li su, s obzirom na dosad postignuti stepen širenja suvereniteta Prištine na celu teritoriju Kosova, stvoreni uslovi da se ubrza proces priznavanja Kosova, odnosno njegovog uvođenja u UN“.\nPo njegovom mišljenju, ti razgovori koji teku, inicijative, čak i ne moraju u krajnjoj liniji da dovedu do izmene Rezolucije 1244 u Savetu bezbednosti UN.\nBrana tome su kineski i ruski veto, jasno je to inicijatorima. Zato mogu, napominje Janjić, da dovedu do nove Rezolucije Generalne skupštine UN.\n„U toj novoj rezoluciji bi se spominjala Rezolucija 1244, ali i objektivno, verifikovalo novo stanje i olakšao ulazak Kosova u UN, makar to bilo u statusu posmatrača koji sada ima Palestina“, kaže Janjić.\nOn precizira da su u prvom planu te rezolucije dva cilja — dalja redukcija prisustva UNMIK-a na Kosovu i verifikacija stanja na terenu, ili, kako se to kaže, osnaživanje procesa normalizacije odnosa Beograda i Prištine.\nKonsultacije na različitim nivoima\nNa pitanje na kom su nivou te inicijative za promenu Rezolucije 1244, Janjić kaže da sigurno zna da se o tome vode konsultacije raznih nivoa, jer je, kaže, i on bio konsultovan. Ne bi ga, dodaje, iznenadilo da nekakva rezolucija prođe. Ističući da su inicijatori promene Rezolucije 1244 uglavnom sa Zapada, on napominje da oni računaju da će naći formulu u kojoj će pod obećanjem ubrzanja procesa prijema Srbije u EU, a zarad olakšanja procesa normalizacije odnosa i pronalaženja takozvanog novog formata pregovora, da pridobiju možda i Beograd.\n„Sa Beogradom ili bez njega, ta rezolucija može da prođe Generalnu skupštinu, ali sigurno da bi im bilo bolje da se ne konfrontiraju sa Beogradom, pa će poučeni i ohrabreni iskustvom iz 2010. probati to i ovoga puta“, kaže Janjić. On je podsetio da je uz podršku tadašnjih srpskih vlasti, 2010. Generalna skupština donela rezoluciju o izmeštanju dijaloga Beograda i Prištine iz UN u EU i Brisel.\nNa pitanje šta je sa stavom Beograda o tom pitanju, Janjić navodi da zasad nema javnih znakova da učestvujemo u konsultacijama, ali i smatra malo verovatnim da se u tim ekspertskim, širokim konsultacijama o novoj rezoluciji ne pitaju i naši zvaničnici.\nOn ipak napominje da je u najnovijem šestomesečnom izveštaju Beograda o stanju na Kosmetu u Generalnoj skupštini UN novina da je veliku pažnju posvetio etničkim incidentima, što bi trebalo da bude ozbiljan argument Beograda za zadržavanje Rezolucije 1244.\nUloga Rusije i Kine\nJanjić smatra da najnovija zbivanja u Turskoj mogu doneti i dodatne pritiske na Beograd.\n„Računa se da će događaji u Turskoj samo ohrabriti inicijatore nove rezolucije jer se dešava nova destabilizacija Balkana i direktno ugrožavanje pozicije Srbije na Kosovu, ali i u Sandžaku“, kaže Janjić.\nOn napominje da to što je rekao ambasador Čepurin o Rezoluciji 1244 nikako ne znači da Moskva nema razvijenu strategiju.\nSrbija ima pravo veta na priznanje nezavisnosti Kosova\n„Ona će principijelno biti na tom stanovištu i ima pravo da reaguje, da se prilagođava, da, uvažavajući interese Srbije, uvažava interese Moskve za prisustvo na Balkanu i za eventualno širenje uticaja izvan slovenske populacije, znači Rusije na Kosovu“, ističe Janjić. Zapadni Balkan je, kako napominje, zapadno krilo bliskoistočne krize, a Rusija je direktno uključena u razrešavanje pitanja Sirije.\n„Sigurno da je procena Moskve da dok god čvrsto drži Rezoluciju 1244 u svojim rukama, ona ima snažan pregovarački adut i prema Vašingtonu i prema Briselu, pa i prema Beogradu“, zaključuje Janjić.\nOn je podsetio i na nepromenjeni stav Kine, još od vremena kada su ona i Rusija blokirale Ahtisarijev predlog promene Rezolucije 1244.\n„Lično sam čuo od predstavnika Vlade Kine još 2005, tri godine pre blokiranja promene Rezolucije 1244, da može i Rusija, pa čak i Srbija da pristane na nezavisnost Kosova, ali da oni neće pristati dok ne razreše dve stvari. Prvo je principijelna međunarodno pravna pozicija i dobijanje garancija SAD da će poštovati poziciju Tibeta u Kini, a drugo da zauzvrat traže početak političke reintegracije Tajvana. Dakle, Kina ima vrlo jasno definisane zahteve u slučaju čak i da Beograd prizna nezavisnost Kosova“, rekao je Janjić za Sputnjik.\nrezolucija, Rezolucija 1244, UN, Savet bezbednosti UN, EULEKS, EU, Marti Ahtisari, Dušan Janjić, Tibet, Tajvan, SAD, Kina, Rusija, Kosovo i Metohija, Srbija


Početak europskog priznanja genocida nad Armenima\nsihiri crna astrological sihir poludi daljinu Hodza sihirbaz Seal sunca novac razdvojiti tilsum bacanje arabic magija Tarot Ljubavna hours kalendar drvo zapis Grah ljubavni nevjera cini\nSubject: Početak europskog priznanja genocida nad Armenima Thu Apr 16, 2015 8:37 am\nEvropski parlament je danas usvojio prijedlog rezolucije kojom je data podrška tvrdnjama armenske strane u vezi sa događajima iz 1915. godine. Rezolucijom se, isto tako, poziva Turska da prihvati teze armenske strane u vezi s pomenutim događajima.\nPrema izvještaju SAHARTV koja se poziva na Reuters, nacrt rezolucije je prilikom glasanja podržalo 351, dok je protiv bilo 269 članova Evropskog parlamenta. U rezoluciji, koja nije obavezujuća, događaji iz 1915. godine su okaraktrerisani "genocidom".\nU tekstu rezolucije Evropskog parlamenta, koja ima simbolički značaj, nalaze se i navodi pape Franje koji je stradanje Armena 1915. godine u nedjelju nazvao "genocidom".\nRezolucijom se poziva Turska da se suoči s prošlošću i da prihvati tvrdnje armenske strane u vezi s pomenutim događajima iz 1915. godine.


Mjesec: jun 2012\nMaraton srpskog folklora\npetak, 15 juna 2012 napisao/la Vlastimir\nObjavljeno u Gostovanja\n9. Sabor starog pjevanja u Srba\nnedelja, 10 juna 2012 napisao/la Vlastimir\nNOVO GORAŽDE – U prepunoj porti hrama „Svetog Đorđa“ u Donjoj Sopotnici kod Novog Goražda u nedelju, na svete Trojice, održane je 9. Sabor starog pjevanja u Srba, na kome je učestvovalo 18 ženski i 27 muških pjevačkih izvornih grupa, te 12 instrumentalista iz Srbije, Crne Gore i Republike Srpske.\nPo ocjeni stručnog žirija, u kome su bili magistri Grozdana Komadinić iz Čačka, Miro Mitrović iz Istočnog Sarajeva i Dragan Učur iz Foče, prvo mjesto u konkurenciji ženskih pjevačkih grupa osvojile su „Mladost“ Pale i Prvo zrno suncokreta“ Brekovi-Arilje. Druge su bile „Brojanica Bukovica i „Zeničanke“ Bijeljina, treće mjesto osvojile su ženske pjevačke grupe „\nRaspjevani Požežani“ Požega i „Starina Novak“ iz Mokrog.\nU muškoj konkurenciji prve su bile pjevačke grupe „Sretenjske zore“ Aranđelovac i „Romanija“ Mokro, drugo mjesto osvojili su „Ribnica“ Kraljevo i „Plužine“ iz Plužina, a teće „Srpska šajkača“ Puhovo-Lučani i „Ognjišta“ iz Foče.\nU konkurenciji instrumentalista prva mjesta pripala su frulašu Milivoju Markoviću i dvojničaru Miroljubu Šaptoviću.\nSabor je počeo nakon blagoslova sveštenika Sava Bradonjičća iz Rudog, Milorada Novakovića iz Rogatice i Novice Ćebića iz Novog Goražda, a ovu jedinstvenu kulturnu manifestaciju, koja ima za cilj njegovanje starog Srpskog pjevanja otvorio je načelnik opštine Novo Goražde Dalinor Nešković, dok je nagrade i priznanja najuspješnijim uručio Mirko Šarović, ministar u Savjetu ministara BiH.\nU pratećem programu Sabora nastupili su folkloristi KUD-ova „Vesna“ iz Mojkovca i „Sveti Đorđe“ iz Novog Goražda. Održana je i revija narodnih guslara, a članice kućne radinosti Srpskog sokolskog društva „Soko“ iz Dobruna priredile su izložbu tradicionalnih ručnih radova.\nPo završetku Sabora, uz pratnju „Zoki benda“, koncert je održao popularni pjevač narodnih pjesama Rade Jorović.\nU okviru Trojčindanskih svečanosti u subotu je u sportskom centru u Novom Goraždu održan cjelovečernji koncert popularne Beogradske grupe „Osvajači“.\nOrganizatori ove tradicionalne kulturne manifestacije bili su Crkvena opština Goraždanska i Srpsko prosvjetno i kulturno društvo „Prosvjeta“ Novo Goražde, a sponzori opština Novo Goražde, Vladimir Mačar, biznismen iz Beograda, te Fabrika žice iz Novog Goražda.\nPreuzeto sa portala 058.ba\nII smotra dječijeg stvaralaštva se održala 13.5...


Porošenko potpisao Zakon o reintegraciji Donbasa - Sputnjik Srbija\n17:44 20.02.2018 (osveženo 18:00 20.02.2018) Preuzmite kraći link\nDa bi zakon stupio na snagu, dokument treba da bude objavljen u službenom glasniku „Glasu Ukrajine“.\nKomentarišući Zakon o reintegraciji Donbasa, predsednik Ukrajine je rekao da taj zakon ne narušava nikakve međunarodne obaveze Ukrajine, uključujući i Minske sporazume.\nOn je dodao da taj dokument „obezbeđuje pravni mehanizam za politički i diplomatski povratak tog regiona“ pod kontrolu Kijeva.\nParlament Ukrajine je 18. januara u celosti usvojio predlog predsednika o reintegraciji Donbasa, u kojem se Rusija naziva „agresorom“. Prema zakonu, teritorije Donbasa koje ne kontroliše Kijev smatraju se „okupiranim“. Iz dokumenta je isključena tačka o prioritetnom značaju implementacije Minskih sporazuma za rešavanje sukoba. Moskva je više puta saopštila da ne predstavlja stranu u unutrašnjem ukrajinskom sukobu i da nije uključena u događaje u Donbasu, kao i da je zainteresovana za prevazilaženje političke i ekonomske krize u Ukrajini.\nRanije je predstavnik Kijeva u humanitarnoj podgrupi za Donbas i lider društvenog pokreta „Ukrajinski izbor — pravo naroda“ Viktor Medvedčuk izjavio da će taj dokument staviti tačku na pokušaj mirnog rešavanja sukoba. Samoproglašene republike takođe su izjavile da Zakon o Donbasu narušava Minske sporazume i daje vojsci slobodu delovanja. Ministar spoljnih poslova Rusije Sergej Lavrov rekao je da Zakon o reintegraciji Donbasa precrtava Minske sporazume.\nzakon o reintegraciji Donbasa, Ukrajina


Uspešno poletanje i sletanje rakete Falcon 9 - ★★ Fog Developer ★★\nPočetna ekonomska isplativost opšta kultura Svemir Zabava Zanimljivosti Uspešno poletanje i sletanje rakete Falcon 9\nUspešno poletanje i sletanje rakete Falcon 9\nIgor Svilokos 20.2.17 ekonomska isplativost, opšta kultura, Svemir, Zabava, Zanimljivosti,\nOficijalna oznaka misije SpaceX CRS-10\nDana 19. februara 2017g. Kompanija SpaceX je uspešno poslala letelicu Dragon koja je nosila teret na međunarodnu svemirsku stanicu ISS, pomoću svoje rakete Falcon 9. Oznaka misije je CRS-10. Misija ima za cilj da na međunarodnu stanicu preveze potreban tovar sa potrepštinama za više od 250 naučnih istraživanja koja se trenutno odvijaju u svemiru.\nNakon uspešno obavljene misije, raketa Falcon 9 se uspešno prizemljila, što je veoma bitno jer postoji ponovna mogućnost upotrebe rakete. Ako pogledate zvaničnu oznaku misije primetićete na njoj tri zvezdice - to je oznaka da je Falcon 9 već tri puta uspešno prizemljen.\nKompanija SpaceX je imala i uživo prenos (koji odloženo možete pogledati ovde).\nNo, budući da je vertikalno sletanje veoma zanimljivo, kako za posmatranje, tako i za nauku 😉, kompanija je posebno objavila i snimak sletanja rakete sniman pomoću drona. U njemu možete uživati ovde:\nAutor Igor Svilokos Datum 20.2.17


Energyobserver - POLITIČARI S. MAKEDONIJE RAZMENJUJU OPTUŽBE ZBOG AFERE SA PASOŠIMA\nU Severnoj Makedoniji uhapšena je organizovana kriminalna grupa sastavljena od policijskih službenika koji su pasošima sa lažnim identitetom snabdevali strane državljane, među kojima i ozloglašene kriminalce i osobe sa međunarodnih poternica. Hapšenje je pokrenulo niz optužbi između vladajuće koalicije i opozicije.\nMinistar unutrašnjih poslova Oliver Spasovski, izjavio je da je grupa uhapšenih policijskih službenika izdala 214 pasoša s lažnim identitetom strancima, među kojima su i članovi međunarodnih kriminalnih grupa i narko-kartela.\nSpasovski je na konferenciji za novinare u Skoplju rekao da je pravi identitet osoba kojima je izdat pasoš s tuđim identitetom, utvrđen međunarodnom policijskom saradnjom uz podršku Regionalne kancelarije za bezbednost i istrage pri ambasadi SAD, Generalnog sekretarijata Interpola u Lionu i skopske kancelarije Interpola.\n"Utvrđeno je da se u jednom delu radi o licima koja su članovi međunarodnih organizovanih kriminalnih grupa, narko-kartela, licima umešanim u teška kriminalna dela, odnosno da se radi o osobama visokog rizika i osoba za kojima je izdata međunarodna poternica", rekao je Spasovski.\nPolicija Severne Makedonije saopštila je 6. aprila da je uhapsila devet službenika Upravnih službi MUP-a pod sumnjom da su deo lanca za izdavanju pasoša s lažnim identitetom, pri čemu su koristili podatke makedonskih državljana koji žive u inostranstvu.\nSpasovski je precizirao da je deo mreže bila i jedna osoba bez službenih ovlašćenja, koja je bila posrednik između policijskih službenika i onih koji su tražili lažni pasoš.\nZa pasoše je, prema njegovim rečima, korišćen identitet makedonskih građana koji u to vreme nisu imali biometrijske lične isprave, a uhapšeni službenici su ih prodavali i isključivo za novac i cena se kretala i do 20.000 evra.\nMinistar je rekao da su pasoši s lažnim identitom izdavani pre 2017. godine. Izdato je ukupno 215 pasoša s lažnim identitetom, od kojih 214 stranim državljanima, a jedan makedonskom državljaninu.\nSpasovski je optužio najveću opozicionu partiju VMRO DPMNE da je objavljivanjem informacija o istrazi pokušala da ugrozi policijski akciju i pozvao tužilaštvo da se oglasi tim povodom.\n"Pri realizaciji ove akcije suočili smo se s pokušajem sabotaže koji nije uspeo. Direktno su od VMRO-DPMNE i njenog predsednika Hristijana Mickoskog plasirani podaci o istrazi, čime je moglo diretno da bude ugroženo ono što su uradili naši policajci, ali i strateški partneri i Interpol", rekao je Spasovski.\nVMRO-DPMNE je 5. aprila objavila podatke o izdavanju makedonskih pasoša sa lažnim identitetom i kao primer predočila pasoše koji su, kako je navela ta stranka, izdati vođi crnogorskog "Škaljarskog klana" Jovanu Vukotiću pod imenom "Georgi Andonov" i jednom od vođa turske mafije Sedatu Pekeru pod imenom "Dževadin Ademovski".\nTa partija je otužila premijera Severne Makedonije Zorana Zaeva i ministra Spasovskog da su "omogućili da balkanski nakrko bosovi dobiju makedonske pasoše i dokumente".\nSpasovski je kao "laž" odbacio i tvrdnje da je akcija pokrenuta u vreme dok je ministar unutrašnjih poslova, na predlog VMRO u tehničkoj vladi u prvoj polovini 2020. godine, bio Nake Čulev, a da nakon toga policija nije ništa preduzimala.\n"To je potpuna neistina, direktno povezana sa pokušajem sabotiranja akcije policije. Ova velika akcija započeta je 2019. godine", rekao je Spasovski.\nNa izjave Spasovskog, Čulev je na društvenim mrežama odgovorio da je u vreme kada je preuzeo dužnost, u januaru 2020. godine, istraga bila "gotovo hibernirana" i da su on i njegove kolege "uprkos svim opstrukcijama u periodu tehničke vlade, dali maksimum za njeno ponovno aktiviranje".\nIstraga je, prema njegovim rečima, dok je bio ministar bila gotovo završena, ali "zbog profesionalnosti i nespremnosti da ona bude stavljena u kontekst parlamentarnih izbora, nije završena niti obelodanjena".\n"Oliver Spasovski zna razlog zašto je nedopustivo dugo čekao dok su se makedonski pasoši neprekidno izdavali, a odgovornost je isključivo njegova" saopštio je Čulev, optužujući Spasovskog da njegovi "ozbiljni propusti u radu utiču na međunarodni ugled i integritet zemlje, a što se ogleda u brzom propadanju Makedonije na listi država kada je reč o korupciji".\nOn je ministra i rukovodstvo MUP-a optužio da su "svojim nestručnim, neprofesionalnim i iznenađujuće nezainteresovanim ponašanjem" omogućili da "jedna članica NATO i kandidat za članstvo u EU godinama bude ozbiljna logistička osnova za najozloglašenije transnacionalne kartele sa aktivnostima na svim kontinentima".\n07.04.2021 · EURACTIV.rs / Beta


Kviko i Bamcard nagrađuju pobjedničke ekipe Business lige – Sport Centar Kviko i Bamcard nagrađuju pobjedničke ekipe Business lige – Sport Centar\nKompanija Bamcard sa svojim proizvodom Kviko, bit će sponzor završnice takmičenja Business liga u malom fudbalu s nagradnim fondom u iznosu od 700 KM.\nIz kompanije navode da su izuzetno ponosni da su u prilici biti dio ovog velikog projekta koji okuplja najuspješnije kompanije s područja Kantona Sarajevo.\n“Mi u Bamcard-u smo izuzetno sretni i ponosni da smo upravo ove godine podržali Business ligu u malom fudbalu, jer je ovo jubilarna, deseta, godina kako se takmičenje realizira. Kompanije različitih profila takmiče se i pokazuju svoj sportski duh i umijeće, a mi ćemo one najbolje nagraditi novčanim simboličnim iznosima te pokazati da Bamcard uvijek stoji rame uz rame s najboljima,” kazao je Edin Mahić iz Bamcarda.\nBusiness liga u malom fudbalu ove godine okuplja 16 ekipa, a nakon 15. kola osam najboljih će igrati završnicu takmičenja. Sjajna je ovo prilika za rekreaciju uposlenika bh. kompanija vrhunski team building koji će poboljšati odnose među kolegama unutar kompanije.\nNekoliko iznenađenja u četvrtfinalu 11. sezone SC Business lige: Mrkulić napravio veliki podvig


Ministarstvo odbrane BiH nije izdalo naređenje za učešće vojske u Banjaluci\nMinistrica odbrane BiH Marina Pendeš i ministar odbrane Hrvatske Damir Krstičević, ilustrativna fotografija\nMinistarstvo odbrane BiH saopštilo je da nije izdalo naređenje za učešće pripadnika Oružanih snaga BiH u današnjim aktivnostima u Banjaluci.\nU saopštenju se navodi da je Ministarstvo odbrane u skladu sa propisima i procedurama Zajedničkom štabu Oružanih snaga BiH pravovremeno 6. januara dostavilo smjernice o postupanju pripadnika Oružanih snaga BiH na aktivnostima u Banjaluci 8. i 9. januara.\nPrethodno je Ministarstvo odbrane BiH, u vezi sa aktom NATO štaba u Sarajevu, od Predsjedništva BiH tražilo uputstva u vezi sa zahtjevom predsjedavajućeg Predsjedništva BiH Mladena Ivanića za odavanje počasti za angažman Počasne jedinice Oružanih snaga BiH 9. januara.\n"Kako se Predsjedništvo BiH nije izjasnilo o tom dopisu do 8. januara, to je Ministarstvo odbrane BiH istog dana u 12.00 sati izdalo privremeno naređenje Zajedničkom štabu Oružanih snaga BiH da se obustave sve radnje u vezi sa angažovanjem pripadnika Oružanih snaga BiH za 9. januar u Banjaluci", ističe se u saopštenju.\nIz Ministarstva odbrane BiH navode da je istog dana u 18.00 sati Ministarstvo izdalo Zajedničkom štabu Oružanih snaga BiH pisano uputstvo u kojem se isključuje bilo kakvo učešće pripadnika Oružanih snaga BiH u aktivnostima 9. januara, kako je to navedeno i u pismu NATO štaba u Sarajevu.\n"Pod kojim okolnostima i kako je došlo do učešća i postrojavanja pripadnika Oružanih snaga BiH danas, Ministarstvo odbrane BiH će ustanoviti kroz lanac komandovanja i ostale funkcionalne nadležnosti i o tome izvijestiti Predsjedništvo BiH", dodaje se u saopštenju.\nTreći pješadijski Republika Srpska puk u nedjelju I ponedjeljak postrojen je u Banjaluci, te je predao raport predsjedavajućem Predsjedništva BiH Mladenu Ivaniću.


Bande i glave - Miloš Mitrović - Dnevni list Danas\nPočetna » Kolumna » Bande i glave\nMiloš Mitrović14.06.2021. 14:00\nKao da su nekakvim vremeplovom doputovali iz 1991. i danas nastavili tamo gde su onda stali. Mesić, čini se, sa nekim naznakama mišljenja da su onda svi, uključujući i njega, mogli da se ponašaju konstruktivnije. A Jović je, otprilike, bio onakav kako ga je svojevremeno opisao Slavoljub Đukić – „ponosan na svoju bandoglavost“.\nZa Danas su prošle nedelje govorili Milo Đukanović i Tupurkovski koji je pričao i o svom delu odgovornosti. Đukanović, za razliku od njega, upitan šta bi tokom svoje političke karijere uradio drugačije, izjavio je da se možda ne bi bavio politikom. To baš i nije zvučalo kao „pokajanje“. Stari pragmatik kaže da bi Jugoslavija bila sačuvana „da je trebalo“ i da je to što se raspala u krvi „sramota koja ide na obraz svih naroda koji su je činili“.\nIako nije bez logike diskutovati i o odgovornosti malih ljudi za raspad, ratove i bedu, o nekoj vrsti transa koji je bio zavladao među „običnim“ bivšim Jugoslovenima i odveo ih u nesreću, ovakva izjava predstavlja tipičnu kolektivizaciju krivice. „Krivi smo svi“, ispada. I članovi Predsedništva SFRJ što su se selili od Brda kod Kranja na Brione i sa Briona u Karađorđevo ne uspevajući da preduprede tragični rasplet – većina ga je podsticala – i novoformirane nacionalističke partije i vojne i paravojne formacije i obaveštajne službe i moja baba sa Svrljiških planina.\nJer ko kreira politiku – izmanipulisana masa ili manipulatori nad njom? Ili je možda Jozef Gebels ipak bio u pravu kada je u poslednjim danima rata pričao kako su Nemci dobili ono za šta su glasali.\nA Đukanovićeva izjava da bi, iz ovog trenutka gledano, svojevremeno možda izbegao da se bavi politikom „posebno, tokom ovog nečasnog vremena kojem svjedočimo“ više govori o sadašnjici u kojoj se našao. U kojoj je njegova Demokratska partija socijalista opoziciona stranka, a on polako troši svoj mandat. Sa tankom mogućnošću da se istorija preokrene i da se stvari u Crnoj Gori vrate na staro. A na stranu tvrdnja o sadašnjem „nečasnom vremenu“, kao da je vreme njegovog uspona bilo časno, a ne još gore, ne samo sa kriminalom i korupcijom, već i sa ratovima u kojima kao da kaže da nije učestvovao.\nSlovenački patriota Milan Kučan ostaje dosledan sebi govoreći za Radio slobodna Evropa o non-pejperu, onom inicijalnom iz marta, o velikoj Srbiji, velikoj Hrvatskoj i velikoj Albaniji. Granice bivših YU republika treba da budu nepromenljive, a za non-pejper kojim se sugerše suprotno pre su krivi oni veliki u Evropskoj uniji, nego što bi to bili Borut Pahor i Janez Janša.\nIdeja o Srbiji, „regionalnoj sili“ u EU koja pacifikuje region – ne ideja Aleksandra Vučića, nego Hermana van Rompeja – za Kučana je bila opasna. Bolje je valjda ovako, Slovenija je postigla šta je htela, a i srpska politička elita skoro da jeste. Slovenija je u mirnoj luci ka kojoj je lagano počela da plovi posle četrnaestog kongresa SKJ na kojem se svađala s miloševićevcima, na obostrano zadovoljstvo, Srbija u „srpskom svetu“ sa svojim neomiloševićevcima.


Ne odustaje od svog stava da je pokrajina deo Srbije\nAustrijski vicekancelar Hajnc-Kristijan Štrahe tokom svoje nedavne posete Beogradu obećao je srpskim vlastima da će Beč, čim on postane premijer, povući priznanje lažne države Kosovo!\nŠtrahe je i pre posete Beogradu izjavio da je Kosovo deo Srbije i da Srbi na severu pokrajine imaju prvo na samoopredeljenje. Posle sastanka sa Vučićem i Dačićem, austrijski zvaničnik rekao je da je Austrija priznala Kosovo ali da je isto tako realnost da Srbija u pravnom poretku Kosovo smatra delom svoje teritorije.\n- Štrahe je rekao Vučiću da neće menjati stav o Kosovu uprkos tome što je koalicioni partner u austrijskoj vladi koja priznaje lažnu državu. Štaviše, Štrahe je istakao da će u slučaju da postane kancelar, Austrija preispitati tu odluku. Drugim rečima, obećao je da će Beč tada povući priznanje lažne države - prenosi izvor koji je upoznat s detaljima sastanka.\nMinistar spoljnih poslova Ivica Dačić potvrđuje da je Štrahe rekao da neće menjati svoje političke stavove o Kosovu.\n- Oni koji mu zameraju da podriva stabilnost zaboravljaju da su upravo oni narušili naše granice priznanjem Kosova. Kad neko podržava Albance, Hrvate i muslimane, to je u redu, a kad neko podržava Srbe, to je veliki problem. Štrahe zaista može da uradi nešto krupno oko Kosova u slučaju da postane austrijski premijer - podvlači Dačić.\nAnalitičar Aleksandar Pavić podseća da se Štrahe protivio austrijskom priznanju takozvanog Kosova.\n- Štrahe jeste rekao da je austrijsko priznanje Kosova realnost, ali da se on zalaže za kompromisno rešenje. Istovremeno, austrijska šefica diplomatije izjavila je da je ono “nepovratno” što ukazuje na to da austrijski establišment podržava Kosovo. Ako bi Štrahe postao kancelar, to bi bio znak da je Austrija skrenula još udesno i onda bi se problemu Kosova moglo pristupiti i sa aspekta opasnosti od islamske radikalizacije jer služi kao poligon za terorističke pretnje na evropskom tlu – naglašava Pavić.\nI bivši šef diplomatije Vladislav Jovanović ocenjuje da je Štraheovo obećanje još jedan dobar pomak.\n- Ohrabrujuće je to što se posle Surinama i Španija oglasila protiv Kosova. U Češkoj je organizovana peticija, a sad je Štrahe dao za prvo Srbima, a ne Albancima. Ovo još ne znači proboj na frontu očuvanja Kosova ali je naznaka slabosti u betonskom stavu SAD o Kosovu – zaključuje Jovanović.


Razmatrajući ukupnu situaciju na području Kantona, na jutrošnjoj (06. 06. 2014.) sjednici Kantonalnog štaba civilne zaštite zaključeno je da se u određenim oblastima postigao napredak u saniranju šteta nastalih poplavama, počev od napretka na izgradnji alternativnih puteva do obezbjeđenja osnovnih preduslova za početak procesa vraćanja u normalne životne tokove na područjima ugroženim poplavama. No, da bi se na trajno riješio ogroman broj problema vezan za uspostavljanje putnih komunikacija, izgradnju porušene vodovodne infrastrukture, preusmjeravanje vodotoka, rješavanje ekoloških pitanja, izgradnje ili popravke porušenih domova, uspostavljanja privrednih tokova i obnavljanja poljoprivrede, potrebna su ogromna sredstva. Ona su najavljena iz više izvora, počev od grantova koji dolaze preko ambasada stranih zemalja akreditovanih u BiH, zatim donatorskih konferencija, te pomoći koju su obećale Evropska unija, Svjetska banka i druge institucije i organizacije, a računa se i na sredstva sa državnog i entitetskog nivoa. Stoga je ponovno potencirana potreba da komisije za procjenu šteta što prije završe svoj posao te da im se sa općinskih nivoa vlasti pruži maksimalna podrška i pomoć u dovršetku ovih aktivnosti.\nNa ovoj sjednici Štab je zaključio da će se u narednom periodu sve veći broj poslova prebacivati na resorna ministarstva u kojima će biti fokus aktivnosti na otklanjanju posljedica poplava i saniranju šteta na području Kantona.\nKad je u pitanju trenutno stanje na terenu, situacija varira od općine do općine, pa je jutros donesen zaključak da se ponovno uputi naredba svim općinama da dostavljaju zahtjeve za prehrambenim i svim drugim namirnicama i opremom kako bi im se mogla distribuirati pomoć iz Kantonalne direkcije za robne rezerve. Dosad pristigli zahtjevi od općina uglavnom se odnose na potrebe za hranom pa je tako općina Zenica danas ponovno zatražila 1000 kilograma riže, 5000 litara ulja, 1000 kilograma graha i 500 kilograma tijesta za potrebe ishrane evakuisanih osoba smještenih u zeničkoj Kasarni.\nPonovno je zaključeno da pojedine općine, iako imaju potrebe za hranom i drugim potrepštinama, rijetko dostavljaju svoje zahtjeve pa se ovim putem općinska rukovodstva i općinski štabovi civilne zaštite podsjećaju na ovu obavezu kako bi se što brže i efikasnije pomoglo svim osobama smještenim u kolektivnim centrima, ali i svim ostalima s ugroženih područja smještenih kod rodbine ili na drugi način. Uz to, predstavnik Kriznog štaba za zdravstvo izvjestio je o zdravstvenoj situaciji na ugroženim područjima kao i o stanju teško pokretnih pacijenata smještenih u Penzionerskom domu i načinima njihovog daljnjeg medicinskog tretmana.


Dakar reli šesta etapa - loše vreme pratilo takmičare - Moto Berza\nDakar reli šesta etapa - loše vreme pratilo takmičare\nOdvežena je i šesta etapa ovogodišnjeg Dakar relija, posle ove etape sledi kraća pauza i zasluženi odmor za sve takmmičare koji su uspeli da završe svih šest etapa.\nTakmičare je pratilo loše vreme i kiša, u ovim uslovima najbolje se snašao četvorostruki svetski enduro šampion Antoni Meo na KTM - u, Argentinac Kevin Benavides postavio je drugo najbrže vreme na svojoj fabričkoj Hondi i preuzeo je vođstvo u generalnom plasmanu što znači da na pauzu ide sa blagom prednosti. Treće najbrže vreme odvezao je Tobi Prajs na KTM - u.\nBivši lider Adrian Van Beveren na Yamahi zabeležio je osmo vreme, za utehu mu ostaje što je bio samo 3:27 sekundi iza pobednika etape te još drži korak za vođstvo u generalnom poretku.\nGabor Sagmajster dobro je odvezao etapu i završio je na 81. mestu te je sada 99. u generalnom poretku vozača.\nGeneralni poredak vozača posle šeste etape:\n1. Kevin Benavides ARG Honda\n2. Adrien Van Beveren FRA Yamaha\n3. Matthias Walkner AUT KTM\n4. Xavier De Soultrait FRA Yamaha\n5. Joan Barreda ESP Honda\n99. Gabor Sagmajster SRB KTM


Atp Turnir, najnovije vesti - Naslovi.net\nTurnir u bijeloj: Hamad Međedović pobedio Rubena Bemelmansa na startu\nFoto: Tenski savez Srbije Sedamnaestogodišnji Novopazarac je 775. na ATP listi i dobio je specijalnu pozivnicu organizatora za nastup u Italiji, a trijumf nad trenutno 198. igračem planete ostvario je za dva časa i 22 minuta. Rivali su razmenili… »\nKecmanović za 80 minuta ispao sa Mastersa u Madridu\nSrpski teniser Miomir Kecmanović eliminisan je sa Masters turnira u Madridu, pošto je u prvom kolu izgubio od Amerikanca Džona Iznera, 6:4, 7:6 (6). Izner je u njihovom prvom duelu do trijumfa došao posle 80 minuta igre. Srpski teniser u oba seta… »\nMeđedović pobedio na startu turnira u Bijeloj\nTeniser Srbije Hamad Međedović pobedio je danas Belgijanca Rubena Bemelmansa sa 2:0 u setovima (7:5, 7:6(4)), u prvom kolu čelendžera u Bijeloj. Ovaj sedamnaestogodišnji Novopazarac je 775. na ATP listi i dobio je specijalnu pozivnicu organizatora za… »\nRus i Grk su promenili istoriju – Đoković brani čast „stare garde“, a Federeru je potrebno čudo\nPrvi put od 2014. godine neko od članova teniske „velike trojke“ – Novak Đoković, Rodžer Federer i Rafael Nadal, u prvoj nedelji maja meseca se ne nalazi se na prvoj poziciji ATP trke, odnosno rangiranja po broju osvojenih poena u sezoni… »\nSrpski teniser Miomir Kecmanović eliminisan je sa ATP Masters turnira u Madridu, pošto je u prvom kolu izgubio od Amerikanca Džona Iznera, 6:4,7:6. Izner je u njihovom prvom duelu do trijumfa došao posle 80 minuta igre. Srpski teniser u oba seta… »\nSrpski teniser Miomir Kecmanović eliminisan je sa ATP Masters turnira u Madridu, pošto je u prvom kolu izgubio od Amerikanca Džona Iznera, 6:4 ,7:6 (6). Izner je u njihovom prvom duelu do trijumfa došao posle 80 minuta igre. Srpski teniser u oba seta… »\nRolan Garos se igra pred publikom, broj navijača ograničen\nNa teniskom turniru Rolan Garos biće dozvoljeno da popunjenost kapaciteta bude 35 odsto ili najviše 1.000 ljudi, saopštio je danas francuski ministar sporta Žan Mišel Blanke. Ukoliko situacija sa pandemijom koronavirusa bude povoljnija granica će od… »\nKraj za Kecmanovića u Madridu\nBolji od Srbina u dva seta bio je Izner. Srpski teniser Miomir Kecmanović eliminisan je sa ATP Masters turnira u Madridu, pošto je u prvom kolu izgubio od Amerikanca Džona Iznera, 6:4 ,7:6 (6). Izner je u njihovom prvom duelu do trijumfa došao posle… »\nKecmanović prokockao šanse, Izner ga ekspresno izbacio\nMiomir Kecmanović poražen je u Madridu od Džona Iznera, sa 6:4, 7:6 (6) za sat i 21 minut igre. Nije se proslavio Kecmanović na startu turnira u Madridu, Amerikanac je trijumfovao na efikasan način, pa će u drugoj rundi igrati protiv Roberta… »\nBraća blizanci, Matej i Ivan Sabanov, prošle nedelje su se iz senke pojavili i osvojili Srbija open u dubl konkurenciji. Njih dvojica su na turniru iz serije 250 nastupili zahvaljujući vajld-kardu i na kraju, korak po korak, stigli do prve titule u… »\nSandžak haber pre 32 minutajoš 3 povezane\nIndeksOnline pre 1 satjoš 2 povezane


Irak ukinuo suspenziju rada Rojtersa zbog navoda o broju zaraženih koronavirusom\n► Irak ukinuo suspenziju rada Rojtersa zbog navoda o broju zaraženih\nFoto: Beta, AP / Hadi Mizban\nAgencija Rojters je saopštila da će joj Irak dozvoliti da nastavi s radom u toj zemlji, iako joj je nedavno suspendovao licencu zbog objave da iračka vlada prijavljuje znatno manji broj potvrđenih slučajeva zaraze koronavirusom od stvarnog.\nSuspenzija rada agencije Rojters u Iraku usledila je 3. aprila pošto je objavila navode više izvora da u Iraku ima na hiljade ljudi kojima je potvrđena zaraza, i da vlasti to kriju.\nPrema zvaničnim podacima, u Iraku je tada bilo oko 800 potvrđenih slučajeva zaraze.\nRojters je zbog te vesti kažnjen sa 25 miliona iračkih dinara, što je oko 20.800 dolara.\nAgencija je danas objavila da ju je komisija iračke vlade za komunikacije i medije obavestila da se suspenzija ukida kako bi bio omogućen "transparentan i nepristrasan rad medija".\nPrema podacima iračkog ministarstva zdravlja, zaraza koronavirusom potvrđena je u toj zemlji kod 1.539 osoba, od kojih su umrle 82.\nRojters je 2. aprila objavio da je broj ljudi u Iraku kod kojih je potvrđena zaraza koronavirusom između 3.000 i 9.000.


Još jedna sjajna partija Jokića za pobedu Denvera - SPORTSKI ŽURNAL\nJokić je postigao 34 poena, uključujući četiri slobodna bacanja u poslednjim sekundama, uz devet skokova i osam asistencija\nKošarkaši Denvera pobedili su prošle noći na svom terenu ekipu Detroita sa 117:111, uz još jednu sjajnu partiju srpskog centra Nikole Jokića kojem je malo nedostajalo da upiše i peti uzastopni tripl-dabl.\nJokić je postigao 34 poena, uključujući četiri slobodna bacanja u poslednjim sekundama, uz devet skokova i osam asistencija, a najbolje su ga pratili Vil Barton sa 14 i Aron Gordon sa 13 poena.\nDemarkus Kazins koji je u petak potpisao desetodnevni ugovor debitovao je za Nagetse sa dva poena i šest skokova.\nU redovima Detroita četvorica igrača ubacila po 18 poena - Ajzeja Sjuart, Kejd Kaningem, Kori Džozef i Trej Lajles.\nKošarkaši Dalasa pobedili su Memfis sa 104:91, predvođeni Lukom Dončićem koji je upisao 37 poena, 11 skokova i devet asistencija.\nKristaps Porzingis je dodao 15 poena i osam skokova za pobednički tim, dok srpski centar Boban Marjanović nije igrao. U timu Memfisa najbolji je bio Dža Morant sa 35 poena i 13 skokova.\nEkipa Golden stejta slavila je protiv Jute sa 94:92.\nDžordan Pul je predvodio Voriorse sa 20 poena, Endrju Vigins je ubacio 14, a Stef Kari poen manje. Srpski košarkaš Nemanja Bjelica je na terenu proveo 20 minuta i za to vreme je postigao šest poena, uz po četiri skoka i asistencije.\nU timu Jute najbolji je bio Bojan Bogdanović sa 21 poenom, dok je Rudi Gober dodao 12 poena i 18 skokova.\nAtlanta, u čijim redovima ponovo nije bilo Bogdana Bogdanovića, nadigrala je Šarlot sa 113:91 za četvrtu pobedu u nizu.\nTre Jang je bio najefikasniji u pobedničkom timu sa 30 poena, Diandre Hanter je dodao 20, dok su na drugoj strani Lamelo Bol i Majls Bridžis postigli po 19 poena.\nKošarkaši Majamija pobedili su Los Anđeles Lejkerse sa 113:107 u utakmici u kojoj je Džimi Batler oborio rekord Lebrona Džejmsa po tripl-dablovima u dresu Hita.\nBatler je utakmicu završio sa 20 poena, 10 skokova i 12 asistencija što je njegov deseti tripl-dabl u regularnom delu sezone za Majami, jedan više nego što je Džejms imao u svoje četiri sezone u tom klubu.\nDankan Robinson je dodao 25 poena za pobednički tim, Kejleb Martin 15, a Bem Adebajo 14 poena.\nLejkerse je predvodio Lebron Džejms sa 33 poena, Rasel Vestbruk je ubacio 24, Ejveri Bredli 15, a Karmelo Entoni 11 poena.\nEntoni Edvards sa 25 i Dianđelo Rasel sa 23 poena i deset asistencija predvodili su Minesotu do pobede protiv Bruklina sa 136:125. U redovima Bruklina istakao je Kajri Irving sa 30 poena, Pati Mils je dodao 21, a Džejms Harden 13 poena i isto toliko asistencija.\nKošarkaši Orlanda pobedili su Čikago sa 114:95 za tek treću pobedu na domaćem terenu ove sezone.\nMoric Vagner je bio najefikasniji u pobedničkom timu da 23 poena, Vendel Karter je dodao 19, a Franc Vagner poen manje. Čikagu, na drugoj strani, nije pomogao ni 41 poen Demara Derozana, dok je Nikola Vučević meč završio sa po 13 poena i skokova.\nKošarkaši Filadelfije slavili su protiv San Antonija sa 115:109, uz sjajnu partiju Džoela Embida koji je zabeležio 38 poena i 12 skokova, Portland je pobedio Toronto sa 114:105 uz peti uzastopni dabl-dabl Jusufa Nurkića (11 poena, 11 skokova), dok je Boston bio ubedljiv protiv Vašingtona sa 116:87 u meču u kojem je Džejson Tejtum ubacio 51 poen, od čega 48 u prve tri četvrtine.\n„Voriorsi“ u finalu Zapada, Bjelica skroman, Boston režirao majstoricu (VIDEO)


Od danas nove mjere u Crnoj Gori\nNaslovna Region Od danas nove mjere u Crnoj Gori\nZbog bolje epidemiološke situacije u Crnoj Gori od danas više neće biti potrebna nacionalna digitalna kovid potvrda kao uslov za ulazak u tržne centre, poslovne centre i poslovne zgrade koje imaju više od 1.000 kvadratnih metara.\nOve dobre vijesti je na pres-konferenciji saopštio direktor Instituta za javno zdravlje (IJZ ) Igor Galić.\nGalić je na pres-konferenciji saopštio da je broj oboljelih u posljednje dve nedelje opao za 40 odsto u odnosu na dve nedjelje prije toga.\n“Broj hospitalizovanih na dan 5. oktobra je oko 11 odsto manji u odnosu na 9. septembra. U poslednje dve nedelje ukupan broj preminulih je za 18 odsto manji nego dve nedelje ranije. Shodno svemu Vlada je odlučila da prilagodi mere u borbi protiv koronavirusa. Stoga, od subote, 9. oktobra ukida se nacionalna digitalna kovid potvrda kao uslov za ulazak u tržne centre, poslovne centre i poslovne zgrade koje imaju preko 1.000 kvadratnih metara”, rekao je Galić\nTakođe, iako je bilo najavljeno, od danas neće biti potrebna kovid potvrda kao uslov prilikom ulaska u prehrambene prodavnice koje imaju preko hiljadu metara kvadratnih prostora.\n“U skladu sa očekivanjem da se Crna Gora pridruži EU digitalnom kovid sertifikatu, trajanje izolacije se skraćuje sa 14 na 10 dana, odnosno jedan od elemenata digitalne kovid potvrde je pozitivan PCR test koji je stariji od 10 i nije stariji od 180 dana. To je preporuka Direktorata za digitalno zdravlje i to na osnovu evropskih standarda ka kojima stremimo. Ostali elementi digitalne kovid potvrde su: da je lice u potpunosti vakcinisano, nezavisno od toga koliko je dana prošlo od revakcinacije; da osoba poseduje negativan PCR test na kovid 19 koji nije stariji od 72 sata; da osoba poseduje negativan brzi antigenski test koji nije stariji od 48 sati”, rekao je Galić.


Žena kojoj se divimo: Šeika Moza, modna ikona prefinjenog stila - WANNABE MAGAZINE\nŽena kojoj se divimo: Šeika Moza, modna ikona prefinjenog stila\nŠeika Moza ime je prelepe žene, modne ikone prefinjenog stila, koja je šeikova druga žena, ujedno i prva dama Katara.\nOsim što je izuzetno poštovana u svetu mode i predstavlja inspiraciju damama širom sveta, ona je uspešna na mnogim poljima u životu. Te je tako majka sedmoro dece (a i dalje ima zavidnu figuru), zatim učestvuje u brojnim akcijama koje se tiču emancipacije žena, što je naročito teško u sredini u kojoj vekovima to nije bilo moguće. Veoma je politički i socijalno angažovana, a zalaže se i za obrazovanje dece.\nSve u svemu, Šeika Moza je žena za primer. Ona je dokaz da je moguće biti izuzetno lepa i negovana žena, biti divna majka, a opet i politički aktivna i neprestano raditi na napredovanju kako po pitanju karijere, tako i svih drugih oblasti u životu.\nKljučne reči Aleksandra Grujićmodamodna ikona prefinjenog stilaŠeika MozaSheikha Mozahstilstil poznatihŽena kojoj se divimoŽena kojoj se divimo: Šeika Moza - modna ikonaŽena kojoj se divimo: Šeika Moza - modna ikona prefinjenog stila


Srbiju volimo - Počinje Novosadsko muzičko leto\nCiklus koncerata "Novosadsko muzičko leto" ove godine će početi 25. jula i trajaće do 23. avgusta. Za taj period, Muzička omladina Novog Sada je pripremila jedanaest kvalitetnih i raznovrsnih programa.\nNa repertoaru će se naći koncerti umetničke muzike, ali i etno, džez, pop, flamenko i "džipsi" .\nTradicija letnjih koncerata je značajna odrednica sredina u kojima se vrednuje, pa samim tim i neguje i razvija sopstvena kultura. Čini se da se posredstvom ovakvih manifestacija bogati kulturna ponuda sredina u kojima se razvijaju, odnosno popularišu vredna umetnička dostignuća, kao i zanimljive i reprezentativne lokacije festivalskih gradova.\nI Novi Sad ima svoje "Novosadsko muzičko leto".\nTradicionalni ciklus koncerata u organizaciji Muzičke omladine Novog Sada postoji od 1995., pod imenom „Novosadsko muzičko leto" i kontinuirano se održava svake godine tokom jula i avgusta od 2002. godine.\nOvogodišnja manifestacija počinje 25. jula i trajaće sve do 23. avgusta.\nDetaljne informacije o sadržajima Novosadskog muzičkog leta možete pogledati na sajtuwww.muzickaomladina.org


27.06.2020 u 16:11\nSuzavac na sednici Skupštine opštine Budva\nPrivatno obezbeđenje Skupštine opštine Budva upotrebilo je hemijsko sredstvo tokom sednice SO Budva, prenose Vijesti. List navodi da je u skupštinskoj sali umalo došlo do fizičkog kontakta između odbornika Krsta Rađenovića (SNP) i Milije Sekulovića (DPS). Odbornici Demokratskog fronta i SNP-a ušli su na sednicu koju je zakazala nova većina u SO Budva posle brojnih peripetija sa privatnim obezbeđenjem na ulazu zgrade. Janko Dimić iz DF rekao je da je bačen suzavac i da su odbornici isterani. Vijesti navode da su odbornici Krsto Rađenović (SNP) i Dejan Božović (DF) odvedeni u policiju. Odbornici nove skupštinske većine u Budvi ušli su ranije u zgradu Skupštine opštine Budva, a odbornike DF zaustavilo je na glavnom ulazu privatno obezbeđenje. Odbornici DF I SNP odbijaju da pokažu\n21.04.2020 u 11:50\nPrednjači Voždovac, poslednji Sopot\nKada je reč o Beogradu, na Voždovcu je evidentirano najviše osoba pozitivnih na virus korona – ukupno 193 – pokazuju podaci Ministarstva zdravlja Republike Srbije i Instituta za javno zdravlje „Dr Milan Jovanović Batut”, objavljeni na specijalizovanom sajtu covid19.rs. Opština sa najmanjim brojem zaraženih je Sopot, sa 13 sugrađana. Poslednji objavljeni podaci na sajtu namenjenom informisanju građana u vezi sa epidemijom virusa korona ukazuju na ono što se moglo i pretpostaviti – najveći broj zaraženih beleže centralne gradske opštine, a najmanji prigradske što je i logično kada se ima u vidu više faktora kao što su gustina naseljenosti, intezitet međusobnih kontakata, postojanje super marketa i slično. Naravno, nije neka uteha, ali Novi Beograd, kao najmnogoljudnija opština, nalazi se\n13.03.2020 u 12:12\nObustavljen prijem građana u beogradsku opštinu Stari grad\nBeogradska opština Stari grad obustavila je danas prijem stranaka u prostorijama opštine kako bi sprečila širenje koronavirusa, saopšteno je iz te lokalne samouprave. Opština je preporučila svojim građanima da sve potrebne informacije u vezi sa obavljanjem poslova iz nadležnosti te opštine potraže pozivom na telefone ili putem elektronske pošte nadležnih odeljenja, odseka i službi uprave. „U uslovima pandemije, koju je proglasila Svetska zdravstvena organizacija u cilju smanjenja rizika od širenja zaraze koronavirusom, Gradska opština Stari grad apeluje na sve građane da se ponašaju u skladu sa instrukcijama Svetske zdravstvene organizacije i da se odgovorno odnose prema svojoj porodici, komšijama, prijateljima i celoj zajednici, jer samo tako svi zajedno možemo uspeti da\n18.12.2019 u 15:03\nOpštine preuzimaju predmete u vezi sa ozakonjenjem objekata\nNačelnica Gradske uprave Grada Beograda Sandra Pantelić, sekretar za poslove ozakonjenja objekata Nemanja Stajić i predsednica opštine Savski venac Irena Vujović, potpisali su danas dokument kojim je omogućeno da ova opština preuzme predmete koji joj sleduju nakon promene Statuta grada, a primenjivaće se od 1. januara naredne godine. Nakon što je Skupština grada krajem jula usvojila novi Statut grada, postalo je izvesno da će gradske opštine preuzeti deo nadležnosti vezanih za poslove ozakonjenja objekata. Igor Begović iz Sekretarijata za poslove ozakonjenja objekata - Sektor za područje opština Vračar, Stari grad, Savski venac i Zvezdara, rekao je da će u skladu sa promenom Statuta grada, gradske opštine od 1. januara biti nadležne za objekte površine do 400 kvadratnih metara,\n29.11.2019 u 14:13\nUz pomoć opština obnova fasada, krovova, liftova...\nOdluka kojom će se sredstvima iz budžeta grada do 90 odsto finansirati investiciono održavanje zgrada već je stupila na snagu. Zato je sada pravo vreme da se predsednici zajednica stanara ili upravnici zgrada informišu u opštinama o pomoći koju mogu da dobiju da bi objekte u kojima ima problema osposobili. – U okviru procesa decentralizacije koju sprovodi grad opštinama su date veće nadležnosti pa je tako sada i ova odluka o bespovratnom finansiranju u investiciono ulaganje u stambene zgrade preneta na njih. Ovo je izuzetno važan korak jer će opštine obezbediti do 90 odsto sredstava za ulaganje u kapitalne poslove na zgradama što omogućava stanarima koji nisu imali sredstava da reše neke od gorućih problema – kaže Zoran Adamović, član Gradskog veća. Grad i opština do sada nisu mogli\n23.07.2019 u 12:37\nOd međusobnih optužbi do poziva na protest\nOzbiljne zamerke na rad Jevrejske opštine Beograd „na čelu sa Danilom Medićem” izneo je u svom poslednjem izveštaju Odbor za nadzor, telo koje kontroliše raspolaganje sredstvima i imovinom koje Savez jevrejskih opština i pojedinačne opštine dobijaju na osnovu Zakona o otklanjanju posledica oduzimanja imovine žrtvama Holokausta koje nemaju živih zakonskih naslednika. Na izveštaj je stigao podjednako oštar odgovor Danila Medića u kojem se dokument odbacuje kao nepotpun i netačan, a za pojedine članove Odbora se navodi da su u sukobu interesa. Od početka primene ovog zakona, po kojem se imovina tragično preminulih Jevreja vraća njihovoj zajednici kako bi, na različite, precizno definisane načine, bila na korist preživelima, odnosi u jevrejskoj zajednici ozbiljno su narušeni, a mesecima\n04.05.2019 u 17:50\nOpštine dobijaju veće nadležnosti\nOno što nadležni godinama usmeno ističu – prigradske opštine imaju drugačije potrebe i poslove nego 10 gradskih opština – konačno će biti uređeno i Zakonom o glavnom gradu. Vlada Srbije juče je usvojila nacrt ovog republičkog akta. On će, kako je istakao Goran Vesić, zamenik gradonačelnika, zvanično omogućiti decentralizaciju prestonice. Jedna od glavnih promena ticaće se legalizacije i izdavanja građevinskih dozvola. Ubuduće, 10 gradskih opština moći će da legalizuju objekte do 400 kvadrata i da izdaju građevinske dozvole do 1.500 kvadrata. Prigradske opštine legalizovaće do 3.000 kvadrata i izdavaće građevinske dozvole do 5.000 kvadrata. – Prigradske će dobiti i pravo da van plana generalne regulacije donose urbanističke planove uz saglasnost grada. To će ovim opštinama omogućiti\n30.11.2021 u 17:39\nLesoto: Suđenje bivšem premijeru za ubistvo supruge


Liverpul i Čelsi za apsolutnog vladara Evrope - Admiral Bet SPORT\nMilovan Longinov Posted on 14. avgusta 2019. 10:43 14. avgusta 2019. 10:35\nLiverpul i Čelsi boriće se večeras od 21.00 za 44. trofej Superkupa Evrope.\nLiverpul u Istanbul stiže znatno odmorniji i raspoloženiji, pošto je svoj meč Premijer lige igrao u petak i pobedio Norič na Enfildu – 4:1, dok je Čelsi u nedelju imao teško gostovanje Mančester Junajtedu i izgubio – 4:0.\nJirgen Klop gotovo da uopšte nije menjao svoj tim, pošto je ovog leta stigao samo rezervni golman Adrijan, koji će morati na gol i u ovom susretu, pošto Alisona Bekera čeka četiri do osam nedelja pauze.\nS druge strane, Frenk Lampard je doživeo pravi debakl u Premijer ligi, na gostovaju Junajtedu, a kako je ostao i bez Edena Azara i Davida Luiza, te nije mogao da kupuje zbog zabrane transfera, čeka ga paklen posao na svakoj utakmici.\nLiverpul je aspolutni favorit po svim parametrima, pored odmora i svežine, bolje forme, treba uzeti u obzir da Klop poseduje mnogo veće iskustvo od Lamparda, koji iza sebe ima tek jednu sezonu u Čempionšipu.\nLiverpul je poslednji, od tri trofeja Superkupa Evrope, podigao 2005. godine, kada je pobedio moskovski CSKA sa 3:1. Čelsi je jedini put slavio davne 1998. godine kada je pobedio Real Madrid rezultatom 1:0.\nBarselona, Milan – 5\nLiverpul, Atletiko Madrid – 3\nAjaks, Anderleht, Juventus, Valensija – 2\nTagovi : čelsi, frenk lampard, jirgen klop, liverpul\nBen Jeder nova "devetka" Monaka


Špoljarić je danas pred Sudom BiH rekao da nije kriv, prenosi Srpskainfo.\nTužilaštvo BiH Špoljarića tereti da je na osnovu pola vršio nasilje, uznemiravanje i seksualno uznemiravanje, kojim je ugrozio mir, duševno zdravlje i telesni integritet drugog lica, za šta je prema Zakonu o ravnopravnosti polova BiH predviđena kazna od šest meseci do pet godina zatvora.\nPrema optužnici, Špoljarić je ova dela počineo 2018. i 2019. godine, u vreme dok je bio vršilac dužnosti, a kasnije i predsednik Kantonalnog suda u Sarajevu.\nNavode optužnice, podignute u novembru prošle godine, Tužilaštvo će dokazivati pozivanjem 15 svedoka i stručnih veštaka, te prilaganjem većeg broja materijalnih dokaza.\nDatum početka suđenja će biti naknadno objavljen, piše Birn.


Miloš Nikolić: Šta je na ceni- pasoš ili indeks?\nMiloš Nikolić, predsednik Libertarijankog kluba LIBEK za Demostat u svom autorskom tekstu daje odgovor na pitanje: Šta je na ceni- pasoš ili indeks?\nObrazovanje stvara temelje za odgovorno društvo budućnosti, pospešujući ekonomski, društveni i kulturni razvoj. Naše obrazovanje karakterišu simptomi uzrokovani sistemskim problemima – neefikasnost i nizak kvalitet obrazovnih ishoda.\nSistem obrazovanja u Srbiji danas je neefikasan i ne daje dovoljno dobre rezultate, uprkos značajnim sredstvima namenjenim za ovu svrhu. Javni izvori za obrazovanje u Srbiji drastično su viši od rashoda zemalja iz okruženja sa kojima mogu najverodostojnije da se uporede. (Srbija 4,4% BDP, Bugarska 3,7%; Rumunija 3%; Hrvatska 4,2%; Slovačka 3,9%). Smatramo da iznos sredstava nije uzrok loših rezultata u obrazovanju već sistemski problemi. Prema PISA testiranjima u kojima je Srbija učestvovala, naši đaci u osnovnim školama ostvaruju značajno slabije rezultate od svojih vršnjaka iz regiona. Po istoj metodologiji oko 40% đaka je funkcionalno nepismeno iz matematike.\nLibek je prvi put tokom 2015. godine ministru prosvete Srđanu Verbiću predstavio predlog reforme finansiranja osnovnog obrazovanja u Srbiji koji podrazumeva vaučerizaciju – odnosno finansiranje učenika, a ne ustanova. Tokom predizborne kampanje 2016. godine sa partijama smo, pored ostalog, razgovarali i o reformama na ovom polju, a paket ovih predloga nazvali smo Obrazovanje za 21. vek. Ciljevi ovih reformskih politika trebalo bi da budu:\n• Kvalitetnije obrazovanje mereno obrazovnim postignućima đaka i studenata.\n• Veća korisnost znanja i veština koje bi đaci mogli adekvatnije da koriste na tržištu rada.\n• Veća autonomija škola – postavljanje seta opštih neophodnih rezultata i ostavljanje školama da slobodnije odlučuju kako će to da postignu.\n• Veća fleksibilnost pri odabiru predmeta, udžbenika i načina izlaganja gradiva.\n• Veća transparentnost na polju finansiranja studenata – ukidanje finansiranja fakulteta i postepeni prelazak na finansiranje putem studentskih kredita sa niskim kamatama za studente kojima je to potrebno.\n• Sekundarni ciljevi su, ali takođe važni – smanjenje neopravdano visokih troškova; podizanje odgovornosti zaposlenih u sistemu obrazovanja i jačanje upravljačke autonomije škola; promena sistema podsticaja gde će se nagrađivati rezultat, učinak i postignuće, a obeshrabrivati loš rezultat i nezainteresovanost za rad sa đacima.\nPasoš ili indeks – šta je na ceni?\nKao organizacija koja se intenzivno bavi mladim ljudima, lično negujem optimizam po pitanju mladih utemeljen, pre svega, u usmeravanju i praćenju zaista kvalitetnih, posvećenih i upornih mladih ljudi koji prolaze Libekove programe. Kvalitet u današnjem okruženju podrazumeva ne samo određena znanja, veštine, već i specifičan društveni kapital, prepoznatljivost i iznad svega stalni trud da se sve ovo prethodno obogaćuje i unapređuje. Uređenost sistema i stabilnost privrede ogleda se i u prilikama za ljude koji ne spadaju u najobrazovanije delove društva da imaju jasne prilike da probaju da ostvare svoje ambicije.\nČinjenica je da, sa druge strane, nije moguće preko noći otvoriti radikalno novi prostor mogućnosti za širi broj mladih, različitog obrazovnog profila i stručnih predispozicija. U slučaju Srbije zabrinjava dužina trajanja tranzicije i nereformisanje osnovnih institucija. Ovo se reflektuje i na položaj mlađe populacije u širem smislu – loše sudstvo i neefikasna javna administracija, manje investicija i podsticaja da se pokreću poslovi, još manje mogućnosti za mlade ljude. Brzina završetka repova traljave tranzicije uticaće na srednji rok i na popravljanje položaja mladih.\nSistem obrazovanja igra bitnu ulogu kako u formiranju dominantnih obrazaca u razmišljanju o poslu, radnoj etici i uopšte odgovornosti, tako i u praktičnom osnaživanju mladih ljudi da spremni i radno funkcionalni iskorače iz sveta obrazovanja. Zbog pomenutih dubljih problema u obrazovanju često se dešava da mladi ljudi moraju sami sa svojim roditeljima da ulažu vannastavne napore da jasnije profilišu svoja interesovanja i sklonosti.\nDa bi indeks bio na ceni, nije dovoljno da sve uzroke problema svedemo na jedan faktor jer time nećemo ni objasniti, ni stvoriti predispoziciju da promenimo trenutno loše stanje. Dakle, to što danas indeks nije na ceni posledica je mnogo složenih faktora koji postoje kako unutar sistema obrazovanja, tako i spolja.


"Kršenje ljudskih prava": Tim Vojislava Šešelja traži odštetu od dva miliona eura\nStručni tim koji pomaže odbranu lidera Srpske radikalne stranke Vojislava Šešelja predao je Haškom tribunalu zahtjev za nadoknadu štete od ukupno dva miliona eura zbog kršenja elementarnih ljudskih prava u toku devetogodišnjeg pritvora, objavljeno je danas u ovom sudu.\nTim za namjerno odugovlačenje procesa traži 500.000 eura, za uskraćeno pravo Šešelju na finansiranje troškova odbrane i narušavanja principa jednakosti oružja traži se nakonada od 400.000 eura, a zbog pokušaja nametanja advokata Šešelju 300.000 eura.\nU saopštenju se navodi da bi, zbog višegodišnjeg kršenja prava na pravnu pomoć, Šešelju trebalo isplatiti 200.000 eura, a isto tokoliko i zbog uskraćivanja kontakta sa porodicom, prijateljima i ljekarom, javlja Srna.\nZbog suđenja za nepoštovanje suda, odnosno djelo koje nije propisano Statutom, traže 100.000 eura, koliko traže i zbog onemogućavanja komunikacije sa pravnim savjetnicima, onemogućavanja da se upozna sa pravnim izvorima na koje se poziva sudsko vijeće u odlukama i tužilaštvo u svojim podnescima, a ista suma traži se i zbog odbijanja Tribunala da mu materijal dostavlja na papiru i na jeziku koji razumije - na srpskom jeziku.\nHaški tribunal podigao je optužnicu protiv Šešelja za ratne zločine na području Hrvatske, BiH i Vojvodine u januaru 2003. godine, a on se dobrovoljno predao 24. februara iste godine. Suđenje mu je počelo 7. novembra 2007. godine.