26/05/2018 21 min za čitanje\nDok su u svim evropskim, ali i zemljama u okruženju, naknade od koncesija jedna od najbitnijih stavki za popunjavanje državnog budžeta, u RS one služe za izvlačenje budžetskog novca i enormno bogaćenje pojedinaca bliskih vlasti.\nTome su najviše doprinijele česte izmjene zakonskih propisa koji regulišu ovu oblast, kao i nedomaćinsko ponašanje nosioca vlasti, koji su svjesno zaključivali štetne koncesione ugovore sa sumnjivim preduzećima i pojedincima na njihovom čelu.\nBosna i Hercegovina, kao i Republika Srpska, s obzirom na svoju površinu te broj stanovnika, smatra se teritorijom bogatom prirodnim resursima, koje bi i te kako mogla koristiti za svoj privredni razvoj. Akcenat bi, između ostalog, trebalo staviti i na vodni potencijal, jer je njegova iskorištenost veoma mala.\nUticaj loših zakonskih propisa\nSrpska, bar u teoriji, najveći dio prirodnog bogastva iskorištava putem koncesija, na određeno vrijeme i pod određenim uslovima, ustupajući ga domaćim i stranim investitorima, koji iskorištavaju naša prirodna bogastava, a za uzvrat plaćaju RS pravičnu koncesionu naknadu. Ova oblast je pravno uređena Zakonom o koncesijama RS. Prema zakonodavcu, cilj donošenja ovog zakona je doprinos privrednom razvoju RS, stvaranje pravnog okvira za privlačenje domaćih i stranih investitora, uz istovremeno unaprijeđivanje transparentnosti postupka dodjele koncesije i povećanje efikasnosti i dugoročne održivosti koncesionih projekata, te odgovornog upravljanja prirodnim bogastvima i javnim dobrima. Jedno od osnovnih načela koja promoviše ovaj zakon su načela transparentosti, tržišne utakmice, jednakosti investitora, zaštita javnog interesa i ravnopravnosti ugovornih strana. Sve to lijepo zvuči, međutim, kao što to kod nas obično biva, nakon gore pomenutih, krajnje idiličnih, rečenica slijedi jedno veliko ali…\nAli, nakon godina provođenja ovog zakona možemo slobodno reći da su proklamovana načela potpuno pogažena i da je sam zakon u postupku provođenja u potpunosti doživio svoju suprotnost. Investitori su se našli u neravnopravnom položaju, prije svega domaći, dok su se skoro svi strani, barem oni značajniji, povukli iz koncesonih ugovora.\nJedan od njih je najveći proizvođač električne energije u Evropi, njemački „RWE Inoggy“, koji je imao potpisan koncesioni ugovor o izgradnji četiri hidroelektrane na srednjem toku rijeke Drine. U projekat je, prema procjenama, pomenuta firma trebala uložiti oko 500 miliona evra, i zaposliti nekoliko hiljada lokalnih radnika. Iako razlozi zašto je njemačka firma istupila iz koncesionog ugovora nikada nisu javno saopšteni, njemački mediji kao osnovni razlog navodili su korupciju i suviše komplikovane administrativne procedure, koje su najčešće služile za „reketiranje“ investitora. Slično su prošle i norveške kompanije „Technor energy“ i „Technor energy 2“, koje su imale potpisane ugovore o koncesiji sa Vladom RS za izgradnju 10 mini hidroelektrana u donjem slivu rijeke Bosne, a čija bi izgradnja koštala 250 miliona evra. Razlog zašto norveške firme nisu ispoštovale koncesione ugovore i za 10 godina izgradila obećane hidroelektrane, i u ovom slučaju treba tražiti u mnogobrojnim i komplikovanim procedurama, što kod stranog investitora izaziva sumnju da bi mogli biti ucjenjivani od strane domaće vlasti, ukoliko bi ušli u takav posao.\nRazlog zašto dolazi do protekcije određenih domaćih investitora je, šta bi drugo, nego stranačka pripadnost. U ovoj oblasti veliku ulogu igraju lokalne vlasti, pogotovo u oblasti izdavanja građevinskih i drugih neophodnih dozvola za gradnju i upotrebu objekata (mini hidroelektrane, skladišta i sl.), što dodatno komplikuje ovu oblast ali ostavlja mogućnost da se i lokalne vlasti „ugrade“. Iako je zakon u trenutku njegovog donošenja bio prihvatljiv za investitore on je više puta mijenjan što kroz procedure izmjena zakona što putem podzakonskih akata ministra privrede, koji su išli grubo na štetu javnih interesa Republike Srpske, a sve u interesu pojedinačnih, najčešće kontroverznih koncesionara.\nIzmjenama i dopunama Zakona o koncesijama iz februara ove godine omogućeno je da ministar sam određuje koncesionu naknadu u određenim privrednim djelatnostima. Takođe, izmjenama ovog zakona je određeno da se koncesiona naknada za ustupljeno pravo u oblasti elektroenergetike, energenata, rudarstva i geologije utvrđuje procentualno od vrijednosti planirane investicije koncesionara, a u rasponu od 0,5 odsto do pet odsto.\n– Sa tom izmjenom je legalizovana mogućnost da oni koji donose odluke o koncesijama budu korumpirani do beskraja. Npr, kažu da će treći blok TE Gacko koštati oko milijardu maraka. Pet odsto koncesije je 50, a 0,5 odsto je pet miliona maraka. Investitora će interesovati da plati što manje jer je razlika 45 miliona! To otvara prostor za onog ko odlučuje o koncesijama da kaže „cifra je 10 miliona, pet je koncesiona naknada, a pet naknada meni“. Ti veliki rasponi moraju biti precizno uređeni. Kriterijumi u lepezi od 0,5 do pet odsto – šta znači jedan, šta dva itd, sa opisom. A toga nema, nego se ostavlja na slobodnu volju da to onaj koji izdaje koncesije odredi – ističe poslanik u Narodnoj skupštini RS Dragan Čavić.\nSlična loša zakonska rješenja pronalazimo i u drugim oblastima, npr. koncesije u saobraćaju, turizmu ili trgovini, u kojima je isto ostavljen preveliki raspon ministrima u određivanju koncesionih naknada. Takođe, ove izmjene i dopune zakona donošene su po hitnoj proceduri i bez javne rasprave pred naučnim i stručnim ljudima iz ove oblasti, što budi sumnju da je cilj bio donošenje lošeg zakona koji će otvoriti vrata mnogim stranim i domaćim mešetarima da nemilosrdno i za male pare koriste naše resurse. Ovako velikim rasponima je poništeno načelo jednakosti investitora i omogućeno samo podobnim da iskorištavaju naše prirodne resurse. Ozakonjen je i prethodni kriminal prilikom dodjela koncesija i širom otvorena vrata njihovim budućim kriminalnim dodjelama, što će ostaviti nesagledive posljedice i na prirodna bogastva i na budžet RS.\n– Rasponi u koncesijama koje propisuje zakon dovode do zaključka da je ovo prostor za potencijalnu korupciju, prostor u koji će pohrliti mnogi mešetari, koji ovdje žele da zarade ogromne količine novca, a da bi taj novac zaradili moraju da se bave korupcijom i da naguraju mito u određene džepove – poručio je u februaru ove godine u Narodnoj skupštini RS poslanik Vukota Govedarica, prilikom usvajanja pomenutih izmjena.\nNaknada za obnovljivu energiju RS\nDomaćinstva i pravna lica u Srpskoj od početka ove godine opterećeni su većim računima za električnu energiju zbog naknada za podsticaje obnovljivih izvora energije, što je u potpunosti prošlo mimo “radara” šire javnosti, a jedinstven je primjer u regionu. Iznos koji stanovništvo, ali i pravna lica izdvajaju na mjesečnom nivou nisu zanemariva i zavise od električne energije koju potroše na mjesečnom nivou.\nOva naknada koja se prikuplja kasnije će se u vidu podsticaja dijeliti koncesionarima koji proizvode električnu energiju na bazi obnovljivih izvora energije. Navedena obaveza je nametnuta prije četiri godine, ali nije predstavljala značajnije opterećenje za građane i privredu do 1. januara ove godine kada je povećana i sada iznosi 0,52 feninga po kilovat času utrošene struje. Ukoliko uzmemo prosječnu mjesečnu potrošnju električne energije i pomnožimo sa 0,52 feninga dođemo do cifre od oko pet maraka za domaćinstvo i 300 maraka koliko u prosjeku plaćaju pravna lica. Na ove iznose treba obračunati i PDV što još više povećava navedenu naknadu.\nEkonomista Slaviša Raković za eTrafiku kaže da je riječ o apsurdnom parafiskalnom nametu na koji se još obračunava i PDV, što dovodi do, kako kaže, duplog apsurda.\n– Tako da od cijele strategije i promišljanja kako da se podstiče proizvodnja sa obnovljivim izvorima došli smo do jedne prakse gdje se u suštini netransparentno dijeli, a sve na teret građana. Država, prije svega, ne bi trebala na taj način da podstiče proizvodnju, izuzimam, iako su to manje izvozi, solarne elektrane, ali ovo što je najmasovnije, od čega je najveća proizvodnja, to je apsurdna politika u cjelini – zaključio je Raković.\n– Suština čitave priče je da Republika Srpska znatno veći procenat proizvedene električne energije proizvodi iz hidroelektrana nego iz obnovljivih izvora. Tako da ta naknada za obnovljive izvore apsolutno nije bila potrebna. Ako najveće hidroelektrane na Trebišnjici, HE Višegrad, HE Bočas, Bogatići itd. proizvode ogromnu količinu obnovljivih izvora energije, onda se postavlja pitanje zašto subvencionisati tzv. male hidroelektrane koje su po snazi znatno ispod onoga što već sada Republika Srpska ima u velikim hidroelektranama – ističe za eTrafiku poslanik Zdravko Krsmanović.\n– I onda, kada se sve počelo razmotavati, došli smo do zaključka da su pojedinci bliski vlastima, koji su godinama, preko svojih bližnjih, u sistemu Elektroprivrede, vlasnici mini hidroelektrana, koje nisu isplative, jer je cijena iz velikih hidroelektrana mnogo jeftinija, pa im je bilo neophodno da im Elektroprivreda plaća njihovu proizvodnju. Onda se ušlo u fazu da se iz sistema Elektroprivrede počnu prebacivati pare tim pojedincima koji su dobili koncesije na male hidoelektrane, da bi oni ostvarivali profit – ističe naš sagovornik.\n– Prema podacima koje sam dobijao, ta naknada je čak dolazila i do 30 miliona maraka u toku jedne godine. To nisu uopšte bezazlene cifre. Jedna mini hidroelektrana košta nekoliko miliona maraka, i maltene Srpska bi mogla za godinu dana da otplati većinu postojećih malih hidroelektrana. Ili da ih Elektroprivreda napravi sama. Ako te cifre Elektroprivreda isplaćuje kao naknadu, zašto nije te objekte izgradila sama? Za nekoliko godina svaki ovaj objekat, od naknade za obnovljive izvore, sam sebe otplati u potpunosti, a ovako RS od koncesione naknade ne dobije ništa – kaže Krsmanović.\nNaš sagovornik ističe da u ovom poslu ima i korektnih firmi, ali da ipak preovladavaju firme koje vode ljudi bliski vrhu Elektroprivrede i SNSD-a.\nOvo nisu usamljeni primjeri kako su nadležni, umjesto da rade u javnom interesu, uradili potpuno suprotno – gurnuli ruke u džepove građana ili oštetili budžet Srpske. Vlada RS je u 2008. godini potpisala koncesioni ugovor sa preduzećem “EFT- Rudnik i termoelektrana Stanari” o izgradnji i korištenju termoelektrane Stanari kod Doboja, investicione vrijednosti 1,35 milijardi maraka. Rudnik i termoelektrana Stanari su članice globalne energetske grupacije “Energy Financing Team” (EFT) čiji su većinski vlasnici Vuk Hamović i njegov sin Miloš, biznismeni porijeklom sa balkanskih prostora. Oni godinama trguju električnom energijom proizvedenom na prostoru jugoistočne Evrope, ali njihova reputacija očito nije smetala Vladi RS.\nU ugovoru o koncesiji, potpisanom iste godine, navedeno je da će termoelektrana imati snagu 410 megavata (MW) i da će proizvoditi 3.000 gigavata (GWh) struje. To je više od polovine struje koja se godišnje proizvode u RS. Prema koncesionom ugovoru, izgradnja termoelektrane bi trajala pet, a korištenje 25 godina. Navedeni ugovor je u više navrata mijenjan aneksima u korist stranog koncesionara, a na štetu Republike Srpske. Spomenutim aneksima je produžen rok za njenu izgradnju i smanjena joj je snaga. Od samog potpisivanja ovog ugovora pa do danas su nepoznati mnogi razlozi zbog čega se Vlada RS odlučila na ovaj korak kad je poznato da se u Stanarima nalazi jedno od većih nalazišta lignita u ovom diielu Evrope – prema nekim procjenama vrijedno nekoliko milijardi maraka. Sve studije su govorile da se u Stanarima ugalj još može kopati 40 godina i da je to dovoljna garancija za kredit koji bi Elektroprivreda RS uzela za izgradnju termoelektrane. Na istom principa je npr. SFRJ izgradila termoelektrane u Gacku i Ugljeviku.\nEFT je za potrebe projektovanja, studija i izgradnje termoelektrane dobio kredit od Kineske razvojne banke u iznosu od 320 miliona evra. Zauzvrat su u zalog dali preduzeće “EFT – Rudnik i Termoelektrana Stanari“ te njegovu pripadajuću imovinu i prava u vezi s njom, tačnije koncesioni ugovor sa Vladom RS. EFT je 2010. godine sa kineskom kompanijom “Dongfang Electric Corporation” potpisao ugovor o izgradnji termoelektrane i isporuci opreme, čime je i kineska firma ušla u vlasničku strukturu rudnika i termoelektrane Stanari. Prema tadašnjim propisima RS, Kineska razvojna banka nije mogla u zalog da dobije koncesioni ugovor, što je predstavljalo nepremostivu prepreku. U tom teškom trenutku za koncesionara opet na scenu stupa Vlada RS koja preko Komisije za koncesiju RS u maju 2011. godine mijenja Pravilnik o prenosu ugovora o koncesiji i prenosu vlasničkih prava koncesionara. Tim pravilnikom je dato pravo finansijeru da raspolaže ugovorom o koncesiji u slučaju da koncesionar ne može vraćati kredit. Kineska razvojna banka, a uz pomoć Vlade RS, je na taj način dobila garanciju pa su godinu dana poslije sa predstavnicima preduzeća “EFT – Rudnik i Termoelektrana Stanari“ potpisali ugovor o kreditu vrijednom 320 miliona evra, kojim se “EFT – Rudnik i Termoelektrana Stanari“ obavezuje da kineskoj banci vrati vrtoglavih 668 miliona evra. U slučaju da ne budu vraćali kredit, banka uzima svu termoelektranu, iskopani ugalj, buduću proizvedenu električnu energiju i zalihe izvađenog ugljena.\nVlada RS je ponovo izašla u susret koncesionaru pa je i sama izdala garanciju kineskoj banci za vraćanje pomenutog kredita. Garancija Vlade nikada nije javno objavljena pa je nepoznato kakve je sve obaveze preuzela prema Kineskoj razvojnoj banci. Na ovaj način sav teret vraćanja kredita u slučaju da dođe do kašnjenja u njegovom vraćanju, iz bilo kog razloga, preuzima RS. Tako Srpska umjesto da koristi svoj prirodni potencijl za razvoj i napredak, isti taj potencijal, zbog nedomaćinskog ponašanja vlasti, može postati omča oko vrata razvoju i ekonomskoj stabilnosti RS.\nU 2016. godini Vlada RS, preko ministra privrede Petra Đokića nastavlja izdašno da pomaže rudnik i termoelektranu Stanari. Izmjenama Pravilnika o visini koncesione naknade i bankarskim garancijama u oblasti elektroenergetike, energenata, rudarstva i geologije u RS, koju je u januaru 2016. godine usvojilo Ministarstvo industrije, energetike i rudarstva RS, koncesionari koji u svom sastavu imaju rudnik i termoelektranu oslobođeni su plaćanja posebne naknade za ekspolataciju uglja koji koriste za proizvodnju struje. Ovom izmjenom pravilnika je došlo do teške povrede Zakona o rudarstvu RS koji strogo zabranjuje da neko besplatno vrši eksplataciju uglja. Nema nikakve sumnje da je ova izmjena išla na ruku samo termoelektrani Stanari pošto su oni jedini privatni investitor koji u svom sastavu imaju i rudnik i termoelektranu u RS. U ovom slučaju radi se o teškom krivičnom djelu kojim je RS oštećena nekoliko miliona maraka godišnje. Protiv ministra Đokića je zbog ove izmjene prvilnika MUP RS pokrenuo istragu, ali do danas nema konkretnih rezultata, što nije ni realno dok je na čelu vlasti u RS postojeća koalicija, koju pored Đokićeve Socijalističke partije, čine i SNSD te DNS.\nSamo nekoliko mjeseci kasnije, u junu 2016, usvojena je nova izmjena istog pravilnika koja je opet išla u korist stranog investitora a na štetu budžeta u RS. Koncesiona naknada za proizvodnju električne energije se smanjuje više od šest puta, sa 3,6 na 0,5 odsto od ukupnog prihoda ostvarenog proizvodnjom i prodajom električne energije. Ova izmjena se poklapa sa vremenom puštanja u rad termoelektrane Stanari odnosno sa vremenom kada se na nju počinje primjenjivati obaveza da plaća koncesionu naknadu za proizvedenu i prodatu električnu energiju. Na ovaj način šteta nastala po budžet RS se može mjeriti desetinama milona maraka.\nIako u EFT-u ističu da nisu povlašteni koncesionar u RS teško se odati tom utisku nakon svega što je Vlada RS učinala kako bi investicija u Stanarima zaživjela.\nPoslanik u NSRS Adam Šukalo ističe za eTrafiku da bi nesporno bilo bolje da se sama Republika Srpska zadužila, umjesto što je dala pomenutu garanciju.\n– Bilo bi bolje s obzirom da je dala garanciju i da je riječ o povoljnom kreditu državne kineske banke, koja traži garanciju države. Šta će nam posrednici poput Vuka Hamovića, pogotovo ako se uzme u obzir da je RS omogućila da se ugalj kao energent za proizvodnju električne energije dobije besplatno. Uz to je smanjena koncesiona naknada na proizvedenu električnu energiju, koju u ovom slučaju EFT ima garantovano, barem u vrijednosti od 90 miliona evra na godišnjem nivou po njihovim pokazateljima. Ta naknada od 3,6 odsto je takođe pravilnikom, ispod kojeg se u Službenom glasniku potpisao ministar Đokić, smanjena na 0,5 odsto. Time je Republika Srpska izgubila ogromnu količinu sredstava a gospodin Đokić ovim lobističkim poslom, preko krivičnog djela, obezbjedio EFT-u i Hamoviću privilegovan položaj a Srpskoj oduzeo njeno prirodno bogastvo – kaže Šukalo.\nImajući u vidu da je samo TE Stanari plaćala tu naknadu za ugalj, jasno je, kaže Šukalo, da je ukidanje naknade urađeno samo da bi se izašlo u susret EFT-u, zbog kojeg je i mijenjan zakon.\n– Izgovor te firme i Ministarstva industrije i energetike je da se taj pravilnik odnosi na sve koncesionare. Međutim, u dopisu u kojem se Đokić obraća premijerki Željki Cvijanović u petom mjesecu 2016. on konstatuje da koncesionari iz ove oblasti, a to su sva elektro preduzeća iz sistema Elektroprivrede RS, odnosno termoelektrane Ugljevik i RITE Gacko, uopšte nemaju potpisane koncesione ugovore jer to ne žele da urade. To znači da ne plaćaju koncesionu naknadu a što se kasnije i potvrdilo. Naknadu je trebao plaćati jedini privatnik, TE Stanari – kaže Šukalo.\nOn ističe da je presedan što je Vlada promijenila više zakonskih i podzakonskih akata zbog jedne firme.\n– Moram da vas upoznam i da je u podzakonskim aktima i pravilnicima Komisije za koncesije u RS praktično omogućeno da finansijske institucije, u ovom slučaju banke, mogu prilikom eventualne likvidacije stečaja koncesionara preuzeti u likvidacionom postupku i same koncesije. U ovom slučaju data je mogućnost, ne samo za EFT-u, već i bilo kojoj drugoj firmi špekulativnu koncesiju, koja služi za koruptivne radnje. To potvrđuje i činjenica da se RS po Zakonu o koncesijama iz 2013, obavezuje da u roku od godinu dana usvoji dokument koji se odnosi na koncesionu politiku Srpske. Mi taj dokument ni danas nemamo, četiri godine nakon što je bio krajnji rok za usvajanje, koji je zakonom obavezujući – kaže naš sagovornik.\nŠukalo dodaje da je to strateški dokument koji treba da kaže šta sve RS daje pod koncesiju, pod kojim uslovima te treba da pruži odgovor na pitanje zašto dajemo svoja prirodna bogastva i šta RS u kratkoročnom i dugoročnom smislu dobija od njih.\n– Zbog nepostojanja tog dokumenta imamo klasičnu pijacu na kojoj građani sve gube a tajkuni i njihovi političari, na čelu sa Đokićem, bogate na račun građana. Mi imamo zakone koji omogućavaju jednoj osobi da u kafani odlučuje o desetinama miliona maraka, koji pripadaju Srpskoj – kaže on.\nPodsjećamo, Šukalo je krajem prošle godine pred Ustavnim sudom RS pokrenuo ocjenu ustavnosti Pravilnika o koncesionim naknadama.\n– Međutim, sud je instruisan političkim odlukama, pa se predmet drži u ladici. Ja sam pred Upravom za suzbijanje teških oblika kriminaliteta dao izjavu kao svjedok, gdje je potvrđeno da je riječ o teškom kriminalu i da će Đokić biti saslušan kao glavnoosumnjičeni. Ali do danas nemam informaciju da li je saslušan. Odmah nakon te inicijative ministar poteže izmjene u NSRS koje smo spominjali a kako bi pokušao da se izvuče od odgovornosti – zaključio je Šukalo.\nAdam ŠukaloDragan Čavićelektrična energijaKomisija za koncesije RSKoncesijeKoncesije u RSKorupcijanaknadeOgnjen TešićPetar ĐokićSlaviša RakovićTE StanariVuk HamovićZakon o koncesijama RSZdravko Krsmanović


Građanska inicijativa za Borik predala peticiju sa više od 5.000 potpisa | Banjaluka.net\nGrađanska inicijativa za Borik predala peticiju sa više od 5.000 potpisa\nGrađanska inicijativa za Borik danas u 12 časova predala je Skupštini grada Banjaluka peticiju sa više od 5000 potpisa, kojom se traži donošenje odluke o stavljanju van snage prethodne odluka Skupštine grada Banjaluka o izradi izmjena dijela regulacionog plana stambenog naselja Borik.\nPomenutim izmjenama su na lokaciji javne zelene površine i dječjeg igrališta planirani objekti pravoslavnog hrama sa pratećim objektom od preko 1000 metara kvadratnih.\nPeticija je, kako kažu iz pomenute inicijative, provedena u skladu sa odredbama Zakona o referendumu i građanskoj inicijativi, a trajala je od 7. do 13. novembra. Građani sa mjestom prebivališta na području grada Banjaluka su peticiju mogli potpisati na Trgu Krajine i ispred prodavnice mojMarket u Boriku, svakog dana u periodu od 10 do 20 časova.\n– Uz ovjerene liste potpisa građana, Skupštini grada Banjaluka smo predali i dopis kojim tražimo da se ova tema stavi na prvu narednu sjednicu skupštine, koja će biti održana 24. novembra. Imajući u vidu da smo još 28. oktobra predali tekst građanske inicijative sa prijedlogom, obrazloženjem i informacijom da će se prikupljanje potpisa završiti 13. novembra, smatramo da ne postoje objektivni razlozi da se skupštinska rasprava o ovoj temi odlaže. U suprotnom, smatraćemo pokušajem manipulacije voljom građana ukoliko se o ovoj temi bude raspravljalo tek 29. decembra- kaže član inicijativnog odbora ove inicijative, Miodrag Dakić.\nU cilju otklanjanja mogućih nejasnoća iz teksta građanske inicijative, GI za Borik je predala i zahtjeve za sastanke sa klubovima odbornika u Skupštini grada Banjaluka.\n– Iako smo to do sada više puta naglasili, kod dijela javnosti se stvorio utisak da Građanska inicijativa za Borik želi da spriječi izgradnju pravoslavnog hrama za potrebe pravoslavnih vjernika u Boriku. Osnovni cilj Građanske inicijative za Borik je očuvanje dječjeg igrališta i javne zelene površine, bez obzira o kojim objektima se radilo. Sa druge strane, veliki broj građana nije upoznat sa činjenicom da su za područje Mjesne zajednice Borik predviđene lokacije za izgradnju dva pravoslavna vjerska objekta- ističe Dakić napominjući da u ovoj peticiji nisu mogli da učestvuju djeca i maloljetne osobe, a koje su i najvažniji korisnici površine koju GI za Borik ima namjeru da sačuva.


Razgovori sa Misijom Međunarodnog monetarnog fonda u okviru druge revizije PCI programa koji je odobren Srbiji\nI pored silnih najava o ekonomskom boljitku i napretku, verovali ili ne, ali, Srbija i dalje ne može bez Međunarodnog monetarnog fonda (MMF). Ono što je zanimljivo – i što jeste povod za ovaj tekst – jeste priroda odnosa koji se razvio između vlasti i ove finansijske institucije, a koji je više nego međusobno blagonaklon. Ali, koliko je taj odnos realan i kakva je korist od njega?\nŠta MMF trenutno radi u Srbiji\nMisija MMF-a, koju je predvodio Džejms Rouf, boravila je u Beogradu od 28. januara do 5. februara ove godine, u okviru druge revizije (razmatranja rezultata) programa koji ta institucija ima sa Srbijom.\nMMF je u julu prošle godine Srbiji odobrio novi program saradnje uz podršku Instrumenta za koordinaciju politika (Policy Coordination Instrument-PCI), nazvan „čuvarkuća“, koji je savetodavnog karaktera i nema troškove za Srbiju. Ovaj instrument je na raspolaganju svim zemljama – članicama MMF-a, kojima u vreme odobravanja aranžmana nisu potrebna njegova finansijska sredstva. Namenjen je državama koje žele da pokažu posvećenost programu reformi ili da mobilišu i koordiniraju finansiranje od strane drugih zvaničnih kreditora ili privatnih investitora. Program je za period od 30 meseci, a ukupno je planirano pet polugodišnjih razmatranja njegovih rezultata. Na kraju prethodne posete misije MMF-a, koja je bila od 23. septembra do 4. oktobra prošle godine, pohvaljeni su fiskalni rezultati i ukazano da Srbija treba da ubrza strukturne reforme.\nTokom najnovije posete misije MMF-a razmatrano je sprovođenje programa makroekonomskih i strukturnih reformi, koji je podržan sa PCI, saopšteno je iz Narodne banke Srbije. Konkretno, program ima za cilj povećanje nivoa investicija, dalji rast zaposlenosti u privatnom sektoru, smanjenje sive ekonomije i ubrzanje reformi. Tokom posete misije razgovaralo se i o izgledima i projekcijama za period 2019 – 2020. godine.\nIstovremeno, su najavljene teme za konsultacije po članu IV Statuta MMF-a, koje će za Srbiju biti obavljene tokom ove godine. Redovne konsultacije obavljaju se sa svim zemljama-članicama u okviru sprovođenja nadzorne funkcije MMF-a. U okviru konsultacija, članovi misije analiziraće celokupna privredna kretanja u Srbiji, kao i ekonomske politike i mere. Prethodne konsultacije po članu IV Statuta MMF-a sa Srbijom obavljene su krajem avgusta 2017.\nMeđutim, po isteku trogodišnjeg stand-by aranžmana iz predostrožnosti sa MMF u februaru 2018. godine, bilo bi bolje da je saradnja sa njime nastavljena samo po osnovu ovih konsultacija, koje se obavljaju sa svim zemljama-članicama, ali bez zaključivanja novog PCI programa saradnje, što se nije desilo.\nKako Srbija danas stoji ekonomski – prema oceni MMF\nSrbija je, prema ocenama međunarodnih stručnjaka, postigla dobre makroekonomske rezultate: prethodna godina je završena sa stopom rasta BDP-a od 4,4 odsto, sa suficitom od 32,2 milijardi dinara, a javni dug trenutno iznosi oko 50 odsto BDP-a. Stopa nezaposlenosti je u silaznom trendu, i u trećem kvartalu prethodne godine je iznosila 11,3 odsto.\nU privatizacionom portfelju ministarstva privrede bilo je oko 560 preduzeća, a sada ih je ostalo svega 87, ukazano je u razgovoru sa misijom MMF-a, saopštilo je ovo ministarstvo.\nDžejms Rouf je istakao da je MMF zadržao svoju projekciju rasta BDP Srbije na 3,5 odsto za 2019. godinu, kao i da se nada da regionalna i globalna ekonomska situacija, a pre svega usporavanje nekih od vodećih evropskih ekonomija, neće uticati na taj rezultat. Naglašeno je da Srbija ulaže napore u jačanje IT i sektora usluga, istraživanje i razvoj i inovacije, što, uz dalje suzbijanje sivog tržišta, u velikoj meri može da doprinese rastu ekonomije Srbije. Na sastanku sa premijerom Srbije bilo je reči i o konkretnim planovima za 2019. i 2020. godinu i nastavku sprovođenja strukturnih reformi.\nPravosuđe i poreski nameti za zaposlene – bolna tačka za sve\nMeđutim, i MMF primećuje ono što vidi i većina stanovnika Srbije: da su nam institucije slabe i da je potrebno da budu reformisane, pre svega pravosuđe. Šef misije MMF-a Rouf je na predstavljanju 11. izdanja Sive knjige 2019., i istakao da bi se u narednom periodu trebalo fokusirati na reforme u pravosuđu kako bi sudski sistem bio efikasniji za privrednike. Rouf je izjavio da se u Srbiji vide dobri rezultati i da postoji rast privrede i investicija, zaposlenosti itd. „Srbija je dokaz koliko je bitno da se uspostavi markoekonomska stabilnost. Sada smo u dobroj situaciji što se tiče toga, ali smo u prethodne tri godine bili najviše fokusirani na strukturne reforme, pošto je markoekonomska stabilnost samo jedan deo priče“, naveo je Rouf. Istakao je da je promenjena uloga države koja je ranije predstavljala teret za privredu, dok sada pomaže njenom razvoju, a što je učinjeno kroz smanjenje učešća javnog sektora u zapošljavanju u odnosu na privredu.\nKada je konkretno o pravosuđu reč, i MMF podvlači neophodnost ozbiljnih reformi sa ciljem da pravna sigurnost bude opšta i efikasna: „To je oblast koja je prilično problematična – sudski sistem, sprovođenje ugovora, pravovremenost, veća predvidivost, troškovi sudskih postupaka i slično“, kazao je Rouf. On je izneo da u MMF-u nisu stručnjaci za pravo, ali da vide da pravosudni sistem predstavlja problem za efikasnije poslovanje i da ta oblast treba da požuri i sustigne ostvareni napredak u drugim oblastima.\nKao i mnogi poslodavci u Srbiji, tako i MMF ukazuje da su poreski nameti na zaposlene visoki. Rouf je kazao da je prema njegovom mišljenju, takođe, ključna preporuka, da se poradi na politici u okviru prvog poglavlja, što se odnosi na umanjenje poreskog opterećenja za angažovanje radne snage, a posebno za niže nivoe obrazovanja i stručnosti. On je rekao i da je MMF bio angažovan i na važnoj oblasti restrukturiranja javnih preduzeća i privatizaciji.\nSastanci MMF-a sa srpskim zvaničnicima: glasne pohvale i prikrivanje neuspeha\nDelegacija MMF se tokom boravka u Srbiji susrela sa najvišim državnim zvaničnicima, od predsednika republike, preko premijera i ministara. Ako se pogledaju izjave i saopštenja nakon tih sastanaka, uočljivo je nastojanje da se odnos predstavi izuzetno prisnim i poslovno uspešnim a da se – sa obe strane – ignorišu neuspesi. Državne institucije su iskoristile sastanke kako bi pohvalile i promovisale sebe, a manje da govore o konkretnim problemima i izazovima.\nPozitivne ocene Srbiji odjeknule su i sa sastanka Roufa sa predsednikom Srbije, koji se MMF-u zahvalio na podršci i razumevanju srpskih potreba da bi se izašlo iz krize. Na sastanku je rečeno da je potrebno nastaviti rad na reformama poreske administracije, sistemu plata u državnoj upravi kao i unapređenju poreske politike.\nU ministarstvu građevinarstva i infrastrukture sa misijom MMF-a se razgovaralo o realizaciji infrastrukturnih projekata i projektima planiranim u okviru novog investicionog ciklusa. Zahvaljujući reformisanju železnice, Srbije sada ulaže u obnovu regionalnih pruga, i to ne iz budžeta ili zajmova, nego iz sopstvenih sredstava.\nTokom sastanka ministra finansija Srbije Siniše Malog i šefa misije MMF-a, razgovaralo su o ciljevima za 2019. godinu, a kao najvažniji zadatak je istaknut nastavak strukturnih reformi – unapređenje rada javnih preduzeća i javne administracije i što bolji kvalitet usluga koje se pružaju građanima.\nSa Misijom MMF je razgovarao o okončanju procesa privatizacije, stanju u javnim preduzećima, razvojnom finansiranju i novoj strategiji industrijske politike, ocenivši da je veliki uspeh u prethodnom periodu predstavljao ugovor o strateškom partnerstvu za Rudarsko-topioničarski basen Bor i privatizacija Poljoprivredne korporacije Beograd.\nOčekuje se da će se u narednom periodu doneti strategija koja će doprineti promeni strukture industrije i ubrzanju privrednog rasta. Donošenje tog dokumenta je obaveza Srbije u okviru pregovaračkog poglavlja 20. za pristupanje EU, koje se odnosi na preduzetništvo i industrijsku politiku.\nKako je istakao ministar finansija Siniša Mali, „treću godinu zaredom smo u plusu što se tiče budžeta. Ako se pogleda januar ove godine, planirano je 7,8 milijardi dinara viška, a ostvaren je tri puta bolji rezultat - 23,6 milijardi dinara suficita“. On je ukazao da je to postignuto boljim prihodima - boljom naplatom i većom privrednom aktivnošću. „To su sve pokazatelji da je Srbija na pravom putu ekonomskog oporavka i rasta, što je veoma važno. To nam daje za pravo da budemo optimisti za celu 2019. godinu. Ukoliko se ovako nastavi sledećih nekoliko meseci, onda već razmišljamo i o novom povećanju plata i penzija u ovoj godini“.\nNaglasio je da sve to govori da je bilo važno pokrenuti reforme 2014. godine, da se sada vide rezultati tih reformi i da to govori i misija MMF-a, kao i da je prioritet nastavak strukturnih reformi, prevashodno u oblasti javnih preduzeća. „Gledao sam podatke od 2012. godine, ukupni gubici javnog sektora bili su preko 60 milijardi dinara, u 2017. godini sva javna preduzeća bila su u dobitku preko 20 milijardi. Velika je to promena, mnogo bolje se radi, naravno mnogo prostora postoji da se unapredi upravljanje javnim preduzećima i time ćemo se baviti ove godine“, kaže Mali.\nPrema njegovim rečima, Srbiji ostaje da se bavi i poboljšanjem rada javne administracije.\nTakođe, jedna od tema na sastanku sa MMF-om bila je i privatizacija Komercijalne banke. Srbija namerava da potpiše sporazum sa savetnikom koji će pomoći da se sagledaju strateške opcije, šta i kako raditi sa ovom bankom u budućnosti (saznaje se da će francuska konsultantska kuća Lazard biti savetnik u izbori strateškog partnera).\nMinistar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja razgovarao je sa misijom MMF-a o prihodima Penzijsko – invalidskog fonda u 2019. godini i izrazio verovanje da će doći do povećanja penzija i plata. Kako se navodi u saopštenju ovog ministarstva, šefu misije MMF-a je rekao da je briga o penzionerima Srbije bila i ostala jedan od prioriteta rada vlade Srbije, te da će se ona nastaviti i u narednom periodu. Na sastanku je bilo reči i o rezultatima rada Inspektorata za rad i njegovom uticaju na ekonomiju, ali i o planovima za izmenu i dopunu Zakona o socijalnoj zaštiti i sprovođenju projekta „Socijalne karte“, koji je jedan od prioriteta rada ministarstva. „Predstavili smo sve što smo uradili po pitanju optimizacije, sistematizacije radnih mesta, analize poslovnih procesa i naših planova koji će nam omogućiti da u budućnosti imamo efikasniji rad“, rekao je ministar. Prema njegovim rečima, pored Zakona o socijalnim kartama, najvažniji su Zakon o osiguranju u slučaju povrede na radu, Zakon o agencijskom zapošljavanju i Zakon o socijalnom preduzetništvu, koji bi trebalo da se nađu u skupštinskoj proceduri.\nŠef misije MMF Džejms Rouf ocenio je na konferenciji za medije 4. februara ove godine da ekonomski program Srbije nastavlja da daje rezultate i čestitao na napretku koji je zemlja ostvarila u oblasti makroekonomske stabilizacije. Prema rečima Roufa, razgovaralo se i o opcijama za jačanje fiskalnih pravila, uključujući ponovno uvođenje indeksacije penzija u 2020. godini.\nInteresantna je i izjava Džejmsa Roufa na kraju posete Beogradu: „Ovo je moja poslednja poseta Srbiji na čelu misije MMF-a“, kazao je on i dodao da je tužan što napušta tu poziciju. Naveo je da je izuzetno uživao tokom mandata pošto je bio deo priče o uspehu koji je ostvaren u Srbiji. „Imamo odličnu saradnju sa ljudima iz vlade. Isto sam srećan što je situacija mnogo bolja nego kada sam počeo. MMF će nastaviti da podržava Srbiju i obezbediće podršku koliko god ona da bude potrebna“, poručio je Rouf. Dugujem veliku zahvalnost vlastima Srbije na gostoprimstvu i tesnoj saradnji tokom protekle tri i po godine i želim da čestitam Srbiji na veoma dobrom napretku koji je ostvarila u oblasti makroekonomske stabilizacije, rasta i otvaranja novih radnih mesta“, poručio je Rouf.\nOcenio je da su se u poslednje četiri godine dogodile velike promene u srpskoj ekonomiji. Zemlja je imala visoki budžetski deficit, čiji je javni dug brzo rastao i sve je vodilo u pravcu moguće krize, a danas je Srbija zemlja sa stabilnom ekonomijom, barem tako kaže MMF. Banke posluju na zdravim osnovama, javne finansije su u boljoj poziciji, javni dug je blizu 50 odsto BDP-a i dalje opada. Istovremeno, uloženo je puno napora u strukturne reforme kako bi preduzeća lakše investirala, a to znači veći privredni rast i nova radna mesta (nezaposlenost je oko 11 odsto).\nNaveo je da ono što je započeto, a nije završeno, jesu upravo strukturne reforme, kao bi poslovno okruženje za investiranje u Srbiji bilo bolje, među kojima su reforme u poreskoj upravi, zatim privatizacija preduzeća, manje učešće države u javnim preduzećima. Smatra da država mora da nastavi sa ulaganjima u javnu strukturu koja je, stara, te da se još mnogo mora uložiti u železnicu i elektrodistribuciju.\nIstina iza pohvala: mešanje MMF-a u sve\nOvakva izjava Roufa odslikava i stanje odnosa Srbije i MMF, gde su srpski zvaničnici radili, uglavnom, po diktatu i uputstvima ove finansijske institucije. Zbog velikih kritika širom sveta poslednjih godina da je neefikasan u svojim akcijama i programima koje nudi zaduženim zemljama, MMF je donekle omekšao svoju politiku uslovljavanja. Proširio je polje svog delovanja i lansirao razne nove “olakšice” nejasnog značenja i funkcije, kao što je i PCI, koje iskaču iz osnovne delatnosti MMF-a utvrđene članom I Statuta, koja se odnosi na monetarnu sferu.\nPraktično, MMF je počeo da se meša u sve oblasti privrede i šire, što se vidi i u gore opisanim razgovorima ove misije za Srbiju. Naši zvaničnici su iznosili, uglavnom, samo pozitivne rezultate koji su postignuti u poslednje vreme, a MMF ih je samo potvrđivao i preterano hvalio. U skoro svim razgovorima, misija MMF-a se pohvalno izrazila za sve što je Srbija ekonomskim programom pod njegovim patronatom postigla, a kritička nota neuspeha samo sporadično provejava, tako da se izgleda ne može dobiti potpuna slika stvarnog ekonomskog stanja u kome se Srbija sada nalazi.\nMMF: Srbija danas bolje spremna ako bude krize\nU slučaju potencijalne ekonomske krize, o kojoj se u poslednje vreme sve više govori, šef misije MMF-a kaže da je Srbija danas u boljoj situaciji i da je spremna za takav scenario, ali smatra da se takva kriza u svetu neće dogoditi.\nMeđutim, ova njegova izjava je vrlo diskutabilna. Globalna ekonomska kriza, slična onoj iz 2008. godine je, pre svega, vrlo moguća, a veliko je i pitanje da li bi je Srbija spremno dočekala.\nSa MMF-om ponovo u maju\nKompletna poseta misije MMF-a u cilju sprovođenja druge revizije aranžmana u okviru PCI programa, paralelno sa konsultacijama po članu IV Statuta MMF za 2019. godinu, planirana je za maj ove godine. Posle sadašnje posete misije neće uslediti rasprava na sastanku Odbora izvršnih direktora MMF-a. Na čelu naredne misije MMF-a za Srbiju nalaziće se Holanđanin Jan Kejs Martejn, koji radi kao šef delegacije MMF-a u Albaniji, a za njega je rečeno da ima iskustvo i da poznaje probleme regiona.


Grijanje u Banjaluci i nakon 15. aprila - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > BIH > Društvo > Grijanje u Banjaluci i nakon 15. aprila\n16. Aprila 2020. Istinito532Leave a Comment on Grijanje u Banjaluci i nakon 15. aprila\nS obzirom na niske prosječne dnevne temperature, “Eko-toplane” Banjaluka nastavile su sa isporukom toplotne energije i nakon 15. aprila, te će isporuka biti nastavljena do porasta srednjih dnevnih temperatura, istakli su u ovom preduzeću.\n“Eko-toplane” Banjaluka su u četvrtak o ovome obavijestile korisnike toplotne energije te naglasile da iza sebe imaju još jednu uspješnu poslovnu godinu.\n“Na kraju prošle godine ostvaren je pozitivan finansijski rezultat, koji je potvrđen i od strane nezavisne revizorske kuće. Ukupni prihodi bili su 20,7 miliona KM, što je za tri odsto više u odnosu na prethodnu godinu”, rekli su u “Eko-toplanama”.\nOni kažu da su, zahvaljujući povećanju efikasnosti u proizvodnji energije, prvenstveno kroz smanjenje potrošnje mazuta, troškovi energenta u protekloj godini bili oko devet miliona KM, što je za 13 odsto manje u odnosu na prethodnu godinu.\n“Energent je i prošle godine nabavljen blagovremeno i u dovoljnim količinama, vlastitim sredstvima, bez finansijske pomoći javnih institucija, čime je još jednom potvrđena ekonomska samoodrživost projekta ‘Eko-toplana’ Banjaluka”, kažu u ovom preduzeću.\nKako kažu u “Eko-toplanama”, ostvareni su pozitivni pokazatelji kada je riječ o finansijskim obavezama, s obzirom na to da su u prošloj godini smanjene obaveze, kako prema dobavljačima tako i prema kreditorima.\nOno što je za korisnike izuzetno važno jeste da su cijene grijanja ostale iste, uprkos značajnom povećanju cijena električne energije, vode i drugih inputa.\n“S obzirom na to da se nalazimo na samom kraju sezone grijanja 2019/2020, na osnovu ostvarenih rezultata i pokazatelja možemo zaključiti da je ovo još jedna uspješna sezona. Uprkos staroj i dotrajaloj mreži, obezbijeđen je kontinuitet isporuke toplotne energije bez većih kvarova, a procenat korisnika kojima su odobrene bonifikacije, odnosno umanjenja računa za isporučenu toplotnu energiju po osnovu žalbi na kvalitet grijanja je manji”, kažu u ovom preduzeću.\nOni su pojasnili da je, od ukupno 20.000 korisnika na području Banjaluke, 1,1 odsto korisnika dobilo bonifikacije po osnovu opravdanih žalbi, što pokazuje da je ogromna većina korisnika imala urednu isporuku toplotne energije.\nDodaju da su, zahvaljujući sanaciji distributivne mreže, gubici na njoj smanjeni za 10 odsto u odnosu na prošlu sezonu.\nUprkos teškoćama i problemima sa kojima se suočava cjelokupna privreda i stanovništvo, kako u RS, tako i u cijelom svijetu, izazvanim pandemijom virusa korona, u “Eko-toplanama” kažu da završetkom sezone planiraju aktivno početi sa pripremama za narednu sezonu.\n“Prije svega, kroz blagovremene nabavke energenata, ali i realizaciju planiranih aktivnosti na polju sanacije distributivne mreže, kao i redovnog remonta proizvodnih postrojenja”, navodi se u saopštenju “Eko-toplane”.\nDodaju da očekuju da će i u ovim otežanim okolnostima, zajedno sa gradskim i republičkim institucijama, iznaći rješenje da se pripreme za narednu sezonu obave blagovremeno i u skladu sa raspoloživim mogućnostima.\nTagged banja luka eko toplana grijanje istinito toplana


Program češkog predsedništva EU: 3 "E"\n06 januar, 2009\nU Pragu je danas novo predsedništvo Evropske unije predstavilo svoj plan rada - simbolično, reč je o tri "E"- ekonomiji, energiji i Evropi u svetu.\nNovo, češko predsedništvo EU je već ranije najavilo – da njegov posao narednih šest meseci neće biti praćen pompom, kakva je pratila njegove prethodnike, Francuze. Česi tvrde da će nastojati da u tišini dovedu do rezultata u, po njima, tri ključne oblasti - energiji, ekonomiji i odnosu EU prema ostatku sveta.\nPremijer Češke Republike i predsedavajući EU, Mirek Topolanek:\n"Moto češkog predsedništva je - Evropa bez granica - i ja mislim da je to posebno važno u trenutku kada se suočavamo sa ekonomskom krizom. Mišljenja smo da Evropa, samo koristeći svoje pune ljudske, ekonomske i kulturne potencijale, može da se suprotstavi ovom globalom probemu koji je prošle godine započeo napadajući finansijski sistem".\nJasno je da će Česi nastojati da sa novom administracijom u Vašingtonu uspostave specijalne odnose, posebno zbog želje da se priča oko rasporedjivanja radara na njihovoj teritoriji uspešno završi - tim pre, što su radari bili uslov da vlada podrži češko "Da" Lisabonskom sporazumu. Medjutim, češki premijer nije mogao da zaobidje aktuelnu situaciju pošto je Evropa danas ostala gotovo bez gasa zbog razmirica na relaciji Moskva – Kijev.\n"Zatvaranje gasovoda na ukrajinskoj granici je primjer zašto je osiguranje snabdevanja energijom jedan od naših prioriteta. Želimo da preduzmemo korake kako bi postigli veći izbor linija i mreža snabdevanja. Treba nam više elemenata u priči o energiji - želja nam je da koordinišemo operatore kako bi zaključili gradnju unutrašnjeg tržišta," rekao je Topolanek.\nNije tajna das u Česi još ranije nagovestili da će im jedan od prioriteta biti i podrška integraciji Zapadnog Balkana u evropske strukture. Medjutim, u Briselu se na češke planove gleda sa uzdržanim optimizmom pošto se radi o državi sa vladom u slabašnoj koaliciji i predsednikom koji ne krije svoj naglašeni euro-skepticizam. Ipak, postoji i optimizam, jer niko ne sumnja da će zvanični Prag dati sve od sebe kako bi opravdao poverenje vodjenja Unije, sa još uvek svežim sećanjem na muke nekoga ko je ne tako davno kucao na evropska vrata.


Najava: Vazduhoplovna industrija na predstojećem sajmu naoružanja Partner 2011 - Tango Six\nPeti međunarodni sajam naoružanja i vojne opreme Partner 2011 održaće se od 28. juna do 1. jula na Beogradskom sajmu. Očekuje se više od 80 izlagača iz zemlje i inostranstva a što se vazduhoplovne industrije tiče biće prisutne sledeće kompanije: VTI zajedno sa kompanijom Utva sa svojim razvojnim programima Lasta P2 (Prototip 2) koji je namenjen za srpsko ViPVO i mini bespilotnom letelicom Vrabac. Lasta P2 u svojoj novoj šemi bojenja nije bila do sada predstavljena zvanično i kao što ste mogli prvo da pročitate na Tango Six Fan Page-u, za potrebe Partnera urađena je serija fotografija ovog aviona iznad Kalemegdana i Ušća. Jedna od fotografija je na naslovnoj strani novog broja magazina Odbrana.\nKrušik iz Valjeva će predstaviti svoj program piropatrona za izbaciva sedišta, Sloboda iz Čačka avionsku municiju kalibra od 23 do 30 milimetara, VZ Moma Stanojlović i Orao iz Bijeljine imaće svoje štandove kao predstavnici remontnih kapaciteta za avione i motore. Teleoptik će predstaviti svoju proizvodnu liniju avionskih instrumenata dok će dva najzvučnija imena sigurno biti američki odbrambeni gigant kompanija Lokid Martin i nedavno objedinjeni EADS-ov segment evropskih odbrambenih kompanija Casidian. Po prvi put domaćoj publici takođe će se predstaviti i češka kompanija ČLS koja se bavi avionskim integracijama, popravkama, održavanjem i modernizacijama.\nDomaća kompanija Vekom predstaviće se kao autorizovani distributer kompanije Lajka koja će biti provajder poslednje generacije optike za aerofoto snimanja koja bi sledećeg meseca trebalo da se nađe na najnovijem avionu ViPVO Pajper Seneki.


Iska zelene masline sa paprikom 350g tegla cena akcija Srbija\nEPonuda > Hrana > Konzervirana hrana > Povrće i voće u tegli i konzervi > Masline > Iska Masline\nIska zelene masline sa paprikom 350g tegla cene\nTrenutno nemamo slike za Iska zelene masline sa paprikom 350g tegla\ncena od 296,00 din\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Iska zelene masline sa paprikom 350g tegla po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Iska zelene masline sa paprikom 350g tegla na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Masline cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Iska Masline, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Iska zelene masline sa paprikom 350g tegla sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Iska zelene masline sa paprikom 350g tegla. Pre kupovine, podatke za Iska zelene masline sa paprikom 350g tegla proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Ćerke premijera Crne Gore pod pritiskom tabloida i političara napustile Beograd\nBeta 29. juna 2021. 15:55\nĆerke premijera Crne Gore, Zdravka Krivokapića, Jelena i Milena Krivokapić izjavile su danas da se zbog „hajke koja je pokrenuta u beogradskim tabloidima“ ne osećaju bezbedno, te da je njihova porodica izložena „nezapamćenom medijskom linču“.\nOne su saopštile, kako prenosi portal Nova.rs, da su veoma razočarane zbog toga što ih neko proteruje iz države i grada koji doživljavaju kao svoj, te da će, u konsultaciji s porodicom i bezbedonosnim službama Crne Gore, proceniti koliko je njihov dalji boravak u Beogradu siguran.\nReagujući na napise u beogradskim tabloidima koji su njihovog oca opisali kao „izdajnika“ i „čoveka koji pljuje Srbiju“, a njih kao decu premijera Crne Gore koja, uprkos tome, imaju poslove u Beogradu, Jelena i Milena Krivokapić navele su da su odmah nakon završenih studija pokrenule posao u Srbiji i zasnovale porodice, ali da se „zbog hajke koja je pokrenuta protiv njih“ ne osećaju bezbedno u Beogradu.\n„Ovo što rade tabloidi je ono što može da vidi sva javnost i Srbije i regiona, ali mi nismo suočene samo s medijskim linčom. O svemu smo obavestile institucije koje se bave bezbednošću u Crnoj Gori.Trenutno smo u Crnoj Gori, a da li ćemo napustiti Srbiju i Beograd odlučićemo nakon konsultacija s porodicom i službama koje u Crnoj Gori procenjuju našu bezbednost“, saopštile su sestre Krivokapić.\nNavele su da razumeju da politika na Balkanu ponekad podrazumeva i poneku težu reč, ali “ovo što se radi kroz medije u Srbiji našoj porodici, više nije politika, već čist linč”.\n“Nas niko nije naterao da odemo u Beograd i počnemo da se profesionalno ostvarujemo, već smo to učinile iz ljubavi. Zato je strašno da nas sada neko tera da napustimo državu i grad koje smo voleli kao svoje. Želimo da se zahvalimo svim prijateljima u Srbiji, svim dobrim ljudima koji su nas zvali da nam pruže podršku i da nam kažu da smo dorobodošle u Srbiji. Tu Srbiju i taj Beograd smo zato i izabrale za mesto u kojem želimo da živimo”, poručile su one.\nPodsetimo, od kada je crnogorski parlament usvojio Rezoluciju u Srebrenici, mediji pod kontrolom režima u Srbiji su svakodnevno pisali o predstavnicima vlasti u Crnoj Gori, u prvom redu o premijeru Zdravku Krivokapiću i predsedniku Skupštine, Aleksi Bečiću, navodeći da je reč o ljudima koji su srpski narod progasili genocidnim, iako je u dokumentu naznačeno da pomenuta Rezolucija nije uperena ni protiv jednog naroda.\nMedju onima koji su bili najglasniji, nakon odluke Skupštine Crne Gore, bio je ministar unutrašnjih poslova Srbije, Aleksandar Vulin.\nOn je 18. juna rekao da je „Zdravko Krivokapić poslednji put razočarao Srbe“ i predložio da se zabrani ulazak u Srbiju onima koji su glasali za Rezoluciju, te da njihove porodice vidjaju u Crnoj Gori.\n„Predsednik Vučić nije čovek koji zabranjuje, ali tražiću od njega da onima, koji su glasali za Rezoluciju, zabrani ulaz u Srbiju. Neka svoje porodice dobro rasporedjene po Beogradu vidjaju u Crnoj Gori“, rekao je Vulin.\nPotpredsednik Narodne stranke, advokat Borivoje Borović zatražio je od vlasti u Srbiji da prestanu sa hajkom protiv Srba i Crnogoraca poreklom iz Crne Gore koji žive u Srbiji, i da prestanu da Crnu Goru tretiraju kao svoju provinciju.


Rezervati biosfere – Zavod za zaštitu prirode Srbije\nOd strane Organizacije Ujedinjenih nacija za obrazovanje, nauku i kulturu (United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization – UNESCO) 1971. godine je pokrenut program „Čovek i biosfera“ (MaB program – eng. Man and the Biosphere (MaB) Programme – http://www.unesco.org/new/en/natural-sciences/environment/ecological-sciences/man-and-biosphere-programme/). To je međunarodna inicijativa usmerena na uspostavljanje funkcionalnog modela zaštite prirode kroz ostvarivanje skladnog odnosa ljudi i njihovih razvojnih potreba sa prirodom.\nU okviru programa se uspostavljaju Rezervati biosfere (eng. Biosphere Reserves - http://www.unesco.org/new/en/natural-sciences/environment/ecological-sciences/biosphere-reserves/), kao područja izuzetnih prirodnih i kulturnih vrednosti, značajna za ostvarivanje održive ravnoteže između očuvanja biološke raznovrsnosti i kulturnog nasleđa sa jedne strane i ekonomskog razvoja sa druge. U okviru Rezervata biosfere definisane su tri međusobno povezane zone od kojih svaka ima ulogu da ispuni određeni cilj, sa definisanim dozvoljenim aktivnostima:\n•\tCentralne zone zaštite (the core zones) imaju za cilj dugoročno očuvanje najvrednijih područja po osnovu predeonog, ekosistemskog, specijskog i genetičkog diverziteta; u ovim zonama se sprovodi režim stroge zaštite, čime se znatno ograničavaju ljudske aktivnosti;\n•\tZaštitne zone (the buffer zones) okružuju ili se naslanjaju na centralne zone zaštite i imaju za cilj da dodatno doprinesu njihovom očuvanju, uz primenu aktivnih mera zaštite koje su podržane sprovođenjem naučnih istraživanja, različitih vidova monitoringa, edukativnih radionica i sl.;\n•\tPrelazna područja (the transition zones) su delovi Rezervata biosfere u kojima se može obavljati najširi spektar ljudskih aktivnosti, i to u granicama ekološki održivog razvoja ljudskih zajednica.\nRezervati biosfere su međunarodno prepoznata zaštićena područja koja formiraju svojevrsnu mrežu na različitim nivoima, od regionalnih do svetskih razmera. Nominacija i upravljanje ovim rezervatima je u nadležnosti države na čijoj teritoriji se oni nalaze.\nTrenutno, svetska mreža Rezervata biosfere broji 686 Rezervata lociranih na teritoriji 122 države. Poseban vid Rezervata biosfere predstavljaju prekogranični Rezervati biosfere, kojih trenutno u celom svetu ima svega 20.\nU Srbiji su do sada proglašena dva Rezervata biosfere, i to „Golija – Studenica“, koji je proglašen 2001. godine i „Bačko Podunavlje“, koji je proglašen 2017. godine. U planu je i uspostavljanje prvog prekograničnog Rezervata biosfere u našoj zemlji, koji bi obuhvatao Nacionalni park „Tara“ i Park prirode „Šargan - Mokra Gora“ u Republici Srbiji i Nacionalni park „Drina“, koji je nedavno proglašen u Republici Srpskoj (Bosna i Hercegovina).\nRezervat biosfere „Golija-Studenica“ je prvi uspostavljeni Rezervat biosfere u Srbiji. Proglašen je 2001. godine na osnovu prirodnih vrednosti Parka prirode „Golija“ kao i kulturnog nasleđa manastira Studenica iz XII veka, koji se nalazi na UNESCO-ovoj listi Svetske kulturne baštine. Rezervat biosfere „Golija-Studenica“ pokriva preko 70% teritorije Parka prirode „Golija“, obuhvata površinu od oko 54.000 ha na kojoj se nalazi većina najvrednijih lokaliteta, kako prirodnih, tako i kulturnih. Veći deo Parka prirode, kao i Rezervata biosfere, zauzimaju dobro očuvani šumski ekosistemi.\nOvaj prostor predstavlja izuzetan poligon za naučni i obrazovni rad koji takođe pruža izvanredne mogućnosti razvoja u smislu razmene znanja, razvoja eko i etnoturizma i drugih vidova održivog razvoja, formiranja obrazovnih kapaciteta, uz prepoznatljivost područja na nacionalnom i globalnom nivou. Rezervat biosfere nije samo interesantan za istraživanja u polju prirodnih nauka, već i za razne društvene discipline koje su usmerene na pronalaženje rešenja za održivi razvoj.\nRezervat biosfere „Bačko Podunavlje“ nalazi se na krajnjem severozapadu naše zemlje, na teritoriji AP Vojvodine i predstavlja deo jedne od najočuvanijih ritsko-močvarnih celina na čitavom toku Dunava, koja se naziva još i Evropski Amazon. Ovaj Rezervat obuhvata površinu od oko 176.635 ha.


19/04/14 - 13:35h\nĐoković – Federer live prenos (oko 15:30h) – Gledajte direktan prenos\nSrpski teniser Novak Đoković sastaje se u polufinalu Mastersa u Monte Karlu sa Švajcarcem Rodžerom Federerom! Novak i Rodežer do sada su se sastali 33 puta, a rezultat u pobedama je 17:16 za Švajcarca! Meč posle koga Nole može doći do izjedančenja u međusobnim duelima igra se u subotu od 15h na Mastersu u Kneževini, a direktan prenos duela možete pratiti na TenisUživo.\nNovak Đoković je u dosadašnjem toku turnira savladao tri tenisera iz Španije. Srbin je u drugom kolu igrao sa Albertom Montanjesom i slavio rezultatom 2:0, zatim Pabla Karenjo-Bustu identičnim rezultatom, a potom u četvrtfinalu, Giljerma Garsiju-Lopeza posle preokreta rezultatom 2:1, po setovima 4:6, 6:3, 6:1.\nŠvajcarac, Rodžer Federer, do sada je na turniru savladao Radeka Štepaneka u prvom kolu, rezultatom 2:0, zatim Lukaša Rosola identičnim rezultatom, a potom u četvrtfinalu Žo-Vilfreda Congu rezultatom 2:1, po setovima 2:6, 7:6, 6:1. Rodžer je trenutno 4. na ATP listi i u dosadašnjem toku sezone igra u sasvim solidnoj formi.\nNovak Đoković i Rodžer Federer do sada su se sastali 33 puta, a Švajcarac vodi u pobedama sa 17:16. Poslednji duel odigran je u finalu Indijan Velsa, a taj duel je Srbin rešio u svoju korist posle preokreta, rezultatom 2:1, po setovima 3:6, 6:3, 7:6.\nTeme: ATP, Direktan prenos, Live Prenos, Masters, Novak Djoković, Teniseri, Turniri, Vesti\nmiodrag June 1, 2014 Odgovori\nnemam reči kako nole igra\nstvarno nemam komentat\nmilica June 1, 2014 Odgovori\novakav tenis nije bio nikad bolji\nhvala novaku sto nas dovodi do pobeda


Novi informativni portal na jugu Srbije\nBeta | 28. apr 2020.\nOd danas je u Vranju počeo da radi novi društveno angažovan, objektivan i nezavisan informativni protal "Slobodna reč", saopštila je redakcija.\n„Slobodna reč“ će se, kako su najavili, baviti nacionalnim temama od značaja za lokalnu zajednicu i lokalnim temama važnim za nacionalni nivo javnog života, a koje se tiču politike, društva, kulture, života pojedinca i slobode u zemlji čiji je strateški cilj članstvo u Evropskoj Uniji.\n„U situaciji kada su lokalne samouprave najveći donator medija, i kada projektno finasiranje ne funkcioniše onako kako je zakon to zamislio, kritičko i objektivno izveštavanje kao i ukazivanje na probleme lokalne zajednice skoro je nemoguće“, kažu iz novog vranjanskog portala.\nU saopštenju je ocenjeno da odsustvo medija koji objektivno, dosledno i kritički izveštavaju nije samo pitanje slobode govora nego je i odlična podloga za dezinformacije, lažne vesti i spinovanje, kako bi se zadržala moć ili prikrila zloupotreba institucija i državnih funkcija, korupcija i kršenje zakona.\nIz redakcije su dodali da je informativni portal „Slobodna reč“ sa razlogom poneo naziv prvog lista koji je 1944. godine štampan u tek oslobođenom Vranju.\nSNS opet vređa novinare\nUdruženja: Podrška kolegama iz Vranjskih i OK radija\nKako Turistička organizacija Vranja finansira naprednjačku televiziju\nSlobodna reč Vranje\n← Počela s radom peta Škola digitalnog novinarstva Slavko Ćuruvija fondacije\nUrednici medija o radu tokom vanrednog stanja →


Drugi pišu – Page 2 – Knjaževačke vesti\nHome / Drugi pišu (page 2)\nPravoslavni hrišćani i Srpska pravoslavna crkva obeležavaju uspomenu na smrt proroka, preteče i krstitelja svetog Jovana. Sveti Jovan se slavi i 20. januara, u znak poštovanja prema svecu koji je, po predanju, krstio Isusa Hrista. Srpska pravoslavna crkva ovaj praznik ...\nOSVAJANJEM nagrada stručnog žirija za najbolji orkestar i najbolje odsviranu pesmu, kao i nagradu žirija publike na predtakmičenju trubača istočne Srbije u Boljevcu, knjaževački orkestar “Timočki veseljaci” plasirali su se direktno na Dragačevski sabor trubača u Guči. Trubački orkestar Predraga ...\nProizvodnja kupina u Trgovištu kod Knjaževca u proteklim godinama izgubila je bitku sa otkupnom cenom i zato su mnogi odustali od uzgoja ove vrste. Oni kojui nisu uništili svoje zasede uglavnom porodično posluju i kažu da su ranije imali veća ...


» Sajam EU projekata “EU i Srbija na delu” 5.maja u Zrenjaninu\nSajam EU projekata „EU i Srbija na delu“, manifestacija na kojoj Delegacija Evropske unije u saradnji sa Kancelarijom za evropske integracije Vlade Republike Srbije i drugim partnerima predstavlja rezultate projekata koje je podržala u Srbiji, biće ove godine održan u Zrenjaninu 5.maja i predstaviće projekte EU realizovane u Autonomnoj pokrajini Vojvodina.\nOve godine će Sajam EU projekata biti organizovan u sklopu tradicionalne manifestacije „Evropsko selo“ kojom osnovci iz ovog grada i okoline već godinama unazad promovišu različitost država članica EU i, svojom proslavom, prave uvod za obeležavanje Dana Evrope širom Srbije.\nIstovremeno, Sajam će ovog puta biti prilika za obeležavanje desetogodišnjice članstva Rumunije u Evropskoj uniji kao i za razmenu iskustava o procesu pridruživanja danas i pre deset godina kad je u toj poziciji bila ova susedna zemlja.\nGrađani Zrenjanina, posetioci Sajma EU projekata i „Evropskog sela“, imaće priliku da tog dana vide deo projekata koje je Evropska unija podržala u Vojvodini od 2000.godine. Na 15 štandova raspoređenih u hali “Medison” biće predstavljeni različiti projekti a za štandovima će predstavnici ovih projekata, kao i korisnici EU pomoći, moći će zainteresovanima da pruže više informacija o ostvarenim rezultatima.\nPredviđeno je da na Sajmu budu predstavljeni projekti iz deset različitih oblasti u kojima je EU aktivno učestvovala: pomoć EU poplavljenim područjima, zapošljavanje, socijalno ekonomski razvoj dunavske regije, socijalna uključenost i pomoć raseljenim i izbeglim licima, kao i romskoj populaciji, civilno društvo, mediji i ljudska prava, kultura, prekogranična saradnja, obrazovanje, inovacije.\nNa Sajmu će učestvovati Kancelarija za evropske integracije Vlade Republike Srbije koja će predstaviti najznačajnije projekte iz oblasti prekogranične saradnje. Ministarstvo kulture i informisanja Vlade Republike Srbije će predstaviti projekat rehabilitacije kulturno istorijskog nasleđa u mestu Bač u Vojvodini koji realizuje uz podršku EU. Fond za evropske poslove AP Vojvodina takođe će biti prisutan na Sajmu i predstaviti posetiocima svoje aktivnosti.\nGrađani će tokom Sajma EU projekata moći da vide i dve izložbe. Izložba plakata posvećena obeležavanju 60 godina od potpisivanja Rimskih ugovora biće postavljena u holu Skupštine grada Zrenjanina, a u hali će biti prikazana izložba fotografija koja pokazuje primere EU podrške Srbiji – „EU za Srbiju“.\nSajam EU projekata će svečano otvoriti Jadranka Joksimović, ministarka bez portfelja zadužena za evropske integracije i Oskar Benedikt, vršilac dužnosti ambasadora Delegacije Evropske unije u Srbiji i nakon otvaranja posetiti štandove na Sajmu.\nSajam EU projekata u Zrenjaninu, planiran je kao niz aktivnosti kojima će se tokom tog dana građanima približiti delovanje Evropske unije u ovom delu Srbije. Pored štandova i direktnog razgovora sa građanima, biće organizovane i druge aktivnosti za javnost.\n13.00-xxx Radionica „Kako da studiram i volontiram u EU?“ u Gradskoj narodnoj biblioteci „Žarko Zrenjanin“ (Trg slobode)\nSajamske aktivnosti započinju radionicom „Kako da studiram i volontiram u EU?“ koja će biti održana u Gradskoj narodnoj biblioteci „Žarko Zrenjanin“, članici EUteka mreže. Studentima Tehničkog fakulteta „Mihajlo Pupin“ iz Zrenjanina, gostima ove debate, o mogućnostima za studentske razmene i studiranje na master studijama, govoriće predstavnici Erasmus + programa.\n14.00-15.30 Debata „Evropske vrednosti, koristi i izazovi članstva u EU – iskustva Rumunije“, Gradska Kuća Zrenjanin\nU pres sali Skupštine grada Zrenjanina će, u organizaciji Delegacije EU u Srbiji, Ambasade Rumunije i Kancelarije za evropske integracije Vlade RS biti organizovana debata „Evropske vrednosti, i koristi i izazovi članstva u EU – iskustva Rumunije“. O iskustvima Rumunije nakon 10 godina članstva u EU kao i o tome koliko su evropske vrednosti uticale na rumunsko društvo govoriće Njena ekselencija Oana Kristina Popa, ambasadroka Rumunije u Srbiji. Koristi koje Srbija ima u procesu pristupanja EU i kako naša zemlja primenjuje rumunska iskustva kroz program prekogranične saradnje Srbija – Rumunija, predstaviće Sanda Šimić, pomoćnica direktorke Kancelarije za evropske integracije Vlade RS.\n17.00 -19.00 Otvaranje Evropskog sela i sajma EU projekata, sportska hala “Medison” Karađorđev trg 100\nEvropska unija je najveći donator Srbije i od 2000. do sada je, kroz različite predpristupne programe, donirala Srbiji više od tri milijarde evra. Značajan deo ove podrške izdvojen je za pomoć Vojvodini u kojoj je pomoć realizovana na brojnim projektima: od infrastrukture i obnove, preko razvoja ekonomskih potencijala, do pomoći socijalno ugroženim kategorijama. Evropska unija je učestvovala u obnovi Mosta Sloboda i Žeželjevog mosta, renoviranju graničnih prelaza Batrovci i Horgoš, prokopavanju korita Dunava i otklanjanju zaostalih eksplozivnih sredstava iz ove reke, izgradnji sistema za upravljanje otpadom u Subotici, Mačvi i Sremu, izgradnji industrijske zone Ečka Zrenjanin i tehnološkog parka u Vršcu, obnovi zgrade Prirodno matematičkog fakulteta u Novom Sadu, opremanju škola i nabavci računarske opreme, obnovi i rekonstrukciji poplavljenih kuća u Šidu i u Rumi.\nSajam EU projekata u Zrenjaninu je treći po redu sajam kojim Delegacija Evropske unije u Srbiji predstavlja rezultate svojih aktivnosti u našoj zemlji, prethodna dva održana su u Beogradu i u Nišu. Sledeći Sajam EU projekata biće održan u Pirotu u junu ove godine i predstaviće pomoć EU ovom delu Srbije.\nPozivamo građane Zrenjanina da posete Sajam EU projekata „EU i Srbija na delu“ u petak, 5.maja u Zrenjaninu.\nNadežda Dramićanin, Delegacija Evropske unije u Republici Srbiji\nDubravka Savić, Delegacija Evropske unije u Republici Srbijji\nSuzana Miličić, “Euteka – EU u vašoj biblioteci”\nAleksandar Đukić, “Euteka – EU u vašoj biblioteci”


Preporuka Poverenika za zaštitu ravnopravnosti predsedniku Vlade • Poverenik za zaštitu ravnopravnosti\nPreporuka Poverenika za zaštitu ravnopravnosti predsedniku Vlade\nO nama Vesti Preporuka Poverenika za zaštitu ravnopravnosti predsedniku Vlade\n20. Aug 2013.\nPoverenik za zaštitu ravnopravnosti uputio je preporuku predsedniku Vlade Ivici Dačiću, u kome je ukazao na neophodnost da u rekonstruisanoj Vladi bude dovoljan broj žena, u skladu sa principom rodne ravnopravnosti.\nIako važećim propisima nije, nažalost, utvrđena kvota za manje zastupljeni pol u najvišem organu izvršne vlasti, Poverenica izražava očekivanje da će predsednik Vlade iskoristiti svoja ovlašćenja i obezbediti ravnopravno učešće žena u Vladi nakon rekonstrukcije.\nSrbija je proteklih godina učinila značajne korake na planu povećanja učešća žena u političkom i javnom životu. U sastavu ove Vlade žene su do sada činile 26%, što je najveći procenat žena u odnosu na sve prethodne vlade. Zahvaljujući izmenama Zakona o izboru narodnih poslanika, među narodnim poslanicima su 82 žene, što je ukupno 32,8%.\nPoverenica je ukazala da ravnopravno učešće muškaraca i žena u odlučivanju predstavlja jednu od osnovnih evropskih vrednosti i temelja demokratije, da pospešuje transparentnost u donošenju odluka, povećava nivo odgovornosti i obezbeđuje pravedniju raspodelu uticaja u društvu, čime se ubrzava proces modernizacije i demokratizacije društva i sveukupan društveni razvoj. Zbog toga je neophodno da dostignuti rezultati budu očuvani i unapređeni, i da i u rekonstruisanoj Vladi bude obezbeđeno učešće žena u zadovoljavajućem broju.\nRavnopravno učešće žena i muškaraca u svim oblastima javnog i privatnog života uređuju brojni međunarodni akti, kao i Ustav Republike Srbije, koji propisuje zabranu diskriminacije po bilo kom osnovu, uključujući i pol. Zakonom o ravnopravnosti polova takođe je određeno da se ravnopravnost polova obezbeđuje i prilikom kandidovanja za izbore na sve funkcije i imenovanja u organe javne vlasti, finansijske i druge institucije.\nNacionalnom strategijom za poboljšanje položaja žena i unapređivanje rodne ravnopravnosti (2009 – 2015), kao jedan od strateških ciljeva, utvrđeno je ostvarivanje prava žena da ravnomerno sa muškarcima učestvuju u odlučivanju, i to sa najmanje 30% u početnoj fazi, a sa 40% učešća, što spada u standarde EU, do kraja primene strategije.


PREDRAG STANKOV O AKTUELNOJ SITUACIJI – Zrenjanin\nPrivrednici otvaraju namenske račune\nAktivnosti Privredne komore Srbije i Regionalne privredne komore Zrenjanina u ovom trenutku su usmerene na pomoć za očuvanje likvidnosti mikro, malih i srednjih preduzeća, kao i borbi za očuvanje radnih mesta. Od toga koliko budu uspešni napori države da im pomogne, zavisi budućnost privrede.\nNa osnovu preporuka renomiranih kompanija, predloga i mišljenja privrednika, donete su mere poreskog rasterećenja, pokrića dela troškova iz državnih fondova za naknade zarada zaposlenih (posebno prema onima koji zbog smanjenja obima poslova ne rade, kao i obolelih), a predviđeni su i povoljni krediti za likvidnost kompanija.\n– Naš cilj je da što više fabrika nastavi da radi, da što manje ljudi izgubi posao, kako bismo nakon izlaska iz epidemije imali realnu osnovu da se u situaciji potpune recesije u svetu, naša privreda što pre oporavi. To znači da je suština sačuvati zdravlje ljudi bez kojih nema ni privrede – kaže Predrag Stankov, direktor Regionalne privredne komore Zrenjanina.\nKako navodi naš sagovornik, za manje od 24 sata više od 15.000 privrednika otvorilo je nov namenski račun i već su počeli da se prijavljuju za korišćenje olakšica iz Programa ekonomskih mera za suzbijanje posledica pandemije po privredu.\n– Potrebno je da vlasnici preduzeća u poreskoj prijavi, koju i inače podnose do kraja svakog meseca, kao datum početka poreza stave 4. januar 2021. godine. Poreska prijava koju svako preduzeće mora da podnese Poreskoj upravi zapravo je obrazac PPP-PD koji svaka kompanija podnosi pre isplate zarada. U okviru ove poreske prijave postoji kvadrat 1.4 datum plaćanja u koji treba da upišu 4.01.2021. i na taj način automatski postaju deo programa – objašnjava Stankov.\nKada je reč o otvaranju namenskog računa na koji će biti isplaćena sredstva u iznosu od 30.000 dinara, privrednici koji imaju račune u više banaka preko aplikacije na portalu Poreske uprave treba da potvrde preko koje poslovne banke žele da im se novac isplati, odnosno da na taj način otvore namenski račun. Taj posao treba da urade do 25. aprila ove godine.\nPrivredna komora Srbije i Regionalna privredna komora Zrenjanina je u svakodnevnom kontaktu sa svojim članicama i trudi se da im pruži sve potrebne informacije kako bi im olakšala poslovanje u ovom, veoma teškom trenutku za privredu.\nGrađani i privreda se zadužuju „i šakom i kapom”\n← Ljuljaj me nežno\nBORISLAV UMIĆEVIĆ KOMENTARIŠE MERE VLADE SRBIJE ZA PODRŠKU PRIVREDI →


Srbija ima u čemu da bude lider\nTema: Srbija ima u čemu da bude lider\n18.09.2011, 09:24 #1\nBeograd -- Iako je naša zemlja u gotovo svim istraživanjima i statistikama među najgorima u Evropi, Srbija ipak ima čime da se pohvali.\nMnogima na pamet prvo pada ime Novaka Đokovića i uspesi drugih sportista, ali Srbija ima još šampiona.\nPo broju žena u nauci četvrti smo u Evropi, a pored malina, zavidno mesto zauzimamo u proizvodnji kupina i šljiva. Drugi smo u Evropi po izvozu kukuruza, a naši mladi matematičari ne prestaju da briljiraju na međunarodnim takmičenjima.\nTeška vremena u kojima se živelo ili nešto drugo, tek Srbi su među najvećim štedišama u svetu. U poslednjih 10 godina štednja građana u poslovnim bankama je povećana 45 puta, što Srbiju stavlja u red zemalja sa najvećim rastom štednje u svetu. Istovremeno, u poslednjih osam godina devizne rezerve Srbije su učetvorostručene.\nI u korišćenju novih tehnologija brzo napredujemo. Iako to možda nije uvek za pohvalu, trebalo bi reći da smo jedna od zemalja sa najvećim brojem mobilnih telefona po stanovniku, a među prvima po broju poseta internet stranicama preko mobilnog. O korišćenju društvenih mreža ne treba trošiti reči. Srbija je treća evropska zemlja po korišćenju Fejsbuka, u odnosu na broj internet korisnika.\nEkonomisti ističu da Srbija ima potencijal da bude lider u nekoliko oblasti, ali da je naš problem slaba specijalizacija.\n"Mala zemlja ne može da bude konkurentna u svemu. Nažalost, usled privredne zatvorenosti, nema specijalizacije, usled čega je malo oblasti u kojima se zemlja posebno ističe. Ako se izuzmu pojedinačni slučajevi, izvan proizvodnje hrane, teško je naći neku naročito uspešnu delatnost", objašnjava Vladimir Gligorov, saradnik Bečkog instituta za međunarodne ekonomske studije.\nDragoljub Rajić iz Unije poslodavaca Srbije kaže da su oblasti gde su naši ljudi jako kvalitetni oblasti IT i elektrotehnike.\n"Te oblasti povlače za sobom ozbiljnu industriju, koju mi nemamo, pa onda malo stručnjaka ostaje u zemlji. Takođe, naša šansa je definitivno u proizvodnji voća. Treba napomenuti da smo na polju kulture jako uspešni, ali da to slabo koristimo", navodi Rajić.\n18.09.2011, 09:55 #2\nOdgovor: Srbija ima u čemu da bude lider\nSrbija je treća evropska zemlja po korišćenju Fejsbuka, u odnosu na broj internet korisnika.\nŠto znači da niko ništa ne radi nego svi bleje u komp, i trebalo bi da se ponosimo tim uspehom što usled sranja u kome živimo imamo najveći broj net ovisnika u evropi\nU poslednjih 10 godina štednja građana u poslovnim bankama je povećana 45 puta\nZato što si do 2001. mogao da ostaviš pare u banci na štednju samo ako si ometen u razvoju , a sada je to normalna pojava, kao što je i u drugim državama.\nPoslednja poruka: 05.09.2013, 08:36\nWindows 8 - neka bude... 3D!\nPoslednja poruka: 15.12.2010, 21:30\nKada obrada bude katastrofa\nPoslednja poruka: 02.12.2010, 23:51\nPoslednja poruka: 20.04.2009, 11:35\nTablete za spavanje bude iz kome\nPoslednja poruka: 03.06.2006, 15:06\nčemu, bude, ima, lider, srbija


Prvi korak ka boljem vodosnabdevanju i putevima u Šidu | UNDP u Srbiji\nPrvi korak ka boljem vodosnabdevanju i putevima u Šidu\nStalna koordinatorka UN u Srbiji i predstavnica UNDP Irena Vojačkova Solorano predala je tehničku dokumentaciju predsedniku opštine Šid Predragu Vukoviću u prisustvu Masyoshi Yamatoa, Marije Peruničić i Vladimira Cucića\nŠid, 21. oktobar 2016. – Stalna koordinatorka UN-a u Srbiji i predstavnica Programa Ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP) Irena Vojačkova Solorano i Prvi sekretar ambasade Japana u Srbiji Masyoshi Yamato predali su danas predsedniku opštine Šid Predragu Vukoviću tehničku dokumentaciju koja predstavlja neophodan prvi korak ka poboljšanju vodosnabdevanja i putne infrastrukture u Šidu. Primopredaji u Opštinskoj upravi prisustvovali su Vladimir Cucić, Komesar za izbeglice i migracije i Marija Peruničić iz Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave, kao i predstavnici javnih preduzeća iz Šida.\nU okviru šire finansijske podrške Vlade Japana u vrednosti od 1.095.000 dolara, UNDP pomaže opštinama u Srbiji sa velikim brojem migranata i izbeglica da ojačaju zajedništvo, poboljšaju javne, komunalne usluge i infrastrukturu, i to na obostranu dobrobit domaćeg stanovništva i migranata.\nOd septembra 2015. godine i početka migrantske krize, više od 700.000 ljudi je prošlo kroz Šid, na putu ka svom krajnjem odredištu. Opština je trenutno dom za oko 2.000 migranata, usled čega su dodatno opterećeni opštinski pružaoci javnih i komunalnih usluga, poput zdravstvenih, socijalnih, kao i usluga vodosnabdevanja, odnošenja komunalnog otpada, održavanja puteva i slično. UNDP je do sada pružio podršku opštini kroz sledeće aktivnosti:\nU junu ove godine obnovljeni su tereni za fudbal i košarku u jednoj od najstarijih škola u Sremu, Osnovnoj školi „Vuk Karadžić“ u mesnoj zajednici Adaševci, sagrađenoj 1749. godine, koju danas pohađa oko 300 đaka. Ovi sportski tereni su oduvek bili mesto druženja i okupljanja pre svega mladih, a od leta je na njima već održano nekoliko utakmica timova sastavljenih od lokalnog stanovništva i migranata. Cilj ove podrške (vrednost 50.000 dolara) je približavanje lokalnog stanovništva, migranata i izbeglica kroz sportske aktivnosti.\nIzrađen je „Generalni projekat i prethodna studija opravdanosti vodosnadbevanja naseljenih mesta u opštini Šid“ (vrednost 14.500 dolara), sa krajnjim ciljem da se poboljša kvalitet i kontinuitet snabdevanja vodom. Trenutni sistem vodosnabdevanja u opštini izložen je od druge polovine 2015. godine povećanom pritisku usled većeg broja korisnika i količine utrošene vode. Pored toga, Šid ima deset bunara na jednoj lokaciji, koji su različite starosti i daju vodu različitog kvaliteta, usled čega je neophodno izvesti dalja poboljšanja u sistemu vodosnabdevanja.\nIzrađena je tehnička dokumentacija - „Projekat za izvođenje rekonstrukcije raskrsnice Ulica Karađorđeve, Laze Kostića i Trga Republike u Šidu“ (vrednost 13.500 dolara), sa ciljem da se poboljša javni saobraćaj, smanje gužve i omogući polaganje vozačkih ispita u Opštini. Pomenuta deonica bila je pod povećanim pritiskom tokom 2015. i 2016. godine, usled tranzita stotina hiljada migranata kroz Šid.\nUNDP nastavlja sa pružanjem podrške opštinama koje su se suočile sa prilivom migranata, sa ciljem da se unaprdi vitalnost lokalnih zajednica u uslovima povećane tražnje za lokalnim uslugama.


Keš kredit - Veliki pad BDP-a u Italiji i Španiji u drugom kvartalu\nObjavljeno: 2020-08-01 15:00:00\nŠpansko smanjenje BDP-a najveće od kada nacionalna agencija vodi podatke, italijanski BDP najniži od 1995. godine\nItalija i Španija prijavile su veliki pad svog bruto društvenog proizvoda (BDP) u drugom kvartalu ove godine zbog uticaja pandemije korona virusa, pridruživši se brojnim drugim zemljama, čije su privrede teško pogođene.\nItalija je u drugom tromesečju zabeležila pad BDP-a od 12,4 odsto u odnosu na prethodno tromesečje i ušla tako u recesiju, javio je italijanski institut Istat.\nInstitut navodi da je sa padom privredne aktivnosti "bez presedana" u drugom tromesečju, posle pada od 5,4 odsto u prvom, italijanski BDP registrovao najnižu vrednost od prvog tromesečja 1995. godine.\nU poređenju sa drugim tromesečjem 2019. godine pad italijanske privrede, treće u evrozoni je još vrtoglaviji, i iznosi minus 17,3 odsto.\nBDP Španije je u drugom kvartalu pao 18,5 odsto zbog pandemije, pokazuju podaci koje je objavio španski Institut za statistiku (INE). Time je zemlja ušla u recesiju posle pada BDP-a u prvom kvartalu od 5,2 odsto.


Medić: Incidenti u zgradi RTV dešavaju se godinama i niko od odgovornih ne reaguje - mojKontakt portal - Radio Televizija Kontakt\nMedić: Incidenti u zgradi RTV dešavaju se godinama i niko od odgovornih ne reaguje\nI poslije mora obećanja da će se situacija u vezi sa srpskim novinarima na BHRT-u promijeniti, incidenti, ipak, ne jenjavaju. Naprotiv, postaju sve kritičniji.\nKako je potvrđeno za Aloonline.ba, prije par dana došlo je do eskaliranja sukoba kada je pijani radnik ove ustanove fizički nasrnuo na zaposlene koji su se zatekli u zgradi, a uputio se i prema kancelariji direktorice BH radija Pejke Medić.\nKako saznajemo, Medićeva se strahujući za svoj život, zaključala u kancelariji i sedam puta zvala obezbjeđenje\nMedićeva je za Aloonline.ba kazala da se ovakvi i slični incidenti dešavaju u zgradi RTV doma godinama i da niko od odgovornih ne reaguje.\nNije ovo prvi slučaj verbalnih , a ni fizičkih ispada zaposlenih u ovoj kući. Sve sto se dešava je samo posljedica lošeg funkcionisanja samog sistema, a uzroci su u nemaru nadležnih i njihovom neodgovornom odnosu prema BHRT- u i zaposlenim.\nNema opravdanja da u televiziju u kojoj na ulazu u jednoj smjeni radi minimalno pet do šest portira, može da se dogodi ovakav slučaj.\nPravila za ulazak u zgradu su jasna i u normalnoj instituciji nikad se ne bi moglo desiti da ovakvo lice i u ovakvom stanju dođe na posao.\nNaročito, da služba obezbjeđenja ne odreaguje odmah na prvi poziv koji sam uputila i rekla da je hitno, a upućeno je sedam poziva službi portira sa sedam različitih telefona sa BH radija – rekla je Medićeva.\nDodala je da se tek poslije 15-ak minuta, kao da se ništa ne dešava, doslovno došetao jedan radnik iz obezbjeđenja, javlja aloonline.ba


Vlada Srbije predlaže izmene i dopune Zakona o radnim odnosima\nodređeno vreme i bez oglasa\nBEOGRAD - Vlada Srbije na jučerašnjoj sednici utvrdila je Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o radnim odnosima u državnim organima, stoji u saopštenju Vlade Srbije.\nS obzirom na to da se prema zaposlenima u državnim službama primenjuju i odredbe Zakona o radu, Predlog zakona o izmenama i dopunama zakona Zakona o radnim odnosima otkloniće teškoće u primeni ova dava zakona. Predlogom zakona o izmenama i dopunama Zakona o radnim odnosima propisivaće se da se za prijem u radni odnos na određeno vreme ne objavljuje oglas, što će pojednostaviti i ubrzati zapošljavanje radnika u situacijama kada je nužno zasnivanje radnog odnosa na određeno vreme.\nOvako zasnovan radni odnos ne može da postane posao na neodređeno vreme. Predlog zakona propisuje i uslove za sticanje zvanja u okviru svakog nivoa stručne spreme, posebno utvrđuje disciplinsku odgovornost zaposlenih i pooštrava disciplinske mere. Predlogom zakona predviđena je i mogućnost preuzimanja zaposlenih i postavljenih lica iz saveznih organa, a u roku od šest meseci od dana stupanja zakona na snagu može se sprovesti postupak vanrednog ocenjivanja rada zaposlenog na predlog rukovodioca.\nVlada u saopštenju navodi da za sprovođenje ovog zakona nije potrebno obezbediti dodatna sredstva u budžetu Republike. Vlada Srbije dostaviće ovaj predlog zakona Narodnoj skupštini Srbije s predlogom da se uzme u pretres po hitnom postupku.\n16:08h Vlada Srbije predlaže izmene i dopune Zakona o radnim odnosima\n16:14h Savezna vlada raspodelila sredstva iz budžeta\n16:21h U susret održavanju 5. simpozijuma urgentne medicine\n16:36h Generalni direktor JAT-a: Štrajk neće ugroziti saobraćaj\n16:49h Jedinstvena sindikalna organizacija JAT-a optužila poslovodstvo\n16:57h Direktor RTS-a: Ne možemo da se merimo sa najboljim evropskim televizijama\n17:12h Za dva dana počinje prijavljivanje u školama za darovite\n17:28h Na Univerzitetu Crne Gore 2.071 novi brucoš\nGrci zatvaraju aerodrom Tivat\n17:51h Niš: Prekinuta blokada autoputa za Sofiju\n18:08h Brodom od Kotora do Pule\n18:14h Izbegnute privremene mere u Boru\n23:55h Tročasovni pregovori premijera Đinđića i otkupljivača malina


Papa s neba pozdravio Mila i crnogorski narod - Sputnjik Srbija\n15:45 31.05.2019 (osveženo 15:55 31.05.2019) Preuzmite kraći link\n„Na mojem putu ka Rumuniji, prolazeći kroz vazdušni prostor Crne Gore, želim sve najbolje Vašoj ekselenciji i narodu Crne Gore uz moju molitvu za mir i dobrobit nacije“, poručio je papa Franja.\nPapa je doputovao u trodnevnu posetu Rumuniji, u kojoj živi većinsko pravoslavno stanovništvo, nekoliko dana pošto je najmoćniji političar Liviju Dragnea osuđen za korupciju.\nTaj korupcionaški skandal uzdrmao je stabilnost Vlade premijerke Vjorike Dančile, Dragneine štićenice, piše Rojters.\nFranja je pohvalio dostignuća Rumunije u poslednje tri decenije, odnosno od pada komunizma, ali je kazao da su ostali problemi koji se tiču socijalne stabilnosti i upravljanja.\nPapu je u predsedničkoj palati primio predsednik Klaus Joanis, dok je premijerka Dančila imala privatnu audijenciju kod pape i tom prilikom istakla potrebu za jedinstvom i solidarnošću na evropskom nivou, prenosi rumunska agencija Ađer pres.


Prevencija i borba protiv korupcije - Obuke o obradi i analizi podataka u okviru Agencije\nPodaci, koji se često nazivaju i „naftom 21. veka“, postali su važni u povezivanju svih tačaka složenih odnosa i interakcija, onda kada su prikupljeni u odgovarajućem formatu i kada se analiziraju savremenim IT alatima.\nAgencija za sprečavanje korupcije prikuplja, obrađuje i analizira ogromne količine podataka u svom radu. Od prijava prihoda i imovine funkcionera preko podataka o finansiranju političkih aktivnosti do predstavki – Agencija je sama po sebi rudnik podataka. U kombinaciji sa podacima koji se nalaze u okviru drugih javnih registara, neophodno je koristiti IT alate koji omogućavaju analizu podataka na efikasniji i delotvorniji način.\nOd 14. do 22. septembra 2020, tri grupe učesnika imale su dvodnevnu obuku na radnom mestu o obradi podataka i analizi. Učesnici su podeljeni u grupe na osnovu iskustva u korišćenju delova IT softvera.\nPočetnici su krenuli od tipova podataka i prepoznavanja podataka, mašinski čitljivog formata, itd. Nakon toga su prešli u praktični rad sa izvorima podataka, rešavanje ograničenja i prečišćavanje podataka, kako bi pripremili izveštaje i analize. Napredni korisnici imali su više praktičnog iskustva sa složenijim analitičkim funkcijama i u softveru za vizuelizaciju podataka.\nIzuzetno je važno izložiti što više zaposlenih Agencije ovim konceptima. Kao što se pokazalo tokom treninga, učesnici su imali mnogo trenutaka iskrenog zadovoljstva naučenim efikasnijim načinima u obavljanju svakodnevnih zadataka, kao i shvatajući važnost i korist od discipline u održavanju sopstvenih skupova podataka.\nUčesnici su izrazili interesovanje i potrebu da nastave sa ovom vrstom treninga kako bi učvrstili znanje i pretvorili ga u rutinu.


Državljani Srbije protjerani iz Crne Gore, iz policije tvrde da nisu imali neophodne dozvole - BIGportal.ba\nDržavljani Srbije protjerani iz Crne Gore, iz policije tvrde da nisu imali neophodne dozvole\n30 Januara, 2021 30 Januara, 2021 048\nOsam državljana Srbije proterano je iz Crne Gore. Iz Demokratskog fronta ocenjuju da je to politička odluka iza koje stoji Demokratska partija socijalista.\nIz DF-a su za Televiziju Vijesti rekli da je to još jedan pokazatelj “da su na čelu nikšićke policije i dalje sluge DPS-a, koje su se direktno uključile u predizbornu kampanju”.\nKoalicija “Za budućnost Nikšića”, koju predvodi DF, tvrdi da je u pitanju “klasični prepad i atak” na ljude iz Srbije koji su potpuno legalno boravili u Nikšiću.\nU saopštenju Uprave policije Crne Gore navodi se da su pripadnici Centra bezbednosti Nikšić u sklopu aktivnosti “Stranac” kontrolisali apartmane “Krsmanović” u kojima je zatekli osam državljana Srbije.\nPrilikom kontrole, ističe se, da je utvrđeno da V. V. (38), J. D. (41), O. Đ. (38), J. N. (41), A. S. (26), B. D. (22), V. M. (23) i N. A. (35) imaju ugovore o delu političke partije u Crnoj Gori “Nove srpske demokratije” iz Podgorice kao naručioca posla.\nS obzirom da su imali samo turističku prijavu boravka u apartmanima “Krsmanović”, bez potrebnih dozvola, osam državljana Srbije dobili su rešenja o zabrani ulaska u Crnu Goru na 90 dana kojima je određeno i da napuste teritoriju zemlje do 1. februara, zaključuje se u saopštenju.\nLiga šampiona se gasi – UEFA rekla “da” bogatima i ostavila Srbiju bez elite\nNeki hrvatski ugostitelji otvaraju objekte uprkos zabrani?


budva na pjenu od mora domaca serija domace serije domace serije online\nDomaće Serije > Domaće serije online > Budva na pjenu od mora - domaća serija\nGlavni lik u seriji Budva na pjenu od mora je Savo Bačić - kontroverzni biznismen, koji je u mogućnosti da svakoga dana kupi sve što poželi. On se bavi izgradnjom stanova u Budvi. Jovo Radmilović je bivši policajac, koji ne želi da proda svoju zemlju.\nProblem nastaje kada se javi ljubav između Savove ćerke Bojane i Jovovog sina Luke. Savo nije oduševljan tom činjenicom i bori se protiv te ljubavi trudeći se da ne povredi ćerku. Moralni principi nisu dovoljno jaki da pobede pravu ljubav.\nUloge: Milutin Mima Karadžić, Mladen Nelević, Ljiljana Blagojević, Marko Nikolić, Dubravka Vukotić-Drakić, Bane Popović, Milena Marić, Sanja Jovićević, Momčilo Otašević\nOvu seriju možete gledati i na internetu na stranici: Budva na pjenu od mora


PočetnaVestiBiznis ITBiznis IT vestiMicrosoft proglasio Comtrade partnerom godine\n08.06.2017 12:55 | 0 Biznis IT\nKompanija Comtrade je dobitnik "Microsoft Country Partner of the Year 2017" priznanja za Srbiju, za inovativnost i izuzetne rezultate u implementaciji rešenja baziranih na Microsoft-ovoj tehnologiji.\n"Izuzetno smo počastvovani što nas je Microsoft izabrao za Partnera godine i time prepoznao našu posvećenost razvoju međusobne saradnje i promociji digitalne transformacije u regionu. Naš cilj je da klijentima i dalje isporučujemo najbolja rešenja zasnovana na Microsoft tehnologijama kako bi im omogućili da osnaže svoje poslovanje usvajanjem i primenom najnovijih digitalnih tehnologija," poručio je Miloš Mirjanić, generalni direktor.\n"Čast nam je što smo prepoznali Comtrade kao Microsoft partnera godine u Srbiji," naglasio je Ron Huddleston, korporativni potpredsednik grupacije "One Commercial Partner", u korporaciji Microsoft. "Comtrade je dokazao posedovanje ekspertize i inovativnosti koje odlikuju zajednicu Microsoft partnera, i koja stvara rešenja za digitalnu transformaciju".\n"Comtrade je zaslužan za najveću penetraciju Microsoft cloud rešenja u Srbiji, i odličan je primer i uzor partnerima koji na pravi način podržavaju cloud-transformaciju i šire svoje poslovanje u ovom domenu. Drago nam je što Comtrade ove godine nosi titulu Microsoft partnera godine u Srbiji," izjavio je ovim povodom Željko Vujinović, generalni direktor kompanije Microsoft za Srbiju i Crnu Goru.\nSymantecov patent omogućava torent korisnicima da biraju sigurne fajlove\nAlcatel PIXI POWER od sada dostupan u Srbiji


"Moj prijatelj je dao najprikladniji odgovor" - Naši u svetu\nObjavljeno 07/10/19 u 20:30\nBEOGRAD – Predsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je danas da se Turska po pitanju statusa Kosova vodi u skladu sa svojim interesima, koji su različiti od srpskih, ali da je veliki pomak to što je predsednik Turske Redžep Tajip Erdogan poručio da će prihvatiti svako rešenje do kojeg dođu Beograd i Priština.\nPredsednik Turske Redžep Tajip Erdogan boravi u poseti Srbiji na poziv predsednika Aleksandra Vučića.\n“Za nas Srbe samo jedna stvar nije dobra, ako se ne pokažemo kao dobri domaćini. Što ne znači da treba da se ulizujemo bilo kome, već da moramo da vodimo računa da ne uvredimo goste”, rekao je Vučić.\nPredsednik je rekao da Turska otvara fabrike u Srbiji, kao i da Erdogan uvek želi da nas sasluša.\n“Od toga da se ja junačim i nešto nekome govorim… Da vas pitam, u Krupnju, Lebanu, Vladičinom Hanu, Malom Zvorniku, ko će da da hleba ovim ljudima? Koje smo zapadne kompanije mogli da dovedemo u to mesto, ko je hteo da nas sasluša, a da nije Erdogan. Odgovorite na racionalan način, mislite da je teško izgovoriti nešto težu reč, lako je, ali je teško dobiti nešto više za svoju zemlju”, rekao je Vučić.\nOn je istakao da je ponosan na prijateljstvo sa Turskom i na dobre odnose i da je uveren da će oni biti samo bolji.\n“Da li se razlikujemo po pitanju Kosova, razlikujemo se, ali to ne znači da se ne poštujemo, naprotiv”, dodao je Vučić.\nOn dodaje i da Erdogan, delimično i zbog njega i njihovog odnosa, veoma pažljivo bira reči kad govori o Balkanu, odnosima Beograda i Prištine i odnosu prema BiH, kao i da mu je na tome posebno zahvalan.\n“Kao što ja veoma vodim računa kad pričam o Turskom i odnosima koje može da ima prema drugim zemljama, To je, mislim, fer, odgovoran i ozboljan odnos”, poručio je Vučić.\nVučić je istakao da je od posebnog značaja sutrašnja trilaterala sa predsednikom Turske Redžepom Tajipom Erdoganom i predstavnicima BiH, jer to ima ogroman uticaj i značaj posebno u trenucima kada je sve prilično trusno i kada jedna iskra može da napravi mnogo problema u reigionu.\nVučić je, ukazujući da za dva dana ima sastanak sa turoperaterima iz Turske, i da možemo za godinu i po da očekujemo da imamo više od 300.000 noćenja turskih državljana u našoj zemlji, te i podsećajući na nove turske investicije, rekao da je o tako nečemu moguće razmišljati samo ako postoji mir.\n„Za nas je od izuzetnog značaja što sa Turskom možemo da razgovaramo sa BiH. Postoje predlozi da napravimo sledeće godine kvadrilateralu, da dodamo Rusku federaciju. Mislim da je moguće da i to održimo“, objasio je on.\nVučić je kazao da je za nas sastanak sa BiH, sa zemljom sa kojom imamo najveću trgovinsku razmenu u regionu, uz učešće velesile kao što je Turska, posebno bitan.\n„Na početku nisam dobio aplauz Bošnjaka, ali kada sam govorio o tome šta radimo zajedno i obećao da ćemo da izgradimo sve, dobili smo aplauz. Ljude ne zanimaju sukobi, neće da se tako nešto ponovi, već hoće da žive u miru i da imaju drugačiju budućnost. Zato sam zahvalan Turskoj i predsedniku Erdoganu“, rekao je on.\nErdogan je rekao da su stvari o kojima razgovaraju na trilateralnom sastanku bitne i prekretnica, a da autoput Beograd-Sarađevo predstavlja put mira, te da će imati pozitivan uticaj na Balkan.\n„Neće biti više borbi, već mira za sve nas. Mostovi na tom putu biće mostivi između srca, a osmesi na licu onih koji prelaze preko njih biće izrazi mira“, naglasio je on.\nErdogan nastavlja sutra posetu trilateralnim sastankom lidera Srbije, Turske i BiH, a prisustvovaće i obeležavanju početka gradnje autoputa Beograd – Sarajevo.\nJedan od najvažnijih momenata posete Erdogana svakako je svečano obeležavanje početka radova na izgradnji autoputa Beograd – Sarajevo.\nAuto-put Beograd – Sarajevo značajan je za povezivanje celog regiona, radovi na jednom delu prstena autoputa, deonici između Sremske Rače i Kuzmina, u toku su, a izvodi ih turska kompanija Tašjapi zajedno sa srpskim kompanijama.\n“Na osnovu moje posete biće izgrađeno šest fabrika. Obnovljeni sporazum o trgovini je uskoro stupio na snagu. Sa Vučićem sam postavio novi cilj o trgovinskoj razmeni od dve milijarde dolara kratkoročno”, rekao je Erdogan na zajedničkoj pres konferenciji s predsednikom Aleksandrom Vučićem.\nAuto-put Beograd SarajevoErdoganPredstavnici BiHTrirateralaTurskaVučić


Iako trenutno nije muzički aktivan, obzirom da nije izdao album još od 2015. godine, on ima sasvim dovoljno para da sebi ispuni sve želje koje mu padnu na pamet.\nTako je odlučio da sebi kupi zubne navlake koje je navodno platio 25.000 dolara, što je negde oko 2 i po miliona dinara!\nNavlake za zube ukrašene su dijamantima, a pevač se pohvalio svojim obožavateljima na Instagramu navodeći da prati trendove.\nKomentari fanova su brutalni, i njegov Instagram je preplavljen uvredama koje mu fanovi upućuju.\n"Mogao si taj novac da daš deci koja nemaju zube" , napisao je jedan od fanova.


HTC planira proizvodnju pametnog telefona koji koristi blokčein - Crypto Telegraf\nEnterprise Ethereum Alliance otvara regionalnu kancelariju u Kini\nIntel pokreće komercijalni blokčein paket zasnovan na Hyperledger Fabric-u\nHTC planira proizvodnju pametnog telefona koji koristi blokčein\nSrijeda, 16. Maj 2018 Četvrtak, 17. Maj 2018 T.A.\nGigant u proizvodnji elektronskih uređaja, HTC, predstavio je svoj “prvi blokčein telefon”, HTC Exodus, koji će biti napravljen tako da podržava više blokčeinova, uključujući Bitkoin (BTC) i Itirijum (ETH) mreže, PCMag je objavio 15. maja. Tvorac HTC Vive, Fil Čen, objavio je predstojeći projekat na Konsenzus koferenciji u Njujorku.\nČen je naglasio da će pradstavljeni telefon podržavati “višestruke blokčein protokole”, kao što su Bitkoin, Itirijum, Lightning Network (LN) i Dfinity mreže. Rekao je da je misija kompanije da podrži celokupan blokčein ekosistem kako bi “pomogla osnovnim protokolima da prošire svoju bazu uključenih nodova”.\nAndroid mobilni uređaj će, navodno, imati univerzalni novčanik za kriptovalute, kao i “sigurnosnu hardversku enklavu”. Čen je istakao i da će HTC Exodus obezbediti visoke standarde sigurnosti i zaštite podataka:\n“Želeo bih da vidim svet u kome krajni potrošači mogu istinski da poseduju svoje podatke – pregledajući istoriju, identitet, imovinu, novčanike, imejlove, poruke – bez potrebe za centralnim autoritetom”.\nDok Čen nije precizirao ni približnu cenu, ni očekivani datum objavljivanja, rekao je da će kompanija razmotriti kriptovalute kao sredstvo plaćanja za najavljeni telefon koji podržava više blokčeinova.\nHTC je uvideo smanjenje svog udela na globalnom tržištu mobilnih telefona, sa skoro 11% u 2011. godini na manje od manje od 1% u prošloj godini. Iako bi njihova vrhunska proizvodnja pametnih telefona mogla da dostigne 500,000 do 1 miliona ove godine, taj broj je i dalje mali u poređenju sa Samsungom, koji je navodno isporučio 20 miliona jedinica Galaxy S8 telefona u 2017. godini.\nHTC nije prvi koji razvija mobilni telefon zasnovan na blokčeinu. U Aprilu, kompanija za razvoj operativnih sistema orijentisanih na blokčein i snabdevanje, Sirin Labs, pronašla je proizvođača za svoj blokčein pametni telefon. FIH Mobile, podružnica Foxconn Technology-a, pristala je da pomogne razvoju ovog telefona. Foxconn je gigant u proizvodnji elektronskih uređaja, sa klijentima koji uključuju Apple, Gugl, Cisco, Huawei i Amazon.\n← Tajvan: Tajpej banka pokreće prvi sistem platnog prometa u zemlji\nIv Marš iz ECB-a: Treba “razdvojiti” kripto trgovanje od tradicionalnog →\nPetak, 10. Novembar 2017 T.A. 0\nPranje novca putem bitkoina je manje od 1% uključujući sve transakcije\nNedjelja, 21. Januar 2018 T.A. 0\nČetvrtak, 26. April 2018 T.A. 0\nSirin Labs Token(SRN)€0.0249442.96%


Više osumnjičenih osoba iz vlasti u manjem bh. entitetu: Lideri opozicije iz RS-a ove sedmice u Tužilaštvu BiH zbog napada na ustavni poredak\nNarodna skupština Republike Srpske usvojila je 20. oktobra Zakon o lijekovima i medicinskim sredstvima RS-a po hitnom postupku čime se ostavlja rok od šest mjeseci za osnivanje entitetske agencije za lijekove čime se povlače iz sporazuma o osnivanju Agencije za lijekove i medicinska sredstva BiH. Međutim, ovaj zakon koji je usvojen u RS-u za sobom povlači izmjene i dopune još pet zakona. Glasanju nije prisustvovala opozicija (SDS, DNS, PDP), a usvojen je sa 43 glasa.\nU Tužilaštvu BiH ove sedmice u svojstvu svjedoka bit će ispitani predsjednici opozicionih partija u bh. entitetu RS, a u okviru istrage koja je otvorena po krivičnim prijavama više osoba za krivično djelo „napad na ustavni poredak“. U ovom predmetu je više osumnjičenih osoba iz vrha političkog života RS-a, a među njima i lideri vladajućih stranaka na čelu sa Miloradom Dodikom, rukovodstvo RS, članovi Vlade RS i rukovodstvo NSRS-a.\nRiječ je o održanim sjednicama Narodne skupštine RS na kojima su usvojeni Zakon o lijekovima i medicinskim sredstvima (20. oktobra) i od 10. decembra kada je usvojena Informacija o prijenosu nadležnosti sa države ne entitet RS u više obasti među kojima su odbrana i sigurnost, pravosuđe, indirektni porezi. Dodik već mjesecima govori o povlačenju saglasnosti sa osnivanja OS BiH i najavljuje formiranje Vojske RS. Prije nekoliko dana, prema informacijama Istraga.ba, Dodik je okupio oficire iz reda srpskog naroda u OS BiH kao i zamjenika ministra odbrane Mirka Okolića s kojim je održao sastanak o kojem javnost nije obaviještena.\nPredsjednik SNSD-a Milorad Dodik u petak je najavio da će Narodna skupština Republike Srpske do kraja decembra usvojiti zakon o uspostavljanju Visokog sudskog i tužilačkog savjeta Republike Srpske.\n“VSTS su okupirali muslimani, oni su preuzeli dominaciju, i sada žele putem VSTV-a, Suda i Tužilaštva BiH modelirati politički sistem. Smatraju da neko vještačko tijelo, može da raspravlja o odlukama zakonodavnih organa”, kazao je Dodik.\nMeđutim, VSTV na svojoj trodnevnoj prošlosedmičnoj sjednici nije raspravljao o zaključcima NSRS, a oglasili su se saopćenjem.\n“VSTV djeluje jedinstveno, u punom kapacitetu, te u okviru svojih nadležnosti i mandata donosi odluke i mišljenja koja se poštuju u svim pravosudnim institucijama u Bosni i Hercegovini, ujedno definišući strateške korake za narednu godinu, te shodno tome neće razmatrati i oglašavati se o ovom pitanju”, poručili su u petak iz VSTV-a.\nPredsjednik DNS-a Nenad Nešić dobio je poziv da se u Tužilaštvo BiH javi 21. decembra, a potvrdio je da će se odazvati. I predsjednik PDP-a Branislav Borenović također je dobio poziv za 21. decembar, ali će zbog obaveza u Tužilaštvo BiH otići u srijedu.\nNa sjednici NSRS 10. decembra sa 49 glasova za usvojena je Informacija o prijenosu nadležnosti sa Republike Srpske na nivo Bosne i Hercegovine, sa prijedlogom zaključaka – prijedlog predsjednika RS, Vlade Republike Srpske, člana Predsjedništva Bosne i Hercegovine iz Republike Srpske i klubova poslanika SNSD, SP, DEMOS, US, NPS i Poslaničke grupe NDP, a usvojene su informacije u vezi prijenosa nadležnosti u oblasti indirektnog oporezivanja, pravosuđu, u oblasti odbrane i bezbjednosti, kao i Deklaracija o ustavnim principima. Za ovu informaciju i zaključke nisu glasali zastupnici opizicije.\nOvim zaključcima Narodna skupština Republike Srpske zadužuje Vladu Republike Srpske da u roku do šest mjeseci uputi na razmatranje i usvajanje u Narodnu skupštinu Republike Srpske zakone i druge propise koji će omogućiti nesmetano funkcionisanje Republike Srpske.\nNarodna skupština Republike Srpske povlači saglasnost koju je Zaključcima Narodne skupštine Republike Srpske,broj 01-1005/03, od 30. oktobra 2003. godine, dala Vladi Republike Srpske da može zaključiti Sporazum o nadležnostima u oblasti indirektnog oporezivanja između Republike Srpske i Federacije Bosne i Hercegovine.\nNarodna skupština Republike Srpske usvaja Informaciju opravosudnim institucijama BiH. Narodna skupština Republike Srpske povlači saglasnost koju je Zaključcima Narodne skupštine Republike Srpske od 25. februara 2004. godine dala Vladi Republike Srpske za potpisivanje Sporazuma o prenošenju određenih odgovornosti entiteta kroz uspostavljanje Visokog sudskog i tužilačkog savjeta BiH.\nZakon o odbrani BiH, Zakon o službi u Oružanim snagama BiH, Zakon o Obavještajno-bezbjednosnoj agenciji BiH i Zakon o Agenciji za istrage i zaštitu BiH neće se primjenjivati na teritoriji Republike Srpske od dana stupanja na snagu zakona iz oblasti odbrane i bezbjednosti.