Nestali avion ostaje misterija\nIzvor: B92, 10.Mar.2014, 09:11\nMalezijski šef civilnog vazduhoplovstva kaže da je slučaj nestalog aviona MH370, sa 239 osoba, prava misterija bez presedana, prenosi BBC.\nAzarudin Abdul Raman kaže da zvaničnici Malezije nisu isključili mogućnost kidnapovanja aviona, s obzirom na to da je on jednostavno nestao sa radara. On je dodao i da još nije potvrđeno da je ono što je pronađeno u Vijetnamskom moru pripadalo nestalom avionu.\nPodsetimo, avion Malezija erlajnsa MH370 nestao je s radara pre skoro >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << tri dana na letu od Kuala Lumpura ka Pekingu, dok je u njemu bilo 239 ljudi. Porodicama i rođacima putnika rečeno je da se pripreme na najgore.\nAzarudin Abdul Raman rekao je novinarima u Kuala Lumpuru da "nažalost" do sada nije nađeno ništa za šta se može tvrditi da je deo nestalog aviona. On je dodao da su intenzivirani napori da se pronađe avion, kao i da će potraga trajati koliko god je potrebno. "Svakog sata, svakog sekunda tragamo po svakom metru mora", rekao je Raman.\nBBC javlja da u potrazi za nestalim avionom učestvuju 40 brodova 34 letelice iz devet različitih država, koje su pritekle u pomoć.\nZa sada postoje dve teorije o tome šta se dogodilo sa avionom. Rojters je ranije objavio nezvanična saznanja da se fokus istrage o letu MH370 usmerava ka mogućnosti da se letelica raspala tokom leta. "Činjenica da nismo pronašli nikakve ostatke aviona upućuje na to da se letelica možda raspala na visini od oko 10 kilometara", rekao je za Rojters izvor blizak istrazi.\nMalezija proširila oblast potrage za avionom\nMalezija je proširila oblast potrage za avionom koji je nestao na liniji Kuala Lumpur-Peking, pošto ni posle više od dva dana istrage u moru nije pronadjen nijedan potvrdjeni trag ostataka letelice, rekao je danas zvaničnik malezijskog civilnog vazuhoplovstva.\n"Oblast potrage je proširena u Južnom kineskom moru", saopštio je načelnik Direktorata za civilno vazduhoplovstvo Adžarudin Abdul Rahman, a prenosi AFP.\nOn je dodao da, pored toga što tragaju u vodama izmedju Malezije i Vijetnama, vlasti takodje pretražuju kopneno područje u Maleziji i priobalni deo na zapadu zemlje.\nAvion "Malezija erlajnsa" koji je prevozio 239 putnika i članova posade nestao je u subotu ujutro sa radara bez traga.\nB92: Pao mrak, još ništa o avionu\nKurir: UŽAS: Pogledajte dramatičan pad malezijskog aviona u more!\nAkter: Avion sa 239 putnika nestao sa radara\nSEEbiz.eu: Nestao malezijski zrakoplov s 239 putnika\nDan pre: 09.Mar.2014\nDan posle: 11.Mar.2014


ODRŽAN OKRUGLI STO "EFEKTIVNA ZAŠTITA POTROŠAČA - U SUSRET NOVOM ZAKONU"\nSrbiji treba sistem zaštite potrošača primenjiv u praksi i usaglašen sa standardima EU. Novi zakon o zaštiti potrošača treba da bude bolji, jasniji i pravičniji za sve učesnike na tržištu, istaknuto je na okruglom stolu "Efektivna zaštita potrošača - u susret novom zakonu" koji je održan u Privrednoj komori Srbije (PKS).\nSekretar Udruženja PKS za trgovinu Gordana Hašimbegović izrazila je očekivanje da će novi zakon, čiji se nacrt uskoro očekuje na javnoj raspravi, unapredi zaštitu potrošača u Srbiji. Hašimbegović je istakla da je glavni cilj svih odgovornih trgovinskih organizacija zadovoljan i lojalan potrošač. Takođe je ukazala na značaj podizanja svesti potrošača o prevođenju nelegalne trgovine u legalne tokove jer na taj način jača zaštita potrošača i ekonomija zemlje. "Jaka ekonomija najviše štiti potrošača", dodala je Hašimbegović.\nSekretar Udruženja PKS za trgovinu predložila je da organizacije za zaštitu potrošača objedine svoj rad, u okviru PKS, u grupaciju koja bi koordinirala njihove aktivnosti.\nPredsednica Centra potrošača Srbije (CEPS) Vera Vida navela je da je ta organizacija dostavila niz predloga za novi zakon o zaštiti potrošača koji su dobri i za potrošače i za trgovce. Zoran Nikolić i Nacionalne organizacije za zaštitu potrošača (NOPS) smatra da je novi zakon trebalo da bude donet mnogo ranije i da zaštita potrošača ne može da bude u nadležnosti samo jednog ministarstva.\nTokom diskusije u PKS, mogle su se čuti brojne zamerke na važeći Zakon o zaštiti potrošača, da mnoge odredbe nisu precizno formulisane i definisane pa se različito i tumače. Ukazano je, takođe, i na potrebu vraćanja određenih ingerencija tržišnoj inspekciji, preciznije definisanje obaveza ovlašćenih servisa, efikasnije rešavanje potrošačkih sporova.\nMinistarstvo trgovine najavilo je izradu novog zakona o zaštiti potrošača, jer se tokom javne rasprave pokazalo da je potrebno izmeniti veći broj članova postojećeg pravnog akta nego što je prihvatljivo za proces izmena i dopuna. Nova javna rasprava počeće u septembru, plan je da bude završena do polovine oktobra, a da novi zakon bude pripremljen do kraja godine.\nIzvor: Vebsajt Privredne komore Srbije, 8.9.2013.


Uskoro počinje obuka vatrogasaca, na kojoj će biti i meštana Temerina, Doroslova, Bajše te Budisave. Među njima je i Akoš Đeri iz Bajše, koji će uskoro zvanično postati vatrogasac. Dobrovoljno vatrogasno društvo u Bajši je osnovano 1934. godine. Akoš je njegov član još od svojih srednjoškolskih dana, i skoro deceniju je komandir. Još od 2017. godine želi da ode na kurs za vatrogasca, i konačno mu je uspelo, kaže da obuka traje 17 nedelja.\nZahvaljujući posredovanju Saveza vojvođanskih Mađara će u vojvođanskim naseljima biti zaposleno četvoro vatrogasaca iz redova mađarske zajednice, o čemu je visoki funkcioner SVM Balint Pastor nedavno govorio za Pannon TV rekavši da je 11 mladića zatražilo pomoć, a da je na kraju četvoro uspelo da položi prijemni ispit.\n"Proteklih godina smo molili Mađare da se javljaju na konkurse ministarstva unutrašnjih poslova, bilo za policajce, bilo za obuke za vatrogasce. Pre nekoliko meseci se pojavilo saopštenje ministarstva unutrašnjih poslova o prijemu vatrogasaca, jedanaestorica su me potražila jer su konkurisali, a od toga ih je četvoro primljeno" – kaže Balint Pastor koji i dalje ohrabruje mlade vojvođanske Mađare da uzmu učešća na konkursima MUP-a te da zajedno doprinesu srazmernom zapošljavanju.


NATO LIDERI: Uskoro novi plan povodom klimatskih promena! | Happy BSC portal\nNATO LIDERI: Uskoro novi plan povodom klimatskih promena!\nNATO lideri će dogovoriti plan akcije povodom klimatskih promena kako bi ublažili njihove posledice koje su pretnja po bezbednost Alijanse, navodi se u kominikeu koji će kasnije danas biti objavljen nakon samita, prenosi Rojters.\nAgencija je imala uvid u ovaj dokumenta u kojem će lideri NATO naglasiti potrebu podizanja svesti i ublažavanja efekata klimatskih promena.\nKako bi se prilagodili klimatskim promenama, NATO će u svoj spektar rada uneti razmatranje pitanja klime, od faze planiranja odbrane do razvoja kapaciteta civilnog sektora i njegove spremnosti da reaguje na promene, navodi se u nacrtu kominikea.


NSinfo: Uskoro onlajn nastava u školama u Srbiji\nUskoro onlajn nastava u školama u Srbiji\nIako učenje na daljinu odavno postoji na fakultetima u Srbiji, u svetu su virtuelne učionice odavno i deo školske prakse\nKod nas samo u pojedinim školama i pojedini nastavnici primenjuju ovaj moderni vid nastave, ali bi sve to trebalo da se promeni do idućeg 1. septembra.\nSnežana Marković, pomoćnica ministra prosvete za srednje obrazovanje, objašnjava da se priprema zakonska regulativa za učenje na daljinu u osnovnim i srednjim školama, i da će već od naredne školske godine biti pokrenuto nekoliko pilot-projekata.\n"Još imamo nedoumice oko toga da li će pravo na učenje na daljinu imati svi ili samo oni đaci koji ispunjavaju određene uslove, koje škole to mogu da rade, da li će se tako predavati samo pojedini predmeti ili svi, za koje obrazovne profile će biti dozvoljena ova mogućnost, da li će roditelji imati pravo da biraju šta će njihova deca da uče putem interneta, kako će se voditi evidencija i slično", nabraja Snežana Marković.\nOna ističe da će deo šire stručne debate svakako biti i pitanje da li će se formirati onlajn škola na nacionalnom nivou ili će škole samostalno da organizuju učenje na daljinu. Za sada nisu definisani ni kriterijumi koje će "onlajn nastavnici" morati da ispunjavaju, kako vrednovati učinak i na koji način sprečiti lažiranje na ispitima.\n"U svetu postoje metode kojima se obezbeđuje regularnost onlajn ispita i nema potrebe da tu izmišljamo nešto novo. Sinhrona komunikacija sa video-konferencijom može da bude jedna od opcija. Takođe je veoma važno da se onlajn kurs ne zasniva samo na čitanju tekstova i gledanju slajd prezentacija i testova, već da se iskoriste sve mogućnosti multimedija i saradničkog rada nastavnika i učenika", objašnjava za "Politiku" pomoćnica ministra.\nČim bude završen nacrt, stručna javnost će moći da komentariše rešenja oko kojih postoje dileme ili više opcija jer, dodaje, u Ministarstvu prosvete ne žele da rade iza zatvorenih vrata i u uskom krugu, pošto je ovo veoma ozbiljan posao i može da ima mnogo negativnih posledica ako se loše uradi.\nKod nas škole, formalno, od 2013. godine imaju zakonsko pravo da organizuju onlajn nastavu, ali su izostali paragrafi koji tu oblast treba precizno da regulišu. Mnoge škole imaju svoje platforme za učenje na daljinu u koju su uključeni oni koji to žele, za šta je neophodna podrška direktora i psihološko-pedagoške službe. Ali često postoji i nerazumevanje školske uprave, pa pojedini nastavnici ostaju usamljeni u pokušaju osavremenjivanja nastave jer, kako navode u žalbama upućenim ministarstvu, takav njihov rad kolegama deluje "sumnjivo".\nAktuelni Zakon o osnovnom obrazovanju i vaspitanju roditeljima i starateljima đaka daje slobodu da biraju da li će učenici pohađati nastavu putem interneta ili kod kuće, što u slučaju osnovaca treba koristiti samo izuzetno, zbog uloge škole u socijalizaciji. Srednjoškolcima je ovaj vid učenja daleko potrebniji, pogotovo sportistima, umetnicima i ostalim talentovanim učenicima, kojima zbog takmičenja, treninga ili vežbi manje odgovara klasična nastava. Međutim, zakon koji se odnosi na srednjoškolce rigorozniji je i dozvoljava im učenje na daljinu samo kada su bolesni, ukoliko su osobe sa invaliditetom ili žive daleko od škole, u besputnim krajevima. Ali ukoliko matična škola nema sredstva za takav vid učenja, mogućnost koju pruža zakon ostaje samo na papiru.\n"U Srbiji ima mnogo nastavnika koji se bave učenjem na daljinu, ali koje zakon ne prepoznaje kao redovno učenje. U svakoj školi rade barem jedan nastavnik koji onlajn učenje koristi kao dopunu redovnoj nastavi, zadaje domaće zadatke ili vodi sekciju putem interneta. Zahvaljujući Majkrosoftovom programu 'partner u učenju', formirana je mreža nastavnika koji su se osposobili za ovaj vid učenja i njihov broj je svakog dana sve veći", kaže Snežana Marković.\nizvor :Politika, agencije, foto: nenetus/freedigitalphotos.net\n... ap vojvodina, budućnost, internet, Novi Sad, škola, srbija, tehnologija\nNove ulice u sistemu naplate parkiranja - od 1. maja\nNa osnovu rešenja Gradske uprave za saobraćaj i puteve\nKreće "Romantika" - iz Beograda do Sremskih Karlovaca u autentičnim vagonima iz tridesetih godina\nSrbija Voz najavio je da će 28. aprila, početi letnja sezona\nJugovićevo - naselje u začetku: Na aerodromu i poligonu niču zgrade - pa veliki sportski centar\nZa administrativnu jedinicu Jugovićevo, koju dele dve mesne\nStiže topli talas - Pravo leto, sunčano i natprosečno toplo\nPrema prognozi za narednih sedam dana, u Srbiji će biti pretežno\nDan vojske Srbije u Novom Sadu - Defile i besplatni vojni pasulj\nDefile pripadnika Vojske održaće se danas, 23. aprila u\nPlan i program Voše u periodu od 2018. do 2022. godine - rekonstrukcija tima, spremna pojačanja...\nNa redovnoj izbornoj sednici Skupštine FK Vojvodina, izglasan


Svet Autor:Agencije12. jan. 202218:17\nOrganizovano povlačenje mirovnog kontingenta ODKB iz Kazahstana počeće u četvrtak, saopštio je predsednik republike Kasim Žomart Tokajev na sednici operativnog štaba u Alma-Ati. Snage Saveta za kolektivnu bezbednost ODKB, koji čine Jermenija, Rusija, Uzbekistan, Tadžikistan i Kirgistan, otputovale su 6. januara u Kazahstan, u momentu kada su eskalirali protesti na ulicama više gradova.\n„Sutra će početi organizovano povlačenje mirovnog kontingenta ODKB. Razgovarao sam sa liderima odgovarajućih država. Koristeći ovu mogućnost, želeo bih da izrazim zahvalnost komandi kontingenta za urađeni posao tokom ovih nekoliko dana. Boravak mirovnog kontingenta ODKB u Kazahstanu, uključujući Alma-Atu, odigrao je veliku ulogu sa tačke gledišta stabilizacije situacije u našoj zemlji“, rekao je predsednik.\nKazahstan gori, naslednici Nazarbajeva bahato troše milione u Londonu i Dubaiju\nDodao je da je dolazak mirovnih jedinica imalo veoma veliki psihološki značaj za odbijanje, kako je rekao, agresije terorista i kriminalaca.\nTokajev je ocenio misiju ODKB kao veoma uspešnu.\nSnage Saveta za kolektivnu bezbednost ODKB, koji čine Jermenija, Rusija, Uzbekistan, Tadžikistan i Kirgistan, otputovale su 6. januara u Kazahstan, u momentu kada su protesti na ulicama više gradova eskalirali. Demonstranti su zbog drastičnog skoka cena goriva zapalili prostorije skupštine, dok je vlada podnela ostavku. Predsednik Kasim-Žomart Tokajev proglasio je vanredno stanje i pozvao saveznike da pomognu u smirivanju sukoba za koje je rekao da se radi o invaziji bandi ubučenih u inostranstvu.\nKazahstan je poslao zahtev šefovima država članica ODKB da pomognu u rešavanju krize ranije ove nedelje nakon što je predsednik Kasim-Žomart Tokajev rekao da se nemiri smatraju "invazijom bandi obučenih u inostranstvu".\nMasovne proteste u Kazahstanu izazvalo je povećanje cena goriva ranije ovog meseca. U najmnogoljudnijem gradu u zemlji - Alma-Ati, izbila je nasilna pobuna, a danima su gradom odjekivali pucnji, pri čemu je na desetine demonstranata "likvidirano", saopštio je tamošnji MUP.


Suđenje Mihajlu Maksimoviću i Dušanu Milenkoviću odloženo za 17. mart\nU Višem sudu u Beogradu danas je za 17. mart odloženo suđenje Mihajlu Maksimoviću i njegovom bratu Dušanu Milenkoviću, optuženim za posredovanje u takozvanoj elitnoj prostituciji. Suđenje je odloženo zato što je postupajuća sudija na bolovanju, a zbog bolesti nije došao ni drugooptuženi Dušan Milenković.\nMaksimović je na nekom od prethodnih ročišta priznao da je posredovao između devojaka i klijenata u prostituciji, ali je negirao da je počinio drugo krivično delo za koje je optužen, a to je "trgovina ljudima", prema tri oštećene devojke.\nOdbranu je ranije izneo i drugooptuženi Milenković koji je za Maksimovića radio kao vozač devojaka od 2015 do 2018. godine. Nakon što je Maksimović 2018. godine otišao na Kipar, on je preuzeo posao, tako što mu je Maksimović davao instrukcije telefonom sa Kipra.\nZašto su se prerušili u policajce ako nisu hteli da otruju vođu "škaljaraca": Presreli Vukotićevu bivšu ispred CZ-a!\nŽapca oterali u izolaciju, oduzet mu mobilni: U kućnom pritvoru čeka suđenje jer je pretukao čoveka koji je sutradan izdahnuo!\nsuđenje elitna prostitucija Dušan Milenković Mihajlo Maksimović


Tanjug 17. oktobra 2019. 14:49\nAMSTERDAM – Holandsku javnost potresa afera zbog objavljivanja da razvojna banka FMO, čiji je većinski vlasnik država, finansira projekte inostranih preduzeća koja su umešana u ubistva, zastrašivanja, zagađivanje životne sredine, nasumična hapšenja i otimanje zemljišta od lokalnog stanovništva.\nHolandski dnevni list „Trouv“ objavio je rezultate svog istraživanje u kome se zaključuje da banka, čiji je cilj da podstiče ekonomski rast zemalja u razvoju, prema navodima učesnika u projektima, ne čini dovoljno da utvrdi ko su vlasnici zemljišta, niti da istraži zloupotrebe u projektima koje finansira.\nNjihovo istraživanje, zasnovano na razgovoru sa istražiteljima, advokatima, izveštajima društvenih organizacija i nezavisnih komisija same banke, koje se bave uloženim žalbama, pokazalo je da je u sedam projekata, koje je delom finansirala FMO ili druge finansijske organizacije čiji je razvojna banka akcionar, utvrđena zloupotreba. „Touv“, međutim, napominje i da je, ipak, reč o malom broju od ukupno skoro 800 projekata koje banka FMO finansira u 2019. godini, sa ukupnim kapitalom od 9,6 milijardi evra.\n„Trouv“ navodi da je pri izgradnji brana u Hondurasu i u Panami ubijeno nekoliko protivnika projekata, čiji je finansijer FMO banka, a direktor preduzeća koje u Hondurasu gradi branu uhapšen je u vezi sa jednim od ubistava. U Panami je protest protiv postavljanja brane nasilno ugušila vojska, a među demonstrantima je bilo mrtvih i ranjenih.\n„Trouv“ je ranije pisao i o irskom rudarskom preduzeću koje je finansirala ova razvojna banka, a koje je u Mozambiku eksploatisalo najveći rudnik titanijuma u svetu i istovremeno izbeglo plaćanje poreza, registrujući fiktivne firme na Mauricijusu.\nProfesor Hubink, koji se u svom radu bavi istraživanjem načina na koji se ulažu sredstva u zemljama u razvoju, na osnovu uvida u dokumenta koja su listu „Trouv“ bila na raspolaganju, smatra da je navedenih sedam projekata, zapravo, ilustracija loše prakse i u drugim projektima koje finansira FMO.\nČelnik FMO banke Peter van Mirlo negira postojanje strukturnog problema i navodi da je nerealno očekivati da pri finansiranju tako velikog broja projekata u zemljama u razvoju ne bude i problema, ali i da banka ima svoj spisak problematičnih projekata koje pomno prati, kao i da taj spisak nije značajno duži od spiska koji je objavio list „Trouv“.\nI pri gašenju projekata često nastaju problemi. Izlazne strategije FMO banke ne uzimaju uvek u obzir lokalno stanovništvo, koje biva ostavljano sa problemima bez ikakve, ili sa veoma malom kompenzacijom, utvrđeno je u više projekata, piše „Touv“.\nFMO banka na to odgovara da se „veoma ozbiljno bavi izlaznom straterijom i njenim uticajem na lokalno stanovništvo, kao i naknadnom brigom oko projekata, ali da je ponekad u tome onemogućena od strane lokalnih partnera“.\n„Ako je pri nekoliko projekata ustanovljeno toliko ozbiljnih problema, stiče se utisak da razvojna banka FMO ne ostvaruje svoj cilj. Evaluacija velikih razmera bi donela izvesnost u tom pogledu“.


Ova finansijska sredstva čine deo sredstava za koja će krajem tekuće i početkom naredne godine biti raspisani pozivi za prikupljanje projekata prekogranične saradnje. Sredstva će doprineti još uspešnijoj saradnji sa susednim zemljama i očekuje se da će u predstojećim pozivima biti prijavljeni kvalitetni projektni predlozi, kao što je to bio slučaj u prethodna dva poziva. Iz Programa prekogranične saradnje Srbija – BiH za naredni javni poziv biće izdvojeno 3,6 miliona evra kojima će se prvenstveno finansirati aktivnosti koje imaju za cilj ublažavanje posledica poplava, ali i njihovu prevenciju, imajući u vidu štete koje su obe zemlje pretrpele u nepogodama u maju ove godine. Iz Programa sa Crnom Gorom biće izdvojeno 2,2 miliona evra, za projekte koji će rezultirati povećanjem produktivnosti i konkurentnosti privrednih, ruralnih, kulturnih i prirodnih resursa. Program će biti usmeren i na unapređenje saradnje sa stručnom javnošću i civilnim društvom u ovim oblastima. Sredstva oba programa će biti dodeljivana za projekte saradnje neprofitnih institucija iz Srbije sa institucijama iz BiH i Crne Gore u formi donacije (bespovratne finansijske pomoći), pri čemu korisnici obezbeđuju, u vidu sufinansiranja, minimum 15% ukupnog budžeta predloženog projekta iz sopstvenih izvora.


DPS HERCEG NOVI: “Od partije koja se izdaje za građansku i demokratsku – to se nije očekivalo” – Portal Luca\nDPS HERCEG NOVI: “Od partije koja se izdaje za građansku i demokratsku – to se nije očekivalo”\nSasvim je jasno zbog čega i Demokrate i drugi subjekti iz vladajuće većine negoduju kada su u pitanju provjere nezakonitosti koja se ogleda u biračkom pravu u dvije države, saopštio je Opštinski odbor Demokratske partije socijalista Herceg Novi.\n“Nijesu njihovi funkcioneri prošlih dana uzalud obilazili Trebinje i druge krajeve Bosne i Hercegovine, predstavljajući to navodnom “turističkom promocijom”. Nijesu tek tako ni ćutali kada smo pred izbore u Nikšić upozoravali na postojanje ogromnog broja birača upisanih i u Crnoj Gori i u Srbiji”, kazali su iu hercegnovskog DPS-a.\nNa taj način, kako su naveli, Demokrate naivno potvrđuju da su zagovornici modela koji je premijer Zdravko Krivokapić želio da progura mimo znanja javnosti, a što je izazvalo seriju protesta građana Crne Gore.\n“Od partije koja se izdaje za građansku i demokratsku – to se nije očekivalo. Ipak, znajući da se iza te maske skriva grupacija umivenih kleronacionalista, pionira i veterana nekadašnjeg SNP-a, da su njihovi ključni mentori osnivači Sedmog bataljona, sve je sasvim jasno. Koliko god željeli pobjeći od prošlosti, ona ih sustiže i ne da im da iskorače. Tako je i kad staju na stranu ministra Leposavića, i kad se oslanjaju na birače iz Srbije i entiteta Bosne i Hercegovine”, saopštio je DPS Herceg Novi.


Vučićev izveštaj briše podele oko Kosova - Kosovo Online\nVučićev izveštaj briše podele oko Kosova\n9. Jun 2021. • 08:20\nIzvor: EPA EFE/A.Čukić\nKomplikuju se stvari oko Kosova – nema nedelje da u Beograd ne dođe neki diplomata sa Zapada koji je "vidno zabrinut" zato što problem Kosova do sada već nije rešen, piše Politika.\nUporedo s tim pritiscima, koji su sve intenzivniji, u opticaju su različiti "non pejperi" u kojima je zapisano da Beograd treba da prizna kosovsku nezavisnost, a čak i neki domaći politički i javni krugovi sugerišu da je potrebno što pre staviti tačku na problem Kosova.\nIstovremeno, od privremenih kosovskih institucija stižu najave da žele da od Kfora preuzmu "zaštitu" manastira SPC, iako je ova verska baština već decenijama na udaru albanskih ekstremista koji su sada na vlasti u pokrajini.\nUpravo je zbog toga predsednik Srbije Aleksandar Vučić najavio da će podneti izveštaj parlamentu o dosadašnjim pregovorima o kosovskom problemu. Postizanje što šireg konsenzusa o ovom nacionalnom pitanju, nema sumnje, veoma je važno u nastavku dijaloga, gde će srpska delegacija biti sama protiv predstavnika SAD, EU i Prištine.\nVučić je prilikom obraćanja javnosti 4. juna rekao da je spreman da se odazove pozivu predsednika Skupštine Srbije Ivice Dačića da podnese izveštaj parlamentu o toku dosadašnjih briselskih pregovora Beograda i Prištine, precizirajući da će se to verovatno desiti nakon nove runde razgovora.\nU međuvremenu je Dačić izjavio da će se sednica posvećena navedenom izveštaju najverovatnije održati 22. ili 23. juna, nekoliko dana pošto se predsednik Srbije bude sreo s premijerom privremenih prištinskih institucija Aljbinom Kurtijem u Briselu.\nU zapadnim diplomatskim kuloarima se sve češće govori da je u opticaju ponovo "model dve Nemačke", što bi podrazumevalo da Beograd zvanično ne prizna Prištinu, ali da omogući Kosovu da dobije članstvo u Ujedinjenim nacijama i Unesku. Predsednik Srbije, s druge strane, ne želi da javno iznosi bilo kakav detalj o rešenjima koja se nude pregovaračkim stranama i podvlači da bi to nanelo štetu "našoj poziciji".\nIstoričar Predrag Marković za "Politiku" kaže da je veoma važno jedinstvo svih relevantnih političkih i društvenih činilaca kao odgovor, da ne bi, pošto razgovaramo s našim neprijateljima, a ne s dobronamernim ljudima, otvorili neku pukotinu u našem stavu koji bi neko iskoristio protiv nas. Ako bi došlo do razmimoilaženja, onda bi oni mogli da kažu da neki drugi Srbi misle drugačije.\n"Veoma je važno da imamo jasan državni stav o tom najvećem državnom pitanju, kao što je to bilo u velikim istorijskim trenucima poput, recimo, Prvog svetskog rata. Sem u lošim televizijskim serijama, nije bilo nejedinstva", kaže Marković.\nDodaje da je ovo situacija bez presedana i to je ono što je čini dodatno teškom.\n"Nikada se u mirnodopsko vreme nešto tako nije zahtevalo od neke države", ističe Marković.\nNa konstataciju koja se može pročitati na nekim portalima da se Srbi ni o čemu ne mogu složiti, odgovara da to nije tačno.\n"Ako pogledate istoriju, videćete da oko dva-tri krupna momenta, kao što su Prvi svetski rat i antifašizam, mi smo bili ujedinjeni. Postoji neki autošovinistički mit da smo mi nejedinstveni. Zapravo smo u najtežim trenucima umeli da nađemo zajednički plan, i to samo u 20. veku makar dva puta", naglašava Marković.\nPolitički analitičar Jelena Vukoičić kaže da u slučaju Kosova, kao najvažnije državne teme, ne bi smelo da se dovodi u pitanje jedinstvo svih političkih stranaka, ali da, nažalost, zbog sebičnih interesa nekih lidera partija to nije slučaj. Za naš list navodi da je njihov cilj da politizuju što više mogu ovo pitanje u svrhu političke borbe.\n"Politička borba u Srbiji tako je prljava da je prosto nemoguće sve aktere staviti na jednu stranu, čak i kada se radi o ovom pitanju. U delu opozicije ima konstruktivnih činilaca i upravo one stranke na desnoj strani političkog spektra za koje bi neko očekivao da ih pokreće bunt protiv svega i svačega, u ovoj situaciji se pokazuju kao mnogo zrelije nego neke levoliberalne opcije koje sve koriste kako bi dobile neki politički poen", kaže Vukoičić.\nPredsednik Srbije izrazio je spremnost za razgovore s vanparlamentarnom opozicijom u vezi s pravljenjem budućih zajedničkih principa za rešenje pitanja Kosova.\nIstakao je da je spreman da razgovara s predstavnicima vanparlamentarnih političkih stranaka iz opozicije koje su izrazile interes da čuju stav rukovodstva Srbije i da iskažu i svoje stavove, a do sada nisu insistirale na stranom mešanju u naše unutrašnje stvari.\n"Takođe, spreman sam da odgovorim i onim strankama koje su insistirale na stranom mešanju ukoliko takvu zainteresovanost pokažu, ali je oni do sada nisu pokazali", dodao je Vučić.\nU obraćanju naciji je rekao da je uveren da može da se nađe način za podnošenje izveštaja Skupštini Srbije o pregovorima u Briselu, a na poslanicima je da odluče kada će se to desiti, pre ili posle.\nObrazlažući zašto je došlo do kakofonije u opoziciji i po ovom verovatno najvažnijem državnom pitanju, Predrag Marković kaže da ga to ne iznenađuje.\n"To je vruć krompir i očigledno je da deo opozicije ne želi da preuzme odgovornost za to najteže srpsko pitanje. Komotnije je da ga izbegnu. Nije sporno da opozicija treba da kritikuje vlast, to joj je i posao, ali ima pitanja o kojima treba da se izjasne sve političke snage, a takvo pitanje je, bez sumnje, Kosovo", kaže Marković.\nJelena Vukoičić smatra da te partije greše u tome i navodi da je njihov problem što nemaju iole ozbiljan politički projekat za Kosovo i jedino što mogu jeste da kontinuirano napadaju vlast za sve i time nije mimoiđeno ni Kosovo.\nOni time žele da se dodvore onima koji mrze SNS, kaže Vukoičićeva.\n"U tome greše jer se Kosovo ne može politizovati. Ovo nije pitanje sledećih izbora, već je državno pitanje. Ali oni godinama oblikuju svoju politiku kao nešto što je duboki animozitet prema vlasti. Njih interesuju samo uskostranački interesi i odabrali su svoju platformu kao antidržavnu politiku i pokušavaju da parazitiraju emocijama onih koji su nezadovoljni stanjem u državi i na taj način samo podrivaju sistem", kaže Vukoičić.\nNADA podržava predlog, SSP i PSG protiv\nDa li će u okviru dijaloga o Kosovu za isti sto sesti vlast i vanparlamentarna opozicija, kako "tvrda" desnica, tako i partije koje su za tešnju saradnju s Briselom?\nKada se čuju poruke koje razmenjuju, takav scenario teško je zamisliv jer deo opozicije prihvata dijalog, dok drugi pak ne žele da u njemu učestvuju iz svojih razloga.\nTako je potpredsednica Stranke slobode i pravde Marinika Tepić, komentarišući najavu predsednika Srbije o razgovoru vlasti i vanparlamentarnih stranaka o rešenju problema Kosova, rekla: „Pošto je upropastio sve čega se dotakao, Vučiću bi sada bila zgodna podrška ili bar ćutanje opozicije da ’završi’ Kosovo."\nNi predsednik Pokreta slobodnih građana Pavle Grbović neće prihvatiti poziv za dijalog i navodi da se taj pokret neće odazvati tom, kako je rekao, nepostojećem pozivu. Kaže da na taj poziv gledaju kao na nešto nepostojeće jer on nije upućen i da konferencija za novinare nije mesto za tako nešto.\nS druge strane, koalicija Nacionalno-demokratska alternativa (NADA), koju čine DSS, POKS i 19 udruženja građana, već je pozdravila "otvaranje mogućnosti za organizovanje dijaloga državotvornih stranaka o rešavanju pitanja KiM” i ukazala da će prihvatiti eventualni poziv Vučića da učestvuje u tim razgovorima.\n"Kada su država i nacija ugrožene, ne sme prevagu da ima stranački interes, nego opšte dobro naroda i države. Raduje nas što je predsednik prihvatio predlog naše koalicije da sve političke stranke, i vlasti i opozicije, zajedno učestvuju u dijalogu o Kosovu i Metohiji i zauzmu jedinstven stav o tom najvažnijem nacionalnom pitanju", izjavio je predsednik DSS Miloš Jovanović.\nKosovo dijalog Zapadni Balkan Aleksandar Vučić EU Sjedinjene Američke Države\nŠef poslaničke grupe Demokratske partije Kosova Abeljard Tahiri je danas ocenio da premijer Kosova nije spreman za dijalog sa Srbijom, prenosi RTK.\nDačić: Nismo blizu rešenja u dijalogu sa Prištinom, Rusija i Kina moraju da se uključe\nDPK: Ustavom odlučeno da o ZSO nema razgovora u dijalogu


AKO NE ZNATE KUDA VEČERAS: U Domu omladine počinje "Gitar art festival" - Informer\nKoncertom italijanskog kvarteta "Duo Bandini - Chiacćiaretta & Cerrato Brothers" u Domu omladine, večeras počinje 17. Gitar Art festival, koji se održava do 13. marta\nProgram festivala je i ove godine svojevrsna fuzija klasične, tango, fado, džez i flamenko muzike.\nNarednih večeri koncerti od 19 i 20 časova predstaviće klasične gitariste kao što su Rovshan Mamedkuliv, Amadeus Guitar Duo, Jeremy Jouv, Raphaella Smits, Slobodan Milivojević i Kyuhee Park.\nNa koncertima od 22 časa publika će videti i čuti Wishwa Mohan Bhatt trio, Alfonso & Miguel Linares Flamenco sextet i Ricardo Parreira Fado trio.\nFestival će biti svečano zatvoren koncertom poznatog mađarskog gitariste Ferenca Snetbergera i njegovog džez trija.\nOrganizatori posebno izdvajaju koncert španske zvezde Luz Kasal, 12. marta u Sava Centru, koji će biti prožet gitarskim deonicama, specijalno pripremljenim za ovu priliku.\nUmetnica je najavila repertoar koji će biti suma njenog rada tokom nekoliko dekada - miks pop pesama, rok balada, latinoameričkih klasičnih numera, koje je objedinila pod nazivom "Strast".\nGitar art festival Gitare muzika preporuka Festival\nTRODNEVNI FESTIVAL Od danas proslava 98. rođendana džeza


Izolacija podruma je delotvorno rešenje protiv gubitka toplote i problema s bukom u podzemnim prostorijama, posebno kada se iste pretvaraju u životni prostor.\nRezervne spavaće sobe - dodaju vrednost i stvaraju dodatni životni prostor.\nSobe za TV ili igre - sa svom opremom, od bilijarskih stolova do kućnih bioskopa.\nDnevne sobe - sadrže kuhinje, trpezarijske stolove ili sofe.\nKljučno je osigurati da građevinski i životni standardi udovoljavaju ili nadmašuju očekivane zahteve.\nZidovi, podovi i plafoni podruma mogu se izolovati radi poboljšanja toplotnih svojstava, smanjenja mogućnosti pojave vlage i poboljšanja ukupne unutrašnje udobnosti prostorija, kao i smanjenja prenosa buke u sobu i iz nje.


Publikacije - Page 6 of 12 - Fond za humanitarno pravo/Humanitarian Law Center/Fondi për të Drejtën Humanitare | Fond za humanitarno pravo/Humanitarian Law Center/Fondi për të Drejtën Humanitare\nDosije daje uvid u delovanje ove jedinice Vojske Jugoslavije tokom rata na Kosovu i zločine koji su se dogodili u njenoj zoni odgovornosti a u kojima je ubijeno preko 2.000 albanskih civila. Do danas, pred sudovima u Srbiji nije vođen ni jedan postupak protiv odgovornih za ove zločine.\nOvaj posebni broj, čiji je cilj da doprinese debati o tranzicionoj pravdi na zapadnom Balkanu, se najvećim delom pojavljuje zbog dva događaja. Prvi je jednodnevni seminar pod nazivom „Evropske integracije i tranziciona pravda: perspektive i smerovi restorativne pravde na zapadnom Balkanu“, koji su organizovali bivši Centar za proučavanje globalnog upravljanja Londonske škole za ekonomiju i političke nauke i beogradski Fond za humanitarno pravo. Ovaj seminar je održan u sedištu Evropske komisije u decembru 2009.\nOvde možete preuzeti knjigu “Ljudska prava: pravno-sistemski okvir” dr Saše Gajin.\nIzveštaj o suđenjima za ratne zločine u Srbiji 2011. sumira koji su postupci pokrenuti i vođeni pred sudovima u Srbiji, komentariše zbivanja iz oblasti regionalne saradnje, uključujući ustupanje predmeta, osvrće se na standarde i nedostatke suđenja u Srbiji i njenog zakonodavstva, kao i probleme zaštićenih svedoka. Izveštaj takođe pruža rezime 24 postupka koji su vođeni pred sudovima u Srbiji za ratne zločine. Drugi deo izveštaja je posvećen međunarodnoj saradnji Tužilaštva za ratne zločine Republike Srbije sa pravosudnim organima država u regionu na procesuiranju ratnih zločina, kao i poternicama protiv stranih državljana (Slučaj Purda, Slučaj Divjak, Slučaj Šeks, Slučaj Veljka Marića) i hrvatskog odgovora na njih u vidu Zakona o ništetnosti.\nDosije “Ljubiša Diković“ iznosi činjenice o postupanju nekadašnjeg komandanta 37. motorizovane brigade tokom rata na Kosovu, kao i dokaze Haškog tribunala o počinjenim ratnim zločinima u zoni odgovornosti ratnog komandanta Ljubiše Dikovića.\nIzveštaj FHP Kosovo ima za temu proces decentralizacije na Kosovu i napisan je povodom projekta „Praćenje procesa decentralizacije u tri novooformljene opštine“ (Gračanica/Graçanica, Verbovac/Kllokot i Ranilug/Ranillug). Na početku se govori o pravnom okrivu i institucijama koje su zadužene za decentralizaciju, zatim se prelazi na analizu novooformljenih opština i njihovih nadležnosti, prati se stanje javnih usluga, zdravstvenog sistema i regulisanje upotrebe jezika na njihovim teritorijama. Izveštaj se završava navođenjem izazova pred kojima se nalazi lokalna samouprava u ovim opštinama i davanjem preporuka kako da se postojeće stanje poboljša.\nIzveštaj se bavi praksom sudova u Srbiji u vezi sa materijalnim reparacijama žrtvama povreda ljudskih prava od strane državnih organa. U izveštaju se navode problemi domaćeg zakonodavstva i pravne osnove za reparacije u Srbiji i pregled nepovoljnih uslova sa kojima se suočavaju zahtevi za reparacijama kao što su postupanje sudija, nepriznavanje statusa žrtve, neodgovarajuće kompenzacije i dužina postupka. Najveći deo izveštaja se bavi slučajevima u kojima je Fond za humanitarno pravo zastupao žrtve kršenja ljudskih prava, gde se razmatra više slučajeva posebno sa pregledom kako je došlo do kršenja ljudskih prava i tokom procesa pred sudovima, kao i presuda. Na kraju izveštaja su u aneksima dati dokumenti kao što su izveštaj Komesara za ljudska prava Saveta Evrope o Srbiji, zveštaj UN o sporovđenju Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima u Srbiji, izveštaj Komisije UN o sprovođenju Konvencije protiv torture i Evropsku konvenciju o naknadi štete žrtvama nasilnih krivičnih dela.


Fiksni kurs prema evru je rešenje? | SerbianForum\nFiksni kurs prema evru je rešenje?\nDatum pokretanja 21.09.2011\nBeograd -- Nobelovac Robert Mandel preporučio je Srbiji da uvede fiksni kurs dinara i da posle toga uvede valutni odbor.\nMandel je na prvoj Inteza akademiji "Evro vizija" u Beogradu rekao da pre fiksiranja kursa dinara za evro Srbija treba da uravnoteži budžet i smanji inflaciju.\nOn je istakao da je važno da bude izabran konkurentan kurs.\nUvođenje valutnog odobora, prema rečima Mandela, znači da vlada mora biti u potpunosti jedinstvena i da svaki njen član podržava vladinu politiku. "Sistem valutnog odbora znači jasnu politiku - ako se stalno vodi diskusija kakvu politiku treba voditi možete upasti u probleme", rekao je on.\nMandel je objasnio da je valutni odbor stroži od sistema fiksnog kursa, jer limitira monetarnu politiku zemlje. "Ako se Srbiji dopada politika valutnog odbora, onda će joj se dopasti i politika Evropske monetarne unije", rekao je Mandel.\nOn je ocenio da put za poboljšanje ekonomskog stanja za Srbiju nije težak u odnosu na globalne izazove i istakao da je najbitnije stvoriti povoljnu klimu za strane investicije.\n"Srbija treba da se fokusira na rast, stabilnost i strane investicije", predložio je Mandel i ocenio da će kurs dinara biti važan deo toga da bi se došlo do investicija.\nDomaći eksprerti, ipak, da nije vreme za takvu promenu, imajući u vidu stanje u domaćoj ekonomiji. Ekonomista Nikola Fabris navodi da u vođenju monetarne politike postoje dva pravca - politika fiksnog deviznog kursa i nekontrolisanog plivajućeg kursa.\n"Politika fiksnog kursa dovela bi do precenjenosti dinara, što bi vodilo ka smanjenju deviznih rezervi, ili bi bio destimulisan izvoz i uvećan platno - bilansni deficit Srbije", objasnio je on.\nFabris tvrdi da nekontrolisani fluktuirajući kurs nije dobro rešenje za Srbiju, "jer prevelike dnevne fluktuacije kursa nisu dobre ni za koga, izuzev za špekulante". Rešenje treba tražiti "u sistemu pokretnih zakonitosti" u intervencijama Narodne banke Srbije, kada se dogode prevelike dnevne oscilacije kursa dinara prema vodećim zapadnim valutama, rekao je on.\nEvro sutra 101,4146 dinara\nDinar će sutra imati skoro istu vrednost prema evru kao danas, tako da će srednji kurs biti 101,4146 dinara za jedan evro, objavila je Narodna banka Srbije (NBS). Prema zvaničnom srednjem kursu NBS, jedan evro koštaće skoro isto kao danas, kada je kurs 101,4584 dinara za jedan evro. Dinar je ove godine bio najslabiji prema evru 6. januara, kada je kurs bio 106,4947 dinara za jedan evro, a najjači 23. maja, kada je evro\nkoštao 96,7007 dinara. Dinar je bio najslabiji 4. novembra 2010. godine, kada je zvanični srednji kurs iznosio 107,5216 dinara za jedan evro.\nĐurić: Nije vreme za fiksni kurs\nSa druge strane, predsednica Izvršnog odbora “Banke Inteza” Draginja Djurić je ocenila da, imajući u vidu visoku inflaciju, nezaposlenost i budžetski deficit Srbije, nije momenat za fiksiranje kursa dinara prema evru.\nNaša Narodna banka vodi monetarnu politiku targetiranja inflacije, uglavnom putem kamatnih stopa, a politika fiksiranja kursa je sasvim drugačiji put , i u ovakvoj maloj, otvorenoj zemlji dok kriza još traje, ne čini mi se izvodljivom baš odmah, rekla je Đurić, koja je i predsednica Upravnog odbora Udruženja banaka Srbije.\nOna je istakla da je jedna od glavnih poruka konferencije da evro ima budućnost i da je to posebno važno i za našu zemlju, koja je “zavisna od evra” i sa deviznom štednjom koja je uglavnom u evrima, tako da je to dobra poruka za građane.


Zdrava i bezbedna hrana donosi profit - AgroFin\nNaslovna MAGAZIN AgroAnaliza Zdrava i bezbedna hrana donosi profit\nZdrava i bezbedna hrana donosi profit\nOrganizovani u klastere, zadruge, kooperative… poljoprivrednici koliko-toliko cenovno mogu da budu konkurentni na evropskoj trpezi i ostvare veću deviznu zaradu\nNedavno publikovani podaci Agencije za privredne registre za 2018. godinu koji se odnose na učinak u poljoprivredi, šumarstvu i ribarstvu, nisu nimalo ohrabrujući. Ceo sektor završio je godinu sa minusom od milijardu dinara, a ovako loš rezultat, smatraju agroanalitičari, posledica je dugotrajno niskih cena ratarskih kultura, ali i zastoja u izvozu određenh voćnih vrsta, pre svega jabuka na rusko tržište kao i nekih drugih proizvoda koji nisu mogli da budu eksportovani iz raznoraznih razloga. Na drugoj strani beležimo enormni porast uvoza agro i prehrambenih proizvoda na koje smo lane potrošli ni manje ni više već gotovo dve milijarde evra! Poređenja radi, do pre samo godinu dana ta cifra se kretala oko “podnošljive” milijarde.\nNesporan je zaključak da poljoprivreda kao privredna grana, kao ni jedan drugi sektor, plaća ceh otvorenog liberalizovanog tržišta. Podsećanja radi, prihvatanjem SPP – Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju sa EU dozvolili smo (ne)kontrolisani uvoz poljoprivrednih proizvoda, živih životinja, mesa, stočne hrane, mesnih prerađevina, mleka… što nam se sada obija o glavu. Ako smo na to, zarad evropske budućnosti, morali da pristanemo, istovremeno ništa nije konkretno učinjeno da naši poljoprivrednici sa svojim proizvodima budu konkurentni i ravnopravno uhvate se ukoštac sa evropskim kolegama. Stanje je takvo kakvo je, a odgovornost pre svega leži na nadležnim državnim organima. U prvom redu zbog loše vođene agrarne politike, izostanka adekvatne pomoći kao i nepripremljenosti poljoprivrednika za plasman svojih proizvoda na probirljivo evropsko tržište.\nZnajući sve ovo, treba se zapitati: kako pomoći našim proizvođačima da budu konkurentni na tržištu? Država je, svakako, prva adresa, ali pomoć iz budžeta ili evropskih pretpristupnih fondova (IPARD program), što se već pokazuje, neće zasigurno podići konkurentnost ako se proizvođači ne ohrabre i shvate da samo međusobno organizovani sami sebi mogu najviše pomoći. Sami i pojedinačno, potpuno je jasno, ne mogu ništa da učine, ni za sebe ni za državu! Organizovani u klastere, zadruge, kooperative… koliko-toliko mogu da cenovno budu konkurentni i ostvare veću zaradu.\nTakođe je veoma bitno da paleta agro proizvoda koja prelazi granicu mora biti raznovrsnija, kvalitetnija i zdravstveno potpuno bezbedna. Da bi se to postiglo, stočare, povrtare, pčelare, voćare i prerađivače voća i povrća treba ohrabriti, edukovati i podržati za implementaciju evropskih standarda kvaliteta u proizvodnji. Zdrava i bezbedna hrana, sa naših još uvek nezagađenih oranica, najbolji je put da budemo konkurentni i dostupni za evropsku sve zahtevniju trpezu hrane. Velike i neiskorišćene kapacitete imamo u organskoj proizvodnji, ali ih nedovoljno koristimo. Veoma mali broj proizvođača, svega 0,4 posto, odlučuje se za proizvodnju organske hrane, a evropsko tržište je traži u neograničenim količinama i ne pita za cenu.\nIsto tako, od suštinskog značaja za sve domaće, a pogotovo izvozno orijentisane poljoprivrednike i proizvođače hrane jeste da menjaju sistem rada i usredsrede se više na kvalitet nego na količinu. Evropsko, ali i domaće i tržište regiona ne trpi improvizacije u proizvodnji, loš kvalitet i nebezbednu hranu. Sada je trenutak, čini se, više nego ikad da se država, preko nadležnih institucija, akreditovanih laboratorija i kontrolnih kuća, aktivno uključi i pomogne proizvođačima da, sa neophodnim ulaganjima, dostignu željeni kvalitet i bezbednost hrane. Jer, svako dalje kašnjenje, poljoprivredi kao privrednoj grani, doneće još veće gubitke nego što su bili lanjski.\nPrethodni tekstProdaje se Industrija motora Rakovica\nSledeći tekstAPV: Konkurs za sufinansiranje nabavke opreme za proizvodnju vina i rakije


Ryanair polijeće iz Tuzle u zimu 2022 – Radio Feral\nRyanair polijeće iz Tuzle u zimu 2022\nRyanair, evropska aviokompanija broj 1, danas (9.juna) sa zadovoljstvom dodaje Tuzlu kao još jednu novu destinaciju u svojoj rastućoj mreži od preko 225 aerodroma. Aviokompanija je najavila dvije linije za Stockholm Arlanda i Memmingen za zimski red letenja u sezoni W22/23. Ryanair će od novembra ’22. godine saobraćati na ove dvije linije dva puta sedmično, nudeći lokalno građanima Tuzle niskotarifne opcije putovanja kao i konekcije prema drugim uzbudljivim evropskim destinacijama.\n← Jasmin Požegić izabran za trenera reprezentacije BiH u odbojci\nPoskupljuju 44 vrste cigareta, evo koje i koliko će koštati →


Bez suštinskih promena između dve runde dijaloga - European Western Balkans\nAutor Aleksandar Ivković 14. 11. 2019. 16. 12. 2019.\nSastanak Tanje Fajon sa ministrom Nebojšom Stefanovićem; Foto: Vlada RS\nBEOGRAD – U zajedničkoj izjavi nakon dijaloga vlasti i opozicije 9. i 10. oktobra, predsednica Narodne skupštine Maja Gojković i bivši poslanik Evropskog parlamenta Knut Flekenštajn naglasili su da je do narednog sastanka potrebno preduzeti korake kako bi se poboljšali izborni uslovi.\nMesec dana je prošlo, druga runda dijaloga počinje danas a suštinskih promena – nema. Iako su preduzeti početni koraci u nekim oblastima – radu biračkih odbora, biračkim spiskovima i zloupotrebi javnih resursa, dva najvažnija problema izbornog procesa – medijsko izveštavanje i pritisci na birače – ostala su netaknuta.\nNi u drugoj rundi dijaloga kojim posreduje Evropski parlament neće se naći predstavnici Saveza za Srbiju, koji zahtevaju promenu formata. Određeni koraci u tom pravcu se naziru – osim Flekenštajna i Edurada Kukana, danas u Srbiju stižu i novi izvestilac EP Vladimir Bilčik i predsedavajuća Delegacijom parlamenta za Srbiju Tanja Fajon – ali SzS za EWB podvlači da neće odustati od bojkota izbora na proleće.\nUpravo je pretnja bojkotom, kako se čini, dovela do određenih ustupaka vlasti i većeg angažovanja EU u rešavanje političke krize. Međutim, vlast trenutnim ponašanjem pokazuje da je spremna da ipak rizikuje neizlazak opozicije na izbore.\nGutanje najmanjih žaba\nU zajedničkoj izjavi Gojković i Flekenštajna posebno je naglašeno obezbeđivanje jednakog pristupa medijima za političke stranke. Od tada je prošlo pet nedelja, a nijedan lider opozicione stranke nije se pojavio na televiziji sa nacionalnom frekvencijom.\nZapravo, sve što je urađeno u pogledu medija jeste sastanak u Narodnoj skupštini povodom preciziranja pojma “jednake zastupljenosti”, koji je održan ovog utorka, kaže za EWB Bojan Klačar, izvršni direktor Centra za slobodne izbore i demokratiju.\nOn napominje da je druga stvar koja je preduzeta u poslednjih mesec dana predlog mera Republičke izborne komisije, koje se odnose na obuku biračkih odbora, na objavljivanje skeniranih zapisnika i na dodatno regulisanje uslova za domaće i strane posmatrače.\n“Sveukupno uzev, usvojene mere su važne, korisne i neophodne, ali da bi došlo do suštinskog pomaka neophodne su intervencije u oblasti medija i pritisaka na birače”, naglašava Klačar.\nJoš jedan od koraka koje je Vlada preuzela u poslednjih mesec dana jesu izmene zakona koji regulišu zloupotrebu javnih resursa u političkoj kampanji. Predlozi izmenjenih verzija zakona usvojeni su na jučerašnjoj sednici Vlade.\nPrema oceni programskog direktora Transparentnosti Srbija Nemanje Nenadića, predložene izmene Zakona o finansiranju političkih aktivnosti su nedovoljne, a promene u preostalim zakonima su “toliko minorne, da se sa sigurnošću može reći da su preduzete prevashodno kako bi se stvorio utisak da postoji spremnost da se nešto uradi, a ne kako bi se zaista sprečile zloupotrebe”.\nNenadić objašnjava da se ovim promenama u oba zakona precizira šta se podrazumeva pod javnim resursima koje funkcioneri i posebno direktori javnih preduzeća ne smeju da koriste za političke aktivnosti.\n“Stvar je u tome da ni oko jedne od pomenutih vrsta zloupotreba resursa ni do sada nisu postojale dileme da je zabranjena. S druge strane, oni vidovi korišćenja javne funkcije za partijsku promociju, koje ni sada nisu zabranjeni, ne bi bili zabranjeni ni ubuduće. Naravno, mislim na „fukcionersku kampanju“, izmišljanje događaja sa promotivnim potencijalom u doba kampanje”, kaže Nenadić za EWB.\nPregovori vlasti i opozicije na FPN-u; Foto: Tanjug / Tanja Valić\nČak i ako je namera vlasti iskrena, jedna stvar su promene onoga što piše u zakonu, a druga promena onoga što se čini u praksi. Nenadić se slaže sa ovim, dajući još goru ocenu onoga što se dešava “na terenu”.\n“Kada je reč o praksi imamo čak i neke događaje koji bi mogli da se tumače kao promena na gore, imajući u vidu za šta se vlast deklarativno zalaže. Na primer, predsednik Vlade Vojvodine je otvoreno priznao da je zloupotebio svoju funkciju za partijske svrhe (šaljući vozila na izbore u Lučanima), a ne samo da protiv njega nije pokrenut krivični postupak, već nije ni smenjen, pa čak ni opomenut od strane kolega iz vlasti koji reformišu izborno zakonodavstvo”, naglašava on.\nKao i Klačar, i Nenadić je uveren da je medijska zastupljenost jedan od najvažnijih pokazatelja promena, i takođe ocenjuje da se u tom smislu ništa nije promenilo. Aludirajući na gostovanje potpredsednice Stranke slobode i pravde Marinike Tepić i potpredsednika poslaniče grupe Srpske napredne stranke Vladimira Orlića u “Upitniku”, programski direktor Transparentnosti zaključuje da trenutno ne postoje uslovi da se sučeljavanje stavova odvija “čak i na elementarnom nivou kulturne komunikacije”.\nPreporuke RIK-a, ažuriranje biračkog spiska, okrugli stolovi, zakonske izmene u oblasti zloupotrebe javnih resursa – ovime se iscrpljuje spisak svega što je Vlada uradila na poboljšanju izbornih uslova ne samo od sastanka u oktobru, već od kada je osnovana Radna grupa za ovu oblast krajem avgusta. Politikolog Boban Stojanović, član stručnog tima organizacije “1 od 5 miliona”, pridružuje se oceni da se ništa nije suštinski izmenilo.\n“Dovoljno je pogedati i slučaj uzbunjivača Aleksandra Obradovića koji je ukazao na zloupotrebe i očigledni sukob interesa da se vidi da pre svega mediji nikako nisu u službi javnosti i da ne informišu građana onako kako bi trebalo i zbog čega u stvari i postoje. U ovakvim okolnostima se ne može govoriti o bilo kakvom pobojšljanju izbornih uslova, jer oni ne obuhvataju samo period izborne kampanje već sve što se dešava u periodu između izbora”, izričit je Stojanović.\nNa probleme sa uspostavljanjem fer i poštenih izbornih uslova ukazala je i Tanja Fajon prilikom nedavnog zasedanja Parlamentarnog odbora za stabilizaciju i pridruživanje u Beogradu. Ona je tada za N1 izjavila da je implementacija usvojenih zakona ono što je bitno, a da se ona lično pribojava da se usvaja nešto što će samo stajati na papiru i neće se primenjivati u praksi.\nU tom cilju, opozicija i deo stručne javnosti zahtevaju novi format dijaloga između vlasti i opozicije. Prema njihovim ocenama, trenutni format u kojem, osim Pokreta slobodnih građana, učestvuju samo još stranke opozicije za koje Stojanović kaže da “nemaju nikakav uticaj niti rejting u biračkom telu”, u startu je osuđen na propast.\nSzS traži promenu formata, u svakom slučaju bojkotuje redovne izbore\nU izjavi za European Western Balkans, predsednik Demokratske stranke i član predsedništva Saveza za Srbiju Zoran Lutovac potvrđuje da su međunarodni predstavnici koji su od danas u Beogradu pokazali spremnost da se posebno sastanu sa predstavnicima opozicije, ali će prisustvovati i ranije najavljenom dijalogu vlasti i opozicije u parlamentu.\n“Ovo bi mogao biti prvi korak ka definitivnoj promeni formata. Dosadašnji format dijaloga uz posredovanje NVO i predstavnika evropskog parlamenta nije vodio ka rešenju problema. Zato smo (SzS) predložili predstavnicima EU kao medijatorima da se do slobodnih i poštenih uslova dođe u pojedinačnim razgovorima sa predstavnicima opozicije, a potom i vlasti”, kaže Lutovac.\nPrema predlogu Saveza za Srbiju, pojedinačni pregovori trebalo bi da rezultiraju sveobuhvatnim sporazumom o izbornim uslovima, mehanizmu za njegovo sprovođenje – prelaznoj vladi – i roku od najmanje devet meseci da se uslovi za slobodne izbore uspostave.\nNa pitanje da li je bojkot izbora od strane SzS-a zagarantovan čak i ako bi se format promenio u relativno kratkom roku, Lutovac odgovara potvrdno.\n“S obzirom da tražimo najmanje devet meseci da se Sporazum o slobodnim i poštenim izborima sprovodi, jasno je da ti izbori ne bi mogli biti održani u redovnom roku. Opozicija je na vreme, u decembru 2018. godine, tražila da se menjaju izborni uslovi, odnosno da se omoguće elemntarni uslovi za poštene i slobodne izbore. Da se reagovalo na vreme imali bismo izbore u predviđenom roku, ali pošto to nije slučaj neophodno je odložiti njihovo sprovođenje”, kaže Lutovac za EWB.\nDa li će, međutim, vlast biti spremna na odlaganje izbora? Iako ne isključuje tu mogućnost, Boban Stojanović smatra da je verovatniji scenario u kojem se izbori održavaju u zakonom predviđeno vreme, ali bez učešća i Saveza za Srbiju i Pokreta slobodnih građana.\n“U tom slučaju će vlast učiniti sve da efekte bojkota smanji, ali sam poprilično siguran da će tek onda nastati politička kriza koju će EU morati da „rešava“, da li kroz nove, realne pregovore o nekim novim vanrednim izborima tokom 2020. godine ili kroz neki drugi format”, kaže Stojanović.\nOn zaključuje da je sam dolazak Fajon i Bilčika na današnju rundu dijaloga pokazatelj da ozbiljni problemi postoje i smatra da opozicija treba da izvrši snažniji pritisak na njih da promene format dijaloga.\nSudeći po stanju reformi o poboljšanju izbornih uslova, famozni “Žan Mone” dijalog ne uspeva da spreči političku krizu u Srbiji, a njene razmere zavisiće samo od nivoa dalje angažovanosti opozicije, civilnog društva i Evropske unije.\nBoban StojanovićBojan Klačardijalog vlasti i opozicijeFOS2020Nemanja NenadićSavez za SrbijuSrpska napredna strankaTanja FajonVladimir BilčikZoran Lutovac\nLinkevičijus: Priključenje Zapdnog Balkana EU zavisi od učinka\nEWB 10. 10. 2017. 14. 10. 2017.


Kako zaobilaznica oko Užica, tako kiša oko Kragujevca - Užičanstveno\nKako zaobilaznica oko Užica, tako kiša oko Kragujevca\nBager radi na proširenju u Surduku u 21. veku\nIdeja o saobraćajnoj zaobilaznica oko Užica zamišljena je još 1992. Trebala je teretni saobraćaj prema Bajinoj Bašti da izmestiti iz centra grada i usmeri na zlatiborsku magistralu do kamenoloma Surduk. Tu je planirana putna petlja, na koju bi se nadovezao most, koji je preko kanjona Đetinje, dubokog preko 100 metara, trebalo da spoji magistralu i liticu sa suprotnom obalom reke. Most i put preko naselja Sinjevac, u prigradskom delu Volujca, trebalo je da se spoji sa postojećim putem Užice – Bajina Bašta.\nOpštinska vrhuška sa početka devedesetih zajedno sa oficirima obilaze radove\nGodine 2010. zvanično se čekalo da se utvrdi trasa budućeg autoputa prema Višegradu. U stvari je utvrđeno je da most nad kanjonom Đetinje ne može da bude izgrađen na mestu na kom je planiran zbog stanja zemljišta. Godine 2016, tadašnji ministar za kapitalne investicije je obećao Užičanima da će se nastaviti radovi na zaobilaznici, ali kao po običaju bio je varajić.\nSPS dvojac sa oficirima devedesetih na Kadinjači\nKada su počeli radovi na zaobilaznici bilo je jezivo gledati bager koji je ravnao teren za budući most na litici surduka sa magistralnog puta. Na drugoj strani probijen je put 4,5 kilometra. Na drugoj fotografiji su tadašnji predsednik opštine Zoran Vujović i Vidoje Drndarević sa generalom Ojdanićem i ostalim vojnim i civilnim budžama na probijenoj trasi puta. U povratku su svratili kod direktora Gogića na Kadinjaču. Danas nema vojske u Užicu, Zoran Vujović je u SNS, Ojdanić kuburio sa Haškim tribunalom. Tu su, još uvek vladaju, Drndarević u Gradskom veću, a Gogić u Sevojnu.\nPrethodni članakStoperska je tuga pregolema\nSledeći članakPovelja o bratimljenju


(VIDEO) DAN POBJEDE NAD FAŠIZMOM Spektakl na ulicama Moskve, i Vučić na Crvenom trgu - Opcija\n(VIDEO) DAN POBJEDE NAD FAŠIZMOM Spektakl na ulicama Moskve, i Vučić na Crvenom trgu\n09-05-2018 Pocetna, Svijet, Vijesti\nNa Crvenom trgu u Moskvi održava se velika vojna parada povodom Dana pobjede.\nNa početku parade, predsjednik Rusije Vladimir Putin bio je u društvu predsjednika Srbije Aleksandra Vučića i premijera izraela Benjamina Netanijahua, prenosi Sputnjik.\nU vojnoj paradi na Crvenom trgu učestvuje više od 13 hiljada vojnika, vojna tehnika i avijacija svih vidova i rodova vojske oružanih snaga Ruske federacije, kao i druge jedinice.\nUz muzičku numeru Aleksandrova “Sveti rat” pripadnici bataljona vojne počasne garde 154. posebnog komandantskog Preobraženskog puka narednik Anton Mihajlov i mlađi narednik Aleksej Fokejev iznose na Crveni trg državnu zastavu Ruske Federacije i zastavu pobjede.\nVojnici oružanih snaga Rusije nastaviće da usavršavaju bojevu i specijalnu gotovost.\nSvakodnevno usavršavaju svoju vještinu u osvajanju novih tipova naoružanja i vojne tehnike, i na taj način demonstriraju cijelom svijetu spremnost da stanu u zaštitu svog naroda i cjelovitosti države.\nPosljednjih godina, na naoružanje ruske vojske ušlo je više od 3,5 hiljade jedinica naoružanja vojne tehnike, među njima više od 400 tenkova i oklopnih vozila, 100 aviona i helikoptera, 19 bojnih brodova i zaštitnih čamaca, a takođe niz perspektivnih obrazaca naoružanja koji nemaju svoj pandan na svijetu.\nDirektan prenos vojne parade na Crvenom trgu u Moskvi:


Dosije | NDNV | Page 69\nNUNS: Jedinstvo ne znači jednoumlje\nNUNS smatra da je nedopustivo da se pod izgovorom vanrednih okolnosti guši sloboda izražavanja. Bez obzira na teškoće sa kojima se suočavaju građani i država, kritička misao mora biti zaštićena od nasrtaja svih koji misle da jedinstvo znači isto što i jednoumlje.\nŠabić: RRA da otkloni dileme u vezi sa isključenjem kanala\nPoverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti pozvao je danas Republičku radiodifuznu agenciju (RRA) da otkloni dileme u vezi sa prekidanjem emitovanja pojedinih kanala tokom trodnevne žalosti proglašene zbog žrtava poplava.\nNUNS protestuje zbog premeštanja Srđana Škora iz Novosti u Sport\nNezavisno udruženje novinara Srbije (NUNS) izražava nezadovoljstvo što je Srđan Škoro, doskorašnji šef deska „Večernjih novosti“, premešten u dnevni list „Sport“.\nOdbačena tužba protiv Bečejskog mozaika\nViši sud u Novom Sadu odbacio je danas tužbu za uvredu i klevetu koju je protiv lista "Bečejski mozaik" podnela sekretarka Udruženja gorana iz Bečeja Marija Miković.\nNezavisno udruženje novinara Srbije je pokrenulo akciju solidarnosti sa novinarima, medijskim radnicima i medijima koji žive i rade u poplavljenim područjima.\nPreminuo Aleksandar Ćirić, urednik Vremena\nJedan od osnivača i pomoćnik glavnog urednika beogradskog nedeljnika Vreme Aleksandar Saša Ćirić preminuo je u Beogradu u 64. godini, posle kraće i teške bolesti, saopštila je redakcija Vremena.\nDirektor: RTV na putu konsolidacije\nGeneralni direktor Radio-televizije Vojvodine (RTV) Srđan Mihajlović izjavio je danas da se taj pokrajinski javni medijski servis nalazi na putu konsolidacije.\nSaša Mirković, pomoćnik ministra kulture zadužen za medije, govori za Danas\nDevenport: Nezadovoljavajuće stanje medija\nVažna tačka pregovora EU i Srbije biće poštovanje ljudskih i manjinskih prava, kako nacionalnih manjina, tako i drugih, poput LGBT populacije, izjavio je šef Delegacije EU u Srbiji Majkl Devenport i podržao nove medijske zakone, ali smatra da je opšta situacija u medijima "jako nezadovoljavajuća" i da su neki fenomeni veoma neprijatni i neprihvatljivi. ...\nNUNS: Protest zbog smene urednika u Večernjim novostima\nNezavisno udruženje novinara Srbije (NUNS) zabrinuto je zbog smene Srđana Škora sa mesta šefa deska dnevnika „Večernje novosti“.\nAutocenzura je veoma raširena u medijima u Srbiji, ali ne postoji opravdanje za to, jer autocenzura predstavlja drastičan primer kršenja novinarske etike, rečeno je juče na javnoj debati “Autocenzura: Nevidljiva pretnja slobodi medija” u Novom Sadu.\nDulić dobio spor protvi tabloida Informer\nBivši ministar u Vladi Srbije Oliver Dulić dobio je više od 285.000 dinara na osnovu dve presude po tužbama protiv jednog tabloida.\nNastavljeno suđenje Bečejskom mozaiku zbog pisma čitaoca\nPred Višim sudom u Novom Sadu danas je nastavljeno suđenje po tužbi sekretarke Udruženja gorana iz Bečeja Marije Miković protiv lista Bečejski mozaik, koja traži odštetu od 300.000 dinara na ime duševne boli zbog jednog pisma čitaoca.


NBS: Nema zahteva PPF za saglasnost za Telenor banku\nTanjug 8. avgusta 2018. 10:54\nBEOGRAD – Narodna banka Srbije saopštila je danas da nije primila ni jedan zahtev za davanje prethodne saglasnosti za sticanje vlasništva nad Telenor bankom od PPF grupe, a povodom medijskih napisa da je Komisija za zaštitu konkurencije Srbije PPF grupi odobrila preuzimanje te banke, koja je deo Telenor grupe.\n„Narodna banka Srbije ističe da od januara, kada je odbila zahtev jednog pravnog lica podnet 2017. godine, koje je u ime i za račun fizičkog lica (RSC Investments B.V.Holandija u ime i za račun Elvin Vehip Guri-a) nameravalo da stekne vlasništvo u ovoj banci, nije primljen ni jedan zahtev za davanje prethodne saglasnosti za sticanje vlasništva u pomenutoj banci, pa ni zahtev PPF grupe“, navodi se u saopštenju.\nIz NBS ukazuju na to da, tek nakon prijema urednog zahteva za davanje prethodne saglasnosti za sticanje vlasništva u banci, otpočinje postupak ocene podnetog zahteva, te da je Narodna banka Srbije jedina nadležna da o tom zahtevu konačno odlučuje.\nIstiču da u prilog tome govore „imperativne odredbe Zakona o bankama, kojima je propisano da nijedno lice ne može bez prethodne saglasnosti NBS steći direktno ili indirektno vlasništvo u banci koje mu omogućava od 5,0 odsto i više glasačkih prava u toj banci“.\nTelenor grupa je saopštila u junu da je potpisala ugovor o prodaji 100 odsto vlasništva Telenor banke u regionu centralne i istočne Evrope češkoj investicionoj PPF grupi.\nNorveška grupacija je tada navela da je „sticanje većinskog vlasništva u Telenor banci od strane PPF grupe uslovljeno je korporativnim i regulatornim saglasnostima Narodne banke Srbije, što je najvažniji korak u daljem procesu, kao i Komisije za zaštitu konkurencije Republike Srbije i Agencije za zaštitu konkurencije Republike Crne Gore“.\nPPF je najveća investiciona grupa u centralno-istočnoj Evropi koja ulaže u različite sektore, poput bankarstva i potrošačkih finansijskih usluga, telekomunikacija, nekretnina i biotehnologije.\nPPF grupa prisutna je na tržištima Evrope, Rusije, SAD-a i Azije, i raspolaže imovinom u vrednosti većoj od 38 milijardi evra.\nSrpske inovativne firme interesantne investitorima iz UAE\nDinar sutra slabiji, kurs 118,0300\nKinezi kupuju hotele Lovec i Kompas na Bledu?\nKinezi kupuju hotele Lovec i Kompas\nEkološka katastrofa zbog profita kod Tuzle: Od jezera prave deponiju


Posle 27 godina susret Sjedinjenih Američkih Država i Irana u Bagdadu\nPrvi formalni razgovori na visokom nivou izmedju Irana i SAD u proteklih 27 godina završeni su u Bagdadu, gde je američki ambasador Rajan Kroker izjavio da su zvaničnici obe zemlje afirmisali politiku usmerenu ka budućem stabilnom i demokratskom Iraku. Medjutim, SAD su takodje insistirale na tome da Iran prestane da podržava pobunjenike u Iraku.\nIrački premijer Nuri al Maliki otvorio je razgovore rekavši da je uveren da Iran i SAD poseduju političku volju da postignu zajedničko stanovište kada je reč o Iraku. Maliki je izjavio da irački zvaničnici učestvuju u sastanku ne u ulozi posrednika, već kao ključna strana koja će nastojati da pozitivno usmeri taj dijalog. Posle gotovo četvoročasovnih razgovora, američki ambasador Rajan Kroker izjavio je da su se iranski i američki zvaničnici saglasili u pogledu širokih principa kojima treba da se rukovodi njihova politika, kako bi se uspostavili mir i demokratija u Iraku.\n“Takodje smo jasno stavili na znanje naš stav da je to pitanje akcije, a ne samo principa. Iranskoj strani sam direktno preneo šta nas specifično zabrinjava kada je reč o njihovom ponašanju u Iraku”.\nAmbasador Kroker je izjavio da su američki zvaničnici optužili Iran da sprovodi akcije koje su u suprotnosti sa proklamovanim ciljem uspostavljanja bezbednosti u Iraku, kao što su obuka i naoružavanje pobunjenika i podrivanje uticaja iračke vlade. Kroker je naveo da iranska delegacija, koju je predvodio ambasador Hasan Kazemi Komi, nije odgovorila na te tvrdnje. Nijedan predstavnik Irana nije davao izjave na konferenciji za novinare posle razgovora ali je ambasadoru Krokeru postavljeno pitanje koje je primedbe iznela iranska strana.\n“Iranci nisu ulazili u mnogo detalja. Oni su izneli tvrdnju da prisustvo koalicionih snaga u Iraku predstavlja okupaciju, i da napori da se obuče i opreme iračke snage bezbednosti nisu bili adekvatni u odnosu na postojeće izazove.”\nPrema rečima ambasadora Krokera, američki zvaničnici su odgovorili da se koalicione snage nalaze u Iraku na poziv iračke vlade i u skladu sa ovlašćenjima koje su dobile od Saveta bezbednosti UN, napominjući da su SAD utrošile milijarde dolara na obuku iračkih snaga bezbednosti. Kroker je dodao da je Iran predložio uspostavljanje “trilateralnog bezbednosnog mehanizma” izmedju Iraka, Irana i SAD. On nije naveo detalje tog predloga, rekavši da će ga proučiti zvaničnici u Vašingtonu.\nRazgovori u Bagdadu bili su prvi susret visokih iranskih i američkih diplomata u gotovo tri decenije. SAD su prekinule diplomatske veze sa Iranom 1979. godine posle krize sa američkim taocima u ambasadi u Teheranu. Ambasador Kroket je izjavio da su razgovori protekli u “poslovnoj atmosferi” i da su se isključivo odnosili na situaciju u Iraku. On je rekao da iranski zvaničnici nisu postavili pitanje pet Iranaca koje SAD drže u svom pritvoru. Ambasador je rekao i da je iračka vlada predložila održavanje sličnog sastanka predstavnika tri zemlje, te da će SAD razmotriti taj poziv.


SAOPĆENJE Pridruživanje domaćim i međunarodnim pozivima\nVjerujemo da će ključni međunarodni akteri aktivno i u potpunosti podržati provedbu\nHNS: Podrška sporazumu SDA, SNSD-a i HDZ-a BiH\nHrvatski narodni sabor pridružio se domaćim i međunarodnim pozivima da se ustraje na politici dijaloga i dogovora.\n- Hrvatski narodni sabor (HNS) kao predvodnik politike dijaloga, dogovora, pravednih rješenja i upornog zalaganja za hitno formiranje vlasti naglašava važnost trenutka koji je potrebno iskoristiti kako bi dogovor lidera bio u cijelosti proveden, a Bosna i Hercegovina konačno dobila funkcionalnu vlast - saopćeno je iz HNS-a.\nU saopćenju je navedeno kako u prilog činjenici brzog formiranja vlasti ide i podrška svih relevantnih prijatelja ove zemlje, poput Delegacije Evropske unije, ali i Vašingtona, koji podržavaju sporazum lidera SDA, SNSD-a i HDZ-a BiH, te koji su zagovornici što skorijeg napretka i formiranja vlasti, ali i ispunjavanja uvjeta za put BiH u EU i NATO.\n- HNS vjeruje da će ključni međunarodni akteri aktivno i u potpunosti podržati provedbu cjelokupnog sporazuma, koji su potpisali lideri pobjedničkih stranaka u BiH. Pridruživanje međunarodnim organizacijama od ključnog je značaja za BiH. Smatramo da su evropske i euroatlantske integracije budućnost Bosne i Hercegovine, njenih konstitutivnih naroda i svih građana - poručili su iz Hrvatskog narodnog sabora.\nHrvatski narodni sabor Evropska unija


Gimnazija, vanredno školovanje\nGimnazija, vanredno školovanje, dokvalifikacija, prekvalifikacija\nGimnazija - Audio verzija\nU našoj zemlji je nekada isključivo postojala takozvana klasična gimnazija, koja je bila primarno usmerena na izučavanje starogrčkog i latinskog jezika, uz brojne opšte predmete. Kasnije je iz redovnog gimnazijskog programa isključeno izučavanje starogrčkog jezika, dok se latinski jezik u tada, realnim gimnazijama izučavao sve četiri godine, a danas se mahom uči godinu ili dve, u zavisnosti od tipa gimnazije. Takođe, nekada je postojala i podela na ženske i muške gimnazije, a kasnije je uvedena podela na smerove, pa se danas javljaju gimnazija društveno - jezičkog i prirodno - matematičko smera, a postoji i gimnazija opšteg smera, odnosno opšta gimnazija.\nPored toga postoji i nekoliko vrsta gimnazija koje su uskospecijalizovane za pojedine oblasti, a obrazovanje koje đaci stiču na ovaj način je isključivo obrazovanje IV stepena, pa se samim tim i dokvalifikacija, odnosno prekvalifikacija odvija u skladu sa tim. Od specijalizovanih gimnazija. trenutno postoje: filološka, matematička, sportska i vojna gimnazija.\nUkupan fond časova je najčešće 30 časova nedeljno, a pod tim se misli 5 puta nedeljno po 6 časova u trajanju od po 45 minuta.\nOpšti predmeti koji se izučavaju u gimnazijama su: srpski jezik i književnost, strani jezik - prvi i drugi (engleski, nemački, francuski, španski, ruski, a u pojedinim gimnazijama se izučava i italijanski i grčki, ali još uvek vrlo retko), zatim latinski jezik. Tu su, naravno i: matematika, fizika, hemija, geografija, biologija, istorija, ali isto tako i računarstvo i informatika, te psihologija i sociologija, kao i ustav i prava građana, muzička i likovna kultura i, naravno fizičko vaspitanje.\nUkoliko je u pitanju, recim odruštveno - jezički smer, onda su u redovnom programu u manjem procentu zastupljene prirodne nauke, i obratno: na prirodno - matematičkom smeru su u većem procentu prirodne nauke, dok se manje izučavaju društvene nauke.\nVrste gimnazija u Srbiji\nPored opšte, te gimnazije u okviru koje postoji podela na društveno - jezički i prirodno - matematički smer, u Srbiji postoje i specijalizovane gimnazije.\nOpšta gimnazija je namenjena najpre onim đacima koji žele da steknu opšta znanja, ali u suštini nisu uspeli da se odluče da li ih više zanimaju prirodne ili društvene nauke. Tokom četvorogodišnjeg školovanja u opštoj gimnaziji će, zapravo imati sasvim dovoljno vremena da donesu odluku da li će upisati neki fakultet na kome se izučavaju društvene ili, pak onaj na kome se izučavaju prirodne nauke.\nKada upišete gimnaziju društveno - jezičkog smera gotovo da se podrazumeva da ste se odlučili da studirate neki jezik kasnije, odnosno neki fakultet koji je usmeren na društvene nauke. Ukoliko, pak upišete gimnaziju prirodno - matematičkog smera, vrlo je verovatno da ćete studirati na fakultetu koji se bavi prirodnim naukama. Naravno, ovo nije uslov za upis fakulteta u većini slučajeva, jer se može dogoditi da se đaci na samom kraju gimnazijskog školovanja odluče da upišu neki fakultet koji je u potpunoj suprotnosti sa smerom koji su pohađali 4 godine.\nTu je i filološka gimnazijama koja je isključivo usmerena na školovanje onih đaka koji žele da upišu kasnije Filološki fakultet bilo kog smera.\nKao još jedna specijalizovana gimnazija, matematička je namenjena onim đacima koji su se pronašli u ovoj nauci i koji su izuzetno nadareni matematičari, ali i informatičari. Posebno je zanimljivo da od školske 2004/2005. godine matematička gimnazija uključuje i sedmi, odnosno osmi razred osnovne škole u svoj redovan program, a tada je mogu upisati svi učenici koji prođu odgovarajuća testiranja.\nIako specijalizovana, vojna gimnazija najpre usklađuje svoj plan i program sa onim koji je važeći u opštim, odnosno gimnazijama prirodno - matematičkog smera, stim što se na taj program dodaju i specijalizovani predmeti.\nSvakako najmlađa među posebnim, uskospecijalizovanim gimnazijama jeste i sportska koja je primarno namenjena đacima koji su talentovani u sportu, te koji bave sportom dugi niz godinama i to u profesionalnom smislu. Nastava u gimnazijama ovog tipa se odvija prema pravilima koja važe za opšti tip gimnazije.\nU saradnji sa svim navedenim tipovima gimnazija koje postoje u Srbiji, posredujemo pri upisu, te tako dobijate priliku da izvršite prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju, odnosno da odabranu gimnaziju završite u okviru vanredne nastave.\nOva gimnazija je namenjena svim onim učenicima koji imaju izuzetan talenat, ali i želju da svoje školovanje usmere prema oblasti matematike, to jest fizike i informatike.\nVidi više za matematičku gimnaziju >>>\nIako je u pitanju specijalizovana srednja škola, činjenica je da važan segment nastavnog plana i programa zauzima sticanje opšteg obrazovanja, tako da po njenom završetku đaci imaju mogućnost da upišu mnoge fakultete.\nVidi više za računarsku gimnaziju >>>\nUzevši u obzir da je u pitanju gimnazija opšteg tipa, mladi sportisti dobijaju najobuhvatnije moguće obrazovanje, što im sasvim sigurno otvara mnoge puteve u budućnosti, jer se mogu odlučiti za upis bilo kog fakulteta.\nVidi više za sportsku gimnaziju >>>\nSpisak gradova za gimnazije


Vikiliks: I Turci bi u svemir\nTurska nudila SAD da kupi avione Boinga a da zauzvrat njenog astronauta NASA pošalje u svemir, kažu obelodanjene diplomatske depeše. Ambicije Turske sežu dalje ne samo od regiona već i od planete Zemlje, što potvrđuje dokument koji otkriva da je...\nMichael Roberts - 05.01.2011\nTurska nudila SAD da kupi avione Boinga a da zauzvrat njenog astronauta NASA pošalje u svemir, kažu obelodanjene diplomatske depeše. Ambicije Turske sežu dalje ne samo od regiona već i od planete Zemlje, što potvrđuje dokument koji otkriva da je turski predsednik pokušao da kroz ugovor o kupovini aviona sklopi dogovor sa Amerikancima o slanju turskog astronauta u svemir. Iz američke diplomatske depeše, koju je obelodanio sajt Vikiliks i objavljena je u Njujork tajmsu, saznaje se da je predsednik Abdulah Gul zatražio od svog američkog kolege Baraka Obame da dozvoli turskom astronautu da se priključi svemirskoj misiji NASA u zamenu za kupovinu aviona kompanije Boing, preneo je turski list "Hurijet". U noti, u kojoj je opisan susret tadašnjeg američkog ambasadora u Ankari Džejmsa Džefrija i turskog ministra za saobraćaj Binalija Jildrima iz januara 2010, navodi se da je Stejt department od Turske dobio zahtev da joj pomogne da razvije sopstveni svemirski program koji bi podrazumevao slanje turskog astronauta u svemirsku misiju NASA. Time bi se, stoji u depeši, vlasti u Ankari lakše ubedile da kupe Boingove komercijalne avione za turskog avioprevoznika. Ambasador Džefri je tom prilikom napomenuo da bi uključivanje turskog astronauta u neku od predstojećih misija američke svemirske agencije bilo izuzetno teško, ali da bi svaka druga tehnička pomoć Turskoj da uspostavi vlastiti svemirski program bila moguća, stoji u američkom dokumentu. Džefri se sreo sa turskim ministrom u pokušaju da dogovori prodaju novih aviona Boinga turskom civilnom vazduhoplovstvu. U to vreme, turska aviokompanija je najavila nameru da kupi 20 aviona od Boingovog rivala, evropske kompanije Erbas.(Tanjug) Izvor:Mondo.rs;Balkans.com />


Pretres za aferu "državni udar" ODLOŽEN, odbrana se pita GDE JE OPTUŽENI Miloš Jovanović - Nova Borba\nPretres za aferu "državni udar" ODLOŽEN, odbrana se pita GDE JE OPTUŽENI Miloš Jovanović\nU Višem sudu u Podgorici danas je nastavljeno suđenje za aferu Državni udar.\nSudija Suzana Mugoša je kazala da danas neće biti pretresa zbog brojnosti procesnih zahtjeva i zakazala nastavak za četvrtak u 9.00 časova.\nDosadašnji deo suđenja obeležilo je svedočenje Dikića, koji je negirao krivicu i teško optužio specijalnog državnog tužioca Milivoja Katnića.\nTakođe, ispitan je i optuženi Miloš Jovanović, čije je svedočenje bilo prepuno konfuzije. Najkontroverzniji deo suđenja bio je vezan za otkriće da je Jovanović bio uhapšen u trenutku kada ga je pozvao svedok saradnik Saša Sinđelić, a nakon dešavanja 16. oktobra.\nSudija Suzana Mugoša nije dozvolila da odgovori kada i ko ga je uhapsio, i da li Jovanović zna zbog čega, a nije ni razjašnjeno kako je došao u Crnu Goru, osim što je rekao da su ga pozvali ljudi koji rade za „državu Crnu Goru“.\nOsim što nema traga o ulasku Jovanovića u Crnu Goru, on je tvrdio da je uspeo da rukom razbije više prozora i to bez posekotina.\nSudija Mugoša je imala takođe neslavnu rolu, jer je porodicama osumnjičenih i publici zabranila da prisustvuju suđenju. Ona je, s druge strane, odbija predloge branilaca za ukidanje pritvora osumnjičenima.\nZa navodni državni udar optuženi su lideri Demokratskog fronta Andrija Mandić i Milan Knežević. Osim njih, na optužnici Specijalnog državnog tužilaštva su ruski državljani Edvard Šišmakov, Vladimir Popov, Mandićev vozač Mihailo Čađenović i devet srpskih državljana, među kojima je i bivši šef srpske Žandarmerije Bratislav Dikić.\nPostupak protiv prevodioca DF-a Ananija – Nina Nikića vodi se posebno.\nOptužnica se dominantno temelji na iskazu Saše Sinđelića, kome je dodeljen status svedoka saradnika.\nKnežević: Jedino Čađenović zna gde je Jovanović\nMilan Knežević je kazao da jedino tužilac Saša Čađenović zna gde se nalazi Miloš G. Jovanović i tvrdi da je on taj koji je obezbeđivao prevoz i smeštaj za Jovanovića.\nOn je podsetio da je njemu oduzet pasoš, a da je Jovanoviću dozvoljeno da se „šeta“ od Smedereva do Podgorice i „da popunjava rupe optužnice“.\nBranka Milić: Poslednjih 11 meseci kao u Gvantanamu\nOptužena Branka Milić je kazala da poslednjih 11 meseci provodi u prostoriji veličine špajza i da su uslovi kao u Gvantanamu.\nOna vraća sudu CD-e sa zapisima sa glavnog pretresa, jer u zatvoru nema tehničke uslove da ih pogleda.\nNapomenula je da je trebalo da se operiše još pre 11 meseci, ali da to nije učinjeno do danas.\nU sudnici nema Jovanovića\nNa suđenju se nije pojavio optuženi Miloš G. Jovanović iz Smedereva.\nAdvokat Dušan Radosavljević je kazao da ga je optuženi Miloš Jovanović pitao kada će njemu biti ukinut pritvor, što je ocenio šokantnim jer nije poznato da mu je određivan pritvor. On je naveo da je skandalozno to što se Jovanović nije danas pojavio u sudnici i da je očigledno bilo da je Jovanović pod uticajem tužilaštva. Radosavljević smatra da je Jovanović pobegao.\nAdvokat Dražen Medojević je podsetio da Jovanović ima privilegovan status kao okrivljeni jer je na slobodi za razliku od drugih. On smatra da je predlog tužioca preuranjen i suprotan zakonu, iako se odbrani žuri.\n„Kada se optuženi ne pojavi na pretresu, treba izdati naredbu za prinudno dovođenje, pa raspisivanje poternice…„, poručio je Medojević i dodao da odvajanje procesa za Jovanovića znači da se ta osoba nagrađuje.\nAdvokat Jovanović traži da se utvrdi ko plaća smeštaj i boravak Jovanoviću, da li se Jovanović sada nalazi u hotelu „Evropa“ i da Uprava policije dostavi podatke o boravku Jovanovića i njegovim kretanjima. Jovanović navodi da on sada ne zna da li je čovek u bekstvu, u nekoj instituciji i da li je uopšte živ.\nAdvokat traži da se Dikić leči u Srbiji\nOptuženi Bratislav Dikić je poručio da uprkos bolovima može da prati suđenje. Na drugoj strani njegov advokat Milan Petrović traži razdvajanje postupka protiv Dikića i njegovo lečenje u Srbiji. Tužilaštvo smatra da je takav zahtev preuranjen.\nAdvokati odbrane istakli su činjenicu da je Dikić tek nedelju dana nakon prošlog ročišta odveden na kratak lekarski pregled.\nSudija Suzana Mugoša kazala je da je dobila izveštaj lekara specijaliste iz KCCG koji je predložio magnetnu rezonancu i da Dikić odbija biopsiju.\nDikić je objasnio da odbija biopsiju zbog različitih mišljenja lekara. Kaže da je jutros primio terapiju i 35. injekciju i da ima bolove.\n“Pratiću suđenje koliko mogu”, poručio je Dikić.\nNa drugoj strani njegov advokat je zatražio hitno prekidanje procesa protiv Dikića i njegovo lečenje u Srbiji. Advokat traži i razdvajanje postupka, u suprotnom najavio je žalbu sudu u Strazburu.\nSpecijalni tužilac Saša Čađenović smatra da je predlog za razdvajanje procesa i ukidanje pritvora Dikiću preuranjen.\n„Kada nisu u celosti utvrđene činjenice o zdravstvenom stanju Dikića, takva odluka se ne može doneti, i mislim da se dalja dijagnostika može obaviti u KCCG“, poručio je Saša Čađenović.\nAdvokat Petrović je poručio i da su se već obratili Vladi Republike Srbije za dodatne garancije za optuženog Dikića.\nGlavni specijalni tužilac Milivoje Katnić je poručio da dve države imaju dobru saradnju i da to nije pitanje u ovom slučaju. Katnić kaže i da dijagnostiku treba uraditi što pre, te da je moguće i da lekari iz Srbije pregledaju Dikića u Crnoj Gori.\nOdbrana je ranije zatražila da se suđenje na neko vreme prekine zbog lečenja Dikića ili da se postupak u odnosu na njega razdvoji. U postupku koji se vodi zbog pripremanja više terorističkih napada do sada su odbrane izneli Dikić, bivši vojnik po ugovoru Miloš Jovanović i Srboljub Đorđević.


Ljudi su... /Jadnica: Očajna gorila čupa dlaku nakon 27 godina u kavezu / Radio Sarajevo\n15. 07. 2019. u 14:06:00 Radiosarajevo.ba\nGorila koja je trebala biti puštena prije četiri godine i dalje je u prljavom tajlandskom zoološkom vrtu, a jedan od posljednjih snimaka ove jadne životinje prikazuje kako čupa dlaku i kotrlja se po podu. Stručnjaci koji su analizirali snimak kažu da životinja boluje od teškog oblika depresije.\nBua Noi je 33-godišnja ženka gorile koja živi na sedmom spratu zoološkog vrta Pata u jednom tržnom centru u Bangkoku. Tamo je od 1992. - doveli su je iz Njemačke kada je imala tri godine.\nIako su na snimku mnogi primijetili teško stanje u kojem je, vlasnik zoološkog vrta Kanit Sermsirimongkol kaže da je s njom sve uredu...\nIpak, druge životinje koje se vide na snimku su također u lošem stanju, pritom krov curi, odvodi su jezivo prljavi.\nSvjedok koji je objavio video kazao je: "Tako mi je žao ove gorile. Ona izgleda očajno. Strašno je jer za nju više nema nade. Mnogi su je pokušali osloboditi, ali nisu uspjeli, a imala je šansu da bude sretna. Svi smo je zaboravili, a tako bi bilo divno da samo jednom u životu osjeti zemlju i travu pod svojim nogama."\nTagovi: gorila zoološki vrt tuga Tajland\nSlatkoće / I gorile poziraju za selfije: Fotke iz Virunge oduševile raju na internetu\nPa ne zaplači / Niko kao majka: Pogledajte kako gorila ljubi i miluje svoju prvu bebu


Krim će Rusiju koštati 2,5 milijarde dolara godišnje? – Nadlanu.com\nKrim će Rusiju koštati 2,5 milijarde dolara godišnje?\nObjavljeno 17. mar 2014. / 13:14:51\nKrim će se, ako je suditi prema dosadašnjim najavama i rezultatima juče održanog referenduma na kome se više od 95 odsto glasača opredelilo da izadje iz sastava Ukraine i priključi se Rusiji, pretežno finansirati iz budžeta Rusije.\nPrema podacima koje je u Moskvi saopštio predstavnik vlade Krima, do kraja ove godine poluostrvu će biti neophodno – da bi potpuno pokrio planirane budžetske rashode – oko 30 milijardi rubalja, ili po trenutnom kursu oko 800 miliona dolara.\nU Ministarstvu finansija Rusije još nisu napravljene precizne računice o izdvajanjima za potrebe Krima, ali eksperti na koje se pozivaju „Vedomosti“ tvrde da će već ove godine biti potrebno trostruko više novca za nekadašnji „dragulj (ruske) carske krune“ nego što to sada priznaju zvaničnici u Moskvi.\nAnalitičar kompanije S&P Karen Vartapetov smatra da će Moskva morati, pre svega, da „iskešira“ oko 38 milijardi rubalja (više od 800 miliona dolara) da bi podigla nivo zarada i penzija oko 1,9 miliona žitelja Krima do ruskog proseka.\nVartapetov navodi da su prosečni prihodi po glavi stanovnika Krima lani bili približno 10,8 hiljada rubalja, ili oko 3,5 manji nego u Rusiji.\nČak i najsiromašniji regioni Rusije, kao što su Severna Osetija, Ivanovska i Tambovska oblast , dobijali su lani toliko sredstava iz ruskog federalnog budžeta da su mogli podići prosečan nivo prihoda svojih stanovnika na oko 30 hiljada rubalja.\nAnalize pokazuju, osim toga, da će Rusija morati iz svog federalnog budžeta da izdvoji godišnje oko 50 milijardi rubalja, ili više od 1,5 milijardi dolara samo za isplatu penzija na Krimu.\nProsečna primanja penzionera na Krimu sada su duplo niža nego u njihovih kolega iz Ruske Federacije, a saradnik ruskog ekonomskog Gajdar instituta Vladimir Nazarov upozorava i da među 600 hiljada krimskih umirovljenika ima mnogo vojnih lica sa pravom da dobijaju poseban dodatak na redovne penzijske prinadležnosti.\nNajveće troškove za obnovu „potpuno zapuštenog Krima“ Moskva će imati, kako navode ruska glasila, za obnovu izraubovane infrastrukture poluostrva.\nNeki od najbogatijih ruskih oligarha već su najavili spremnost da investiraju u krimske projekte, ali niko od vladinih zvaničnika u Moskvi još nije saopštio ni orjentacionu sumu koju bi trebalo uložiti u strateški važnu oblast, gde se nalazi i sedište ruske Crnomorske flote.\nUlaganja u razne projekte na Krimu mogla bi, prema oceni stručnjaka koje citiraju moskovska štampana i elektronska glasila, da premaše i gigantske troškove od 50 milijardi dolara za izgradnju objekata korišćenih tokom protekle zimske Olimpijade u Sočiju.


Iranska vojska je 8. januara izvela raketni napad na američke objekte u Iraku. Čuvari islamske revolucije (elitni odred iranske vojske) nazvao je ovu operaciju „Mučenik Sulejmani“. Neki mediji javljaju da je tom prilikom naneta velika materijalna šteta – uništeno je nekoliko aviona\nKako je saopštila televizija Ej-Bi-Si u raketnom napadu je oštećen američki objekat u okolini grada Erbil na severu Iraka i aviobaza Ajn el Asad na zapadu zemlje.\nPredsednik SAD Donald Tramp prati nastalu situaciju zajedno sa timom sa nacionalnu bezbednost. Američki lider, njegovi ključni ministri i pomoćnici održavaju vanredne sednice zbog događaja.\nČinovnici Pentagona su stupili u kontakt sa predstavnicima vršioca dužnosti premijera Adela Abdel Mahdija, javlja Si-En-En. Oko Bele kuće su pojačane mere bezbednosti, a Tramp se oglasio i na Tviter Nalogu\nSourceEJ BI SI, INFORMER\nPrethodni tekstPOTRESNO: Vacić pokušava da uteši bake sa Kosova (VIDEO)\nSledeći tekstNBA: Bjelica odličan u preokretu ,,Kraljeva“! Karmelo kao nekad za pobedu u Kanadi! ,,Obrva“ ponovo povređen!


Početna/BIZNIS/Niška sirena bazen zamenila fotografijom\nSana Life 15. decembra 2020.\tBIZNIS, DOBRA PRIČA, KATEDRA, UMETNOST, ZANIMLJIVOSTI Ostavite komentar\nDevojka koja je u svojoj dugogodišnjoj karijeri iako joj je tek 29 godina, osvojila više od 100 medalja u sinhronom plivanju, državni je prvak u sinhronom plivanju u disciplini figure u Srbiji, učesnica Svetskog prvenstva u Barseloni 2013., trener i predsednica kluba KSP ,,Sirene” iz Niša, i student Fakulteta zaštite na radu.\nO njenom uspehu govore rezultati jer pored 100 osvojenih medalja, u Jovaninoj kolekciji ima i više medalja na raznoraznim takmičenjima od Bugarske, Hrvatske, Mađarske, Slovačke, Češke, Španije, Belgije, Nemačke pa do Egipta.\nDa sport nije jedini poziv kome se odazvala razgovarali smo sa ovom mladom i perspektivnom devojkom.\nKrajem marta ove godine Nacionalna služba za zapošljavanje Niš raspisala je javni poziv nezaposlenima za dodelu subvencije za samozapošljavanje u 2020. godini. Jedna od dobitnica sredstava koja je ispunila sve uslove konkursa i time sebe uvrstila na listi onih koji su dobili šansu da pokrenu i razviju svoj biznis je Jovana Petrović.\nKako je došlo do toga da da kreneš da se baviš fotografijom?\nNa ideju da se bavim fotografijom sam dosla na osnovu svoje povezanosti sa fotografijom iz mlađih dana, dugo sam bila ispred objektiva, pa sam u jednom trenutku poželela da budem i iza njega.\nKoji su bili tvoji razlozi za prijavu na konkurs?\nS obzirom da je bavljenje fotogravijom “skupa zanimacija”, trebala mi je neka finansijska pomoć, i otud prijava na konkurs za samozapošljavanje.\nKada govorimo o konkursu i samoj prijavi, verujemo da među našim čitaocima postoje oni koje zanima kako to izgleda i koliko je zapravo zahtevno ispuniti sve uslove?\nŠto se tiče konkurisanja za projekat procedura je vrlo jednostavna. Neophodno je ići na mini kurs obuke o preduzetništvu, napisati projekat, i doneti neophodnu dokumentaciju.\nZa one koji imaju sličnih želja kao i ti, i kojima je potreban “vetar u leđa” kako bi ostvarili svoju zamisao šta bi poručila?\nSvima koji spadaju u tu grupu bih preporučila da pokušaju ukoliko su ozbiljni u svojoj nameri pokretanja sopstvenog biznisa, pogotovo ako su mlađi od 30godina (zbog dodatnih poena), da se ne boje administracije i papirologije-jer upravo na tom kursu dobijamo sva objašnjenja i odgovore na pitanja koja nas interesuju.\nTrenutno mi je u planu da razvijem posao što je više moguce, kako bih nakon godinu dana-kada platim sav porez i doprinos od subvencija, imala dovoljno novca da nastavim sa svojom profesijom.\nOznakebiznis fotografija grad Jovana Petrović Nacionalna Niš obuke program projekat služba zapošljavanje\nPrethodni Negujemo brend čiste opštine\nSledeći Stihom protiv nasilja – misija Jelene Đokić


Saradnja turističkih organizacija Budve i Novog Sada - Moja Crna Gora\nSaradnja turističkih organizacija Budve i Novog Sada\n27/05/2021\tturizam Izvor: rtcg.me\nTurističke organizacije grada Novog Sada i opštine Budva su danas u Novom Sadu potpisale Protokol o saradnji koji obuhvata niz zajedničkih aktivnosti u cilju unaprijeđenja turističke ponude Budve i Novog Sada, sa posebnim akcentom na saradnju u cilju prevazilaženja krize i oporavka turizma u doba pandemije COVID-19.\nPotpisivanje tog Protokola predstavlja jednu u nizu aktivnosti koje TO Budva ovih dana sprovodi u Srbiji u cilju promocije turističke ponude budvanske rivijere.\nIz TO Budve su saopštili da je Protokolom definisano da će turističke organizacije unaprijediti saradnju na realizaciji programa i projekata od obostranog interesa, saradnju na promociji i informisanju o vrsti, obimu, kao i strukturi turističke ponude Budve odnosno Novog Sada, a potpisnice definišu i razmjenu promo materijala, internet linkova i banera na zvaničnim web stranicama potpisnica protokola, a za potrebe međusobne promocije.\nNavedeno je da će turističke organizacije vršiti razmjenu informacija koje se odnose na turističke potencijale i turističke događaje Novog Sada i Budve, kao i razmjenu iskustva u cilju oporavka turizma u doba COVID i postCOVID-a.\n„Maja Liješević, direktorka TO Budve i Branislav Knežević, direktor TO Novog Sada, usaglasili su svoje stavove i mišljenja da će ova godina biti povoljnija nego prethodna, a kada je u pitanju međunarodni promet turista, da će najveći broj, pored domaćih, dolaziti iz zemalja regiona. Brojne promotivne aktivnosti koje se sprovode od početka godine i koje će turističke organizacije realizovati i u narednom periodu, sasvim sigurno će doprinijeti dodatnom povećanju broja turista u oba grada“, navodi se u saopštenju.


Intervju, 01 april 2018 page 1\nnedelja 1 april 2018\nPredsednik Crne Gore: Milo Đukanović bi bio moj najbolji naslednik\nPredsjednik Crne Gore Filip Vujanović, u novogodišnjem intervjuu za Glas Amerike, nema dilemu da je ulazak u NATO najveće dostignuće crnogorske državne politike u godini koja je za nama. Uvjeren je i da je Milo Djukanović najbolje rješenje za njegovog naslednika na mjestu predsjednika Crne Gore.\nEngel: Da Kosovo usvoji sporazum o demarkacionoj liniji sa C.G.\nDarmanović: SAD neće napustiti Balkan, moguće novo miješanje u izbore\nSavjetnik američkog predsjednika za nacionalnu bezbjednost, H.R Mekmaster na sastanku sa ministrima inostranih poislova zemalja regiona jasno je poručio da SAD nemaju namjeru niti da se povuku niti da napuste Zapadni Balkan, kaže za Glas Amerike ministar vanjskih poslova Crne Gore Srđan Darmanović.\nOrentliker: U Hagu suđeno pojedincu, ne narodu\nU Haškom tribunalu juče je osuđen jedan čovek - Ratko Mladić - ističe Dajen Orentliker, profesorka prava na Američkom univerzitetu i bivša zamenica američkog ambasadora za ratne zločine koja će, za nekoliko meseci, objaviti i svoju knjigu o tom međunarodnom sudu.\nAnalitičari: Istorijska presuda, proces pomirenja kasni


Mali na sastanku sa predstavnicima DFC i EXIM banke: Milijarde dolara biće na raspolaganju našoj državi, privredi i građanima - alo.rs\nAUTOR: Alo.rs/D.S. DATUM I VREME: 23.09.2020. 15:58\nMinistar finansija je objasnio da se očekuje novi sastanak sa direktorom beogradske kancelarije DFC naredne nedelje, kada će konkretizovati dogovor oko garantne šeme\nMinistar finansija u Vladi Republike Srbije Siniša Mali danas se sastao sa predstavnicima američke Međunarodne razvojne finansijske korporacije (DFC) i EXIM banke, sa kojima je razgovarao o budućim zajedničkim projektima koji su važni za građane Srbije.\nMali je rekao da je cilj Srbije podsticanje daljeg rasta ekonomije, što je moguće, kako je ocenio, uz planirana ulaganja države i dolazak DFC.\nMinistar Mali je istakao da je izuzetno zadovoljan sastankom, jer su odmah po osnivanju kancelarije krenuli konkretni razgovori o projektima koji će biti realizovani.\n„Mi smo rešili da u narednih desetak dana dovedemo do kraja tri programa, veoma važna za građane Srbije. Pre svega, reč je o garantnoj šemi, poput naše garantne šeme za mikro, mala i srednja preduzeća, za šta smo u uslovima pandemije virusa korona izdvojili dve milijarde evra. Do sada su naša preduzeća već povukla sredstva u iznosu od 1,3 milijarde evra“, rekao je Mali i objasnio da se očekuje da da garantna šema u dogovoru sa DFC bude još povoljnija.\nMinistar finansija je objasnio da se očekuje novi sastanak sa direktorom beogradske kancelarije DFC naredne nedelje, kada će konkretizovati dogovor oko garantne šeme.\n„Njihov dolazak je veliki signal, jer se smanjuju rizici ulaganja u Srbiju, daje nam se kredibilitet. Kada krene da stiže novac, biće to drugačija priča, a posebno raduje činjenica što su oni ozbiljni u svojim namerama“, rekao je Mali.\nMinistar Mali je naveo i da je sa DFC bilo reči i o razvoju finansijskog tržišta.\n„Krenuli smo sa korporativnim obveznicama pre desetak dana. Naša je želja da sa njima razvijemo još finansijskih instrumenata, da bismo omogućili dodatne izvore finansiranja za srpske privatne kompanije, a time i razvoj“, rekao je on.\nU timu ministra finansija bili su državni sekretar Gojko Stanivuković, pomoćnici ministra Milica Jovanović, Filip Šanović i Marko Jovanović, v.d. direktorka Uprave za javni dug Ana Tripović, šef kabineta Luka Tomić, savetnici ministra Ognjen Popović, Vuk Delibašić i Ana Jović.\nNesvakidašnja ponuda avio-kompanije naišla na veliko interesovanje\nZaposleni koji ne idu na pauzu za cigaru imaju duži godišnji odmor\nVeoma vazan dogadjaj za nasu zemlju, Srbija nastavlja put razvoja!


Počela prodaja ulaznica za februar u Zvezdara teatru – Čupava Keleraba\n21.1. tačno u podne u Zvezdara teatru počela je prodaja ulaznica za februar! Potrudili smo se da obezbedimo dovoljan broj igranja za naše najtraženije predstave i nadamo se da će većina publike uspeti da dođe do ulaznica.\nOvog meseca nam u goste dolaze čak tri predstave!\nIz Niša nam 19. februara stiže predstava Limunacija, nastala prema tekstu Dušana Kovačevića u režiji Nebojše Bradića, dok će 22. februara zbog velikog interesovanja ponovo gostovati predstava Beton mahala koju su režirali glumci Branislav Trifunović i Rifat Rifatović.\nPodsećamo da se ulaznice za naše predstave mogu kupiti onlajn preko sajta pozorišta i da ukoliko želite nekoga da obradujete, a u februaru često kupujemo poklone za Dan ljubavi, možete kupiti vaučere za predstave Zvezdara teatra.\nPratite naš sajt i društvene mreže Instagram i Fejsbuk.\nHvala vam što ste deo galaksije legendrnih trenutaka!\nFilm, umetnost i pozorištefebruar, najava, repertoar, ulaznice, vesti, Zvezdara teatar


Tekstovi sa tagom: marko matić\nSerijal: Finansijske malverzacije Vuka Jeremića (2)\nMinistar za rasprodaju tuđe imovine\nUgovorom koji je 2012. godine Vuk Jeremić potpisao sa firmom "Energoprojekt", država Srbija je oštećena za više od 5,9 miliona evra. Nizom propusta prilikom procene vrednosti imovine Republike Srbije kojima je značajnio umanjena njena vrednost, kompaniji "Energoprojekt" preneta su vlasnička prava na nekoliko parcela i objekata u inostranstvu koji su se nalazili u vlasništvu Republike Srbije.\nPodsećanje: Neobjavljeni intervju sa Vericom Barać iz 2010. godine\nZa borbu protiv korupcije potrebne su nezavisne, stabilne institucije\nDevetog jula 2010. godine uradili smo intervju sa Vericom Barać, tadašnjom predsednicom Saveta za borbu protiv korupcije. Igrom slučaja, zbog naglog pogoršanja zdravstvenog stanja naše sagovornice i nemogućnosti da nam na vreme dostavi autorizaciju urađenog intervjua, taj tekst je ostao neobjavljen. Danas, na petogodišnjicu smrti Verice Barać, kada veo zaborava sve više prekriva sećanja na vreme korumpirane vladavine Borisa Tadića i njegovih političkih saveznika, podsećanjem na te dane iz perspektive vodeće borkinje protiv korupcije ilustrativno pokazuje kako je izgledalo društvo u kome je korupcija sistematski uzgajana kao vrhovna ideja vodilja