Inovativni lideri: jednorozi u poslovnom svetu | HR Lab\nInovativni lideri: jednorozi u poslovnom svetu\nNajefikasniji inovatori obično su prilično neefikasni, rekli su u svojoj knjizi “Karaoke kapitalizam”, objavljenoj na početku novog milenijuma Šveđani Ridderstråle i Nordström. Tu dolazimo do velikog paradoksa inovacije: s jedne strane inovacija je neophodna za veliki uspeh u današnjem poslovanju a s druge, kako u trci za profitom omogućiti vreme i resurse kreativnim ljudima da razvijaju svoje ideje, i kako prepoznati koje su ideje vredne rizika.\nZamisliti nešto što još ne postoji\nZnanje je kvarljiva roba, ima svoj rok trajanja, a isto tako i proces inoviranja traži sve brži ciklus otkrivanja nečeg što je novo, korisno, izvodljivo i isplativo, kao i realizaciju i eksploataciju te novine. Potom konkurencija i razvoj novih potreba tržišta već kreiraju neophodnost daljih inovacija.\nJoš jedan aspekat inovacije je da, osim što zadovoljava prepoznate potrebe ili potrebe koje pre inovacije klijenti ili kupci nisu ni znali da imaju, jednom široko prihvaćen, novi proizvod, usluga, koncepcija, čini neke procese, proizvode i uloge nepotrebnim, ili ih potpuno redefiniše.\nSve to je klizav teren: nije lako zamisliti nešto što još ne postoji, prvi podržati promenu, uložiti resurse i vreme, podržati inovatora. Zato je uloga inovativnog lidera još značajnija.\nNekada su promene ogromne, nekada gase čitave biznise ili menjaju način života svih nas. Ponekad su sporedne, neočekivane promene takođe tu, na iznenađenje samih inovatora i organizacija koje ih podržavaju.\nKada su mlade generacije počele da se jako oslanjaju na pisanje poruka, postojala je šala u poslovnom svetu da su mobilni telefoni ubili, iznenađujuće, industriju zvona na vratima, jer mladi obično samo napišu: “ispred sam”, a ne pozvone.\nInovativni lider ne mora biti Elon Musk\nInovativni lider ne mora biti osoba koja kreira ideju koja stoji iza inovacije. Često on jednostavno ume da omogući atmosferu kreativnog razmišljanja, i da prepozna sjajnu ideju svog saradnika, te da potom vizijom, organizacionim sposobnostima, stručnošću i zalaganjem svog autoriteta za taj novitet, vodi procese i obezbeđuje resurse neophodne da ideja postane stvarnost.\nDakle, ne morate biti Elon Musk, ali to i dalje ne znači da je, sve dok uz sebe imate kreativne ljude, lako biti inovativni lider.\nLider mora podsticati atmosferu u kojoj će biti psihološki bezbedno i poslovno poželjno generisati nove ideje, uz istovremeni poslovni oprez. On mora vrednovati te ideje jer nisu sve kreativne ideje korisne ili isplative, ili čak – izvodljive. Inovativni lideri, dakle, umeju održavati taj delikatni balans između slobode kreativnog razmišljanja i proračunatog rizika.\nZnati kad da ubiješ projekat\nU svom članku objavljenom na sajtu InovativeManagement.com, Jeffrei Baumgartner, stručnjak za inovacije kaže da, osim imaginacije, komunikacije i relevantne stručnosti, ove vrste vođa moraju biti voljne da ‘ubijaju projekte’ kada je to potrebno.\n“ Lider inovacija treba da prepozna kada njen projekat ne funkcioniše i da bude spremna da ga ubije, bez obzira na to koliko je emocionalnih ulaganja u njega uložila. Ona zna da bi joj, ako projekat neće doneti dovoljnu vrednost koja bi garantovala nastavak razvoja, bilo bolje da uloži svoju energiju, resurse i vreme u novi inovativni projekat. To je nešto što je mnogim ljudima teško da učine sa njima dragim projektima.”\nMnogi lideri smatraju da je to što u svom portfoliju imaju takozvane “pilot” projekte, dokaz njihove spremnosti na inovaciju. To jeste donekle tačno, ali pravi inovativni lider je hrabriji od onoga što podržava pilot projekat, jer pilot projekat uspeva ili se gasi, a eksperimenti su drugačije prirode. Iz eksperimenata se uči, oni ponekad tragajući za jednim rešenjem, otkrivaju i bukvalno i metaforički „lek za sasvim drugu bolest“.\nŠta je kultura inovacije?\nInovativni lider je onaj koji je spreman na eksperimente, i da bi to uspeo mora da bude prvi čovek kompanije ili da radi u kompaniji koja podržava kulturu inovacije. Kakva je to kultura?\nTo je poslovna kultura koja podržava autonomiju ali i saradnju, nastoji da njeni zaposleni budu autentično i pre svega, intrizično, motivisani, da za njih rad ima smisao. To je poslovna kultura koja ima veću toleranciju za neuspeh, jer eksperiment ne mora nužno odmah da uspe, dok pilot projekat ima kraće vreme u kojem mora da se dokaže i uspeva ili propada. Pilot projekat je potvrda inovativne kulture samo ukoliko je bez pritiska nužnog i brzog uspeha on proizvod eksperimentisanja i psihološke sigurnosti koja se neguje u kompaniji. U isto vreme, naravno, mora da postoji pritisak da kompanija mora biti uspešna, a biznis i teorija se uglavnom slažu da, previše komfora bilo u uspehu ili u neuspehu ili previše resursa, mogu ubiti kreativnost.\nČesto se inovativnost lidera, osim u domenu prepoznavanja ili osmišljavanja novih ideja, prepoznaje kroz inovativnost u načinu organizacije rada. Stare hijararhijske strukture i rigidna pravila često ometaju kreativnost. Inovativni lideri, posebno oni u vrlo konkurentnim industrijama koje se zasnivaju na novim idejama, umeju da osmisle organizaciju rada drugačije. Neke softverske kompanije su uvele princip gde je važan samo rezultat u određenom vremenskom periodu, a kako i kada će kreativci do njega doći, na njima je. Neke, kao australijski Atlassian, kojeg je dodatno proslavio Daniel Pink jer ga je u knjizi “Šta nas pokreće”, naveo kao primer, uvele su dan u tromesečju kada inženjeri mogu da se bave kojim god žele softverskim problemom, jedini uslov je da to ne bude nešto što je inače njihov posao, kako bi izašli iz rutine. Inovativna kultura znači i da lideri teže atmosferi gde će svi zaposleni, bez obzira na ulogu i poziciju, moći da iskažu, bez zazora, svoj predlog za poboljšanje nekog procesa, proizvoda, usluge, i da dobiju priznanje za svoj inovativni pristup poslu.\nIpak, kada se nabroje svi ovi aspekti inovativne kulture koji čine da svi poželimo da radimo u takvim kompanijama, važno je napomenuti da ti aspekti nisu jedini koji je čine. Da bi se tolerisao neuspeh potrebno je da kultura podrazumeva da tu rade ljudi koji su zaista visoko kompetentni, već inicijalno umeju sebe da motivišu, posvećeni su svom poslu i sopstvenom usavršavanju. Psihološka sigurnost znači i da su zaposleni spremni i sami da preuzmu odgovornost, budu iskreni, hrabri i da budu podrška kolegama. To sve počinje sa vrha ali se na vrhu kompanije ne zaustavlja, već ova poslovna kultura traži ove osobine od svih zaposlenih. Uticaj inovativnih lidera je ključan ali odgovornost za kulturu nije samo njihova. Ipak, lideri su ti koji moraju voditi računa da paradoksi inovativne kulture ne ometaju njeno postojanje, a čuvari tog balansa mogu biti samo ukoliko ga prvo neguju u sebi.\nNajređa vrsta vođstva\nInovativni vođa ima stručnost iz domena na koji se inovacija odnosi, ima osećaj za biznis i za rizik, ume da motiviše, poseduje viziju kao i komunikacione sposobnosti da se založi za ideju. Mora imati liderske veštine za upravljanje ljudima i resursima. S obzirom da danas jedna osoba, koliko god brilijantnu ideju imala, retko može sama da je čak i u potpunosti osmisli, inovativni lider je onaj koji organizuje rad ljudi na novom proizvodu, usluzi, ideji.\nInovativni lideri daju autonomiju svojim zaposlenima, ali podstiču i pravu dozu kohezije i konkurentnosti. Balans je jako delikatan, jer čak i previše kohezije u timu može negativno da se odrazi na kreativnost, odnosno može destimulisati članove grupe od iznošenja drugačijih rešenja.\nInovativno vođstvo je, očigledno, među najređim menadžerskim veštinama, to je jednorog u poslovnom svetu i pravi inovativni lider je od neprocenjive vrednosti za organizaciju.


Macron se u UN-u suprotstavio Trumpovim stavovima – Haber.ba\nFrancuski predsjednik Emmanuel Macron suprotstavio se stavovima američkog predsjednika Donalda Trumpa u svom obraćanju pred Generalnom skupštinom Ujedinjenih naroda (UN), javlja “AFP”.\nMacron je branio dogovor sa Iranom o nuklearnom programu govoreći nakon Trumpa tokom zasjedanja, u kojem je čelnik SAD kritizirao isti ugovor, piše “Fena”…\n“Prekidanje tog ugovora bi bilo teška greška, nepoštivanje bi bilo neodgovorno, jer je to dobar sporazum, ključan je za mir”, rekao je Macron, dodajući da je to rekao u lice i Trumpu i iranskom premijeru Hassanu Rouhaniju.\nU pogledu Sjeverne Koreje, Macron je također drukčijeg mišljenja od predsjednika SAD koji je zaprijetio “nestankom Sjeverne Koreje”. Francuski predsjednik je iznio pomirljive tonove smatrajući da ima prostora za pregovore. Očekivano je suprotnog stava Macron i u pogledu klimatskog ugovora, a bio je vrlo precizan u vezi s krizom u Mijanmaru koju je nazvao kampanjom etničkog čišćenja, javlja “AFP”.\nTeme:Donald Trump, Emmanuel Macron, Generalna skupština UN, Iran, izdvojeno, SAD, Sjeverna Koreja


U Beogradu serija dojava o bombama: Evakuisana tri tržna centra, dojave u studentskim domovima lažne - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Društvo » U Beogradu serija dojava o bombama: Evakuisana tri tržna centra, dojave u studentskim domovima lažne\nU Beogradu serija dojava o bombama: Evakuisana tri tržna centra, dojave u studentskim domovima lažne\nBeta/V. A.13.05.2022. 16:10\nU tri tržna centra u Beogradu danas su stigle dojave o postavljenim bombama, nakon čega su posetioci evakuisani, a takvu dojavu dobilo je i više studentskih domova na teritoriji Beograda.\nNaime, bomba je prijavljena u šoping centru Ada Mall, BIG Rakovica, kao i Beo Shopping centar, piše portal Nova.rs. Svi zaposleni i posetioci su evakuisani.\nKako je agenciji Beta rečeno u Ministarstvu unutrašnjih poslova, u šoping centru Ada mol je završen kontradiverzioni pregled i utvrđeno je da je prijava o postavljenoj bombi bila lažna.\nZavršen je i kontradiverzioni pregled u studentskom domu, a ekipe MUP-a su još na terenu u tržnim centrima BIG u Rakovici i Beo šoping centru u Ulici Vojislava Ilića, gde se istražuju navodi da su u njima postavljene eksplozivne naprave.\nNakon dojave da su u studentskim domovima „Studentski grad“, „4. april“, „Slobodan Penezić“ i „Vera Blagojević“ u Beogradu postavljene bombe, pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova su izašli na teren i nakon detaljne provere kontradiverzionih ekipa, utvrđeno je da su dojave o postavljenim bombama bile lažne, saopštilo je Ministarstvo prosvete.\nAda molDojava bombatrzni centarBeograd\nMinistarstvo za brigu o porodici i demografiju saopštilo je...


Dan online - Drustvo: Bemaksu još jedan tender od 130.000 - 2019-11-18\nDrustvo UPRAVA JAVNIH RADOVA SKLOPILA UGOVOR SA PODGORIČKOM KOMPANIJOM\nMehanizacija Bemaksa (arhiva) Bemaksu još jedan tender od 130.000 Bemaks je prošle godine, samo po osnovu četiri ugovora sa državnim institucijama, uzeo 25.447.606,14 eura\nPodgoričkoj kompaniji Bemaks dodijeljen je posao sanacije gradskih saobraćajnica u opštini Kolašin vrijedan 134.862 eura. Ponuda Bemaksa izabrana je kao najpovoljnija na javnom tenderu Uprave javnih radova.\nUgovor o javnoj nabavci potpisan je 8. novembra. Ugovorena cijena radova bez PDV-a iznosi 111.457 eura, dok PDV iznosi 23.405. Članom četiri ugovora je definisano da će isplata novca izvršiti putem odloženog plaćanja u 2019. i 2020. godini, putem „ovjerenih privremenih mjesečnih situacija i konačnog obračuna“. Ugovorom je definisano da je Uprava javnih radova dužna da Bemaks uvede u posao u roku od 15 dana od dana prijave gradnje Direktoratu za inspekcijski nadzor i licenciranje Ministarstva održivog razvoja i turizma. Rok izvršenja ugovora je 20 dana.\n– Do produžetka roka može doći usled nastupanja promijenjenih okolnosti, više sile, kao i okolnosti na koje izvođač nije mogao objektivno da utiče – navodi se u članu pet ugovora.\nPrema ugovoru, Bemaks će dvije godine od završetka radova odgovarati za kvalitet njihovog obavljanja.\nKompanija Bemaks godinama unazad je u vrhu firmi koje najviše posluju sa državom.\nKako je „Dan“ ranije objavio, Bemaks je prošle godine, samo po osnovu četiri ugovora sa državnim institucijama, uzeo 25.447.606,14 eura.\nPoslije Bemaksa, najvredniji ugovori su sklopljeni sa kompanijom Novi Volvoks i to tri „teška” 20.666.666,64 eura.\nNa trećem mjestu je kompanija Tehnoput MNE kojoj je po osnovu dva ugovora isplaćeno 10.487.943,21 euro, a slijede austrijska kompanija „BFE” koja je od jednog posla sa Radio-televizijom Crne Gore dobila 10.540.478,19 eura, kao i Mehanizacija i programat koja je za jedan ugovor od Ministarstva saobraćaja i pomorstva naplatila 9.986.402 eura.\nBemaks je lani najvredniji ugovor od 9.870.035,75 eura sklopio sa Glavnim gradom Podgorica i u pitanju je izgradnja zaobilaznice. Sa Glavnim gradom ta kompanija ima još jedan ugovor vrijedan 5.798.320 eura, a koji realizuje sa firmom „Crnagoraput” i tiče se izgradnje mosta na Morači.\nUgovor vrijedan 6.979.261 euro potpisan je sa Direkcijom za saobraćaj Ministarstva saobraćaja i pomorstva za rekonstrukciju puta Berane – Podvade. Četvrti ugovor Bemaksa sa državom, odnosno Ministarstvom saobraćaja, vrijedan je 2.799.988,85 eura.\nFirma Bemaks glavni je podizvođač za gradnju autoputa na dionici Smokovac – Mateševo, a na toj dionici gradi 11 kilometara tunela u prvoj fazi, sedam mostova i dva nadvožnjaka. Projekat izgradnje prioritetne dionice autoputa Bar – Boljare od Smokovca do Mateševa koštaće građane Crne Gore više od milijardu eura, ali javnosti nije poznato koliko će novca od tog projekta pripasti Bemaksu.\nKompanija Bemaksa, prema podacima CRPS, je u vlasništvu Veselina Kovačevića, ali se od osnivanja pričalo da je jedan od stvarnih osnivača Ranko Ubović.\nBemaks je povezivan sa bivšim ministrom vanjskih poslova Milanom Roćenom, koga su navodili kao stvarnog vlasnika Bemaksa. Roćen je te navode negirao.


Odnosi i saradnja Srbije i Turske na najvišem nivou – Balkanekspresrb.rs\nOdnosi i saradnja Srbije i Turske na najvišem nivou\nPredsednica Vlade Republike Srbije Ana Brnabić razgovarala je danas sa predsednikom Velike narodne skupštine Republike Turske Mustafom Šentopom o saradnji, bilateralnim odnosima i o postignutim rezultatima u projektnoj i privrednoj saradnji Srbije i Turske.\nBrnabić je ocenila da su odnosi i saradnja dveju država trenutno na najvišem nivou, pre svega zahvaljujući izuzetnim odnosima predsednika Srbije i Turske i da daju rezultate ne samo u oblasti privredne saradnje i investicija, već predstavljaju dodatnu garanciju za stabilnost i očuvanje mira u regionu.\nKada je u pitanju privredna saradnja, premijerka je istakla da je zadovoljna činjenicom da postoji nesmanjeni interes turskih investitora za naše tržište, naročito u nerazvijenim delovima Srbije.\nTurski investitori su, kako je navela, važan činilac sveukupnog rasta srpske ekonomije i velika podrška državi u borbi protiv nezaposlenosti i povećanja životnog standarda građana.\nŠentop je ocenio da su odnosi naših država na istorijskom maksimumu i da predstavljaju primer saradnje drugim zemljama.\nOn je čestitao Srbiji na otvaranju novog klastera u pregovorima sa Evropskom unijom i istakao podršku Turske procesu evrointegracija.\nKada je u pitanju ekonomija, Šentop je istakao da se povećava interesovanje za turska uluganja na ovom tržištu, a da je očekivanje da će trgovinska razmena u ovoj godini dostići dve milijarde dolara.\nPredsednik turske skupštine je ocenio da je za privredu od izuzetnog značaja otvaranje nove avio-linije Beograd–Ankara, kao i planovi za povećanje broja direktnih avio-linija na relaciji Beograd–Istanbul u narednoj godini.\nPotencijal saradnje u oblasti turizma, kako je istakao, takođe je nametnula potreba boljeg povezivanja naših država.\nSumirajući zajedničke projekte, Brnabić je istakla da su posebno značajni oni u oblasti obnove kulturno-istorijskih spomenika u Srbiji, koja se odvija kroz pomoć turske Agencije za saradnju i koordinaciju (TIKA).\nObnova i očuvanje zajedničke kulturne baštine od velike je važnosti i povezuje dva naroda nekada čvršće nego privredna i druga saradnja, ocenila je premijerka i dodala da će pružiti svu podršku tome da se ovakva praksa nastavi i u budućnosti.\nČuveni muzičar poslao poruku sa najviše tačke u Beogradu


Okružne vlasti pronašle neregistrovani "rudnik" kriptovaluta u ruralnom delu Vašingtona\nBTC $63.277 -4,13%\nETH $4.123 -3,70%\nXRP $1,10 -4,34%\nBCH $632 -2,81%\nEOS $4,76 -2,25%\nPoverenici Okružnog komunalnog preduzeća (PUD) su naložili osoblju da sprovede u delo moratorijum o kripto rudarenju nakon otkrivanja neovlašćenih aktivnosti rudarenja, objavili su 2. aprila iz PUD-a.\nMere izvršenja, koje uključuju novčane kazne, isključivanje, “izveštavanje o neovlašćenim opterećenjima za sprovođenje zakona kao krađu električne energije” i “zaštita javne bezbednosti”, prate ratifikaciju moratorijuma od 19. marta o licencama za rudarenje kriptovaluta. Naknade koje je predložilo osoblje bi mogle da iznose “5.000 dolara za neovlašćene operacije u stambenim područjima i 7.000 do 10.000 dolara u komercijalnim prostorima”.\nPoverenici su se bavili državom i bezbednošću elektroenergetskog sistema nakon otkrivanja nekoliko slučajeva neovlašćenog rudarenja kriptovaluta, uključujući i one u stanovima, kućama i malim skladištima. Svaka jedinica za rudarenje troši dovoljno električne energije za izazivanje zabrinutosti zbog opasnosti od požara, pošto objekti nisu projektovani za takav teret.\nPrema rečima generalnog direktora za potrošače Džona Stola, mesečna potrošnja u stanovima je skočila sa 500 kilovat sati na 11.000 kilovat sati i više, što je daleko iznad norme. Poverenik Geri Arsenaut je okarakterisao prekršioce kao “lažove”, govoreći:\n“Ono o čemu smo razgovarali je vezano za osobe koje namerno pokušavaju da ‘hvataju krivine’ i koriste struju na način na koji objekat ne podržava i to rade bez da su podneli zahtev za uslugom koja bi to omogućila. Podržavam instalaciju automatskih brojila kako bi se suprotstavili tim ludacima pre nego što spale zgradu i možda pobiju porodicu ili decu u požaru.”\nOvaj potez poverenika PUD-a ima za cilj da reši bezbednosne rizike od prevarantskih radnji, kao što su preopterećenje mreže, rizik od požara za komšije, troškove okruga za istraživanje i praćenje ilegalnih operacija vezanih za kriptovalute.\nRudari su se sjatili u neke male američke gradove zbog jeftinijih troškova struje, što je od suštinskog značaja za veći profit. Kao posledica toga, mnogi mali gradovi su bore sa potražnjom. Prošlog meseca je gradsko veće Pitsburga usvojilo moratorijum od 18 meseci za delatnost rudarenja bitkoina u gradu, koji zahteva da rudari plate naknade i tako napune gradski budžet.\nU januaru je CNBC prenosio o preopterećenosti elektroenergetske mreže zbog rudarskih aktivnosti u okrugu Douglas. U međuvremenu, problem je rešen dodavanjem 100 megavata data centrima.


Visoka tehnologija kompanije Nokian Tyres vozačima nudi istinske prednosti - Vianor\nNovi Nokian Line SUV letnji pneumatici za svestranu SUV upotrebu pružaju prijatan komfor, visoke performanse i snažno prijanjanje na mokrom kod malih i srednjih SUV vozila. Ovaj pneumatik se neumorno kotrlja, jer poseduje ekstremno dug životni vek zahvaljujući svojoj izuzetno čvrstoj Nokian tehnologiji izrade bočnih zidova od aramida. Prema podacima proizvođača automobila, na testu kočenja na mokrom se Nokian Line SUV zaustavlja 3,4 metara ranije u odnosu na njegove vrhunske konkurente, dakle za jednu celu dužinu SUV automobila. Osim toga ovaj pneumatik sa klasom efikasnosti potrošnje goriva Btroši malo goriva, u poređenju sa njegovim vrhunskim konkurentima sa klasom efikasnosti potrošnje goriva F, tako da vozač može da uštedi do 43358 dinara na benzinu.\n43358 dinara uštede na benzinu uz Nokian Line SUV sa klasom efikasnosti potrošnje goriva B u poređenju sa njegovim vrhunskim konkurentima iz klase efikasnosti potrošnje goriva F izračunato je na osnovu ”kalkulatora za uštedu goriva” Evropske komisije 60 000 km pređenih kilometara sa novim pneumaticima, 8,0 l/100 km prosečna potrošnja benzina, 141,90 dinara/l. prosečna cena super benzina u Srbiji, poboljšanje u pogledu kategorije na oznaci sa F na B


Dobro je da znate: Do kraja jula, izmena na pruzi Kikinda- Zrenjanin · gradski.online\nDobro je da znate: Do kraja jula, izmena na pruzi Kikinda- Zrenjanin\nKIKINDA- Kompanija “Srbija voz” saopštila je da se zbog zatvaranja pružnog koloseka između železničkih stanica Elemir i Novo Miloševo, od 11. do 31. јula, menja red vožnje za prevoz putnika. Izmena se odnosi na železnički saobraćaj, u intervalu od 6.20 do 14.25 časova.\nKonkretno, to znači da neće saobraćati voz koјi iz Zrenjanina za Kikindu polazi u 7.20 časova. Do kraja jula, izostaće i voz koјi iz Kikinde za Zrenjanin polazi u 10.55 časova:\n– Za putnike ovih vozova biće organizovan autobuski prevoz na relaciјi između Kikinde i Zrenjanina – saopštila je kompanija “Srbija voz”.\nPrethodnoU redovnom terminu: Noćni turnir u malom fudbalu nije održan, upitna organizacija do kraja leta\nSledeće“Vojvodina” ne zna za poraz: U drugoj kontrolnoj utakmici, savladali OFK “Kikindu 1909”


Foto: cdm.me / Arhiva\nGeneralni sekretar NATO-a, Jens Stoltenberg je večeras izjavio da je bezbednosna situacija na Kosovu mirna, iako je u poslednje vreme bilo tenzija i pozvao i Kosovo i Srbiju, da se uzdrže.\n- Potreban je dijalog, a ne retorika koja podstiče (tenzije), stoga treba izbeći tenzije - rekao je generalni sekretar NATO-a u intervju za RTK.\nZa odlazak Policije Kosova na sever Kosova nije potrebna dozvola KFOR-a ili NATO-a, kazao je on.\n- Policija Kosova može da deluje na celoj teritoriji Kosova i o tome odlučuju institucije Kosova ili zvanična Priština. To je pitanje koje se tiče institucija Kosova. Sada imamo stabilnu situaciju i treba poštovati sporazume iz Brisela kako bi region bio miran - kazao je Stoltenberg.\nŠef NATO na Kosovu: Politički lideri Beograda i Prištine da spuste tenzije, sprovesti dogovoreno\nRakić: Insistiramo na mirnom rešenju, Kfor garant mira\n- NATO je ovde da bi zaštitio mir - kazao je on odgovarajući na pitanje koji je zadatak KFOR-a u slučaju da neko pokuša da vojskom uđe na Kosovo.\n- Ni jedna vojska ne može da udje na Kosovo bez saglasnosti NATO-a. Zbog toga stanovništvo na Kosovu treba da se oseća sigurnim - kazao je generalni sekretar.\nGovoreći o transformaciji Bezbednosnih snagae Kosova u Oružane snage, on je rekao da je NATO podržao razvoj BSK i, ukoliko se mandat BSK promeni, onda i NATO treba da promeni podršku i da podrži ono što će biti tom promenom.


Đokovića ponovo hapse\nNajbolji teniser sveta Novak Đoković pobedio je Vladu Australije u sudskom sporu.\nDesetak policajaca Viktorije na ulazu parkinga advokata Novaka Đokovića\nSrpski teniser Novak Đoković biće priveden i deportovan.\nVelika drama se odvija u Melburnu gde tamošnje vlasti ipak žele da deportuju najboljeg tenisera sveta, pored sudske odluke da mu se vrati viza\nNina Marković Kaze, politikolog, za Prvu televiziju je rekla da u ovom momentu u Melburnu hapse Novaka Đokovića.\nPrema njenim pouzdanim informacijama, Novak Đoković je u ovim momentima priveden i čeka ga deportacija.\nĐoković je sredinom prošle nedelje doputovao u Australiju nakon što je dobio medicinsko izuzeće od vakcinacije protiv korona virusa, ali mu je odmah po dolasku u Melburn ukinuta viza.\nOn se od tada nalazi u hotelu, koji služi kao prihvatni centar za imigrante, a odmah po odbijanju vize njegov pravni tim je uputio žalbu na takvu odluku.


Tanjug 12. maja 2021. 17:23\nKIKINDA – Delegacija Uprave za trezor Ministarstva finansija, na čelu sa direktorom Markom Gverom, posetila je danas Kikindu, gde je na sastanku sa rukovodstvom grada istaknuta opredeljenost za produbljivanje saradnje u cilju boljitka svih građana Severnobanatskog okruga.\nNapori Uprave za trezor usmereni u pravcu ravnomernog razvoja svake od 34 filijale i 110 ekspozitura širom zemlje, upravo kako bi podizanjem kvaliteta usluga koje ona pruža bile svuda na istom, visokom nivou, istakli su nadležni iz Uprave za trezor.\nU nameri da građani sve poslove iz nadležnosti Uprave za trezor obavljaju brže i efikasnije, u filijali Uprave u Kikindi u najskorijem periodu biće postavljeni redomati, uređaji koji znatno utiču na smanjenje gužvi i ukidaju potrebu za dugotrajnim čekanjem u redovima.\nPored toga, građanima je omogućeno da na svim šalterima Uprave za trezor, izvršavaju plaćanja računa i dadžbina bez naknade ili po najnižoj mogućoj proviziji, najavili su predstavnici grada Kikinda.\nNe zaboravljajući značaj društveno odgovornog poslovanja i važnost ulaganja u obrazovanje mladih, Uprava za trezor je ustupila na korišćenje računarsku opremu osnovnim školama „Bratstvo – jedinstvo“ u Banatskoj Topoli, „Petar Kočić“ u Nakovu i „Mora Karolj“ u Sajanu.\nKako je rekao direktor Uprave za trezor, Marko Gvero, cilj je da deca koja se školuju u ovim obrazovnim ustanovama imaju uslove jednake njihovim vršnjacima u Beogradu, naglasivši da ulaganje u mlade, kao i u obrazovanje, predstavlja prioritetni zadatak svakog druššva koje želi da napreduje i da se razvija.\nPored toga, kontinuirano se radi na poboljšanju kvaliteta usluga, stalnoj modernizaciji i implementaciji inovativnih rešenja u radu Uprave.\nDelegacija Uprave za trezor razgovarala je sa Nikolom Lukačem, gradonačelnikom Kikinde, Dijanom Jakšić Kiurski, njegovom zamenicom i Branislavom Stokićem, direktorom filijale Kikinda.


Novi trener "parnog valjka" na raspolaganju ima većinu igrača od prošle sezone, što bi po mišljenju 25-godišnjeg Beograđanina mogla da bude prednost.\n- Ogromna je prednost osećaj pripadnosti klubu, koja se ponovlja kod mene već treću sezonu. Često pričam sa kolegama koji su ovde već neko vreme koliko je to psihološka prednost. Dolazimo na mesto koje je svima drago, koje nam je svima poznato. Sve te stvari su prednost u građenju dobre atmosfere i energije među svima nama, rekao je Zagorac za TV Partizan.\nZagorac je upitan da li zajedno sa Ognjenom Jaramazom ima potencijala da budu novi tandem Partizana za velike uspehe i ispisivanje istorije, kao što su svojevremeno bili Dragan Kićanović i Dražen Dalipagić, Vlade Divac i Žarko Paspalj, Predrag Danilović i Aleksandar Đorđević...\n- U ovom trenutku mi nismo još u toj grupi tandema, to su imena koja su velikoj meri zadužila crno-beli dres. Mislim da imamo potencijal da to postanemo, naravno kroz neke timske rezultate i uspehe. Svi oni su svoja imena i rejting gradili kroz timske uspehe. Jare (Jaramaz prim.aut) i ja se poznajmo veoma dugo, od najmlađih igračih dana. Savršeno sam upoznat sa njegovim potencijalom, verujem da ga i ja imam. Moraju neke stvari da se poslože i stabilizuje. Verujem i nadam se da nas dvojica možemo da dođemo na taj nivo u skorijoj budćnosti, zaključio je Zagorac.


Škola rukometa "Perihel" Brčko postala omladinski rukometni klub – stiglo i pojačanje\nHome Novosti Gradske novosti Škola rukometa “Perihel” Brčko postala omladinski rukometni klub – stiglo i pojačanje\nŠkola rukometa “Perihel” Brčko postala omladinski rukometni klub – stiglo i pojačanje\nU maju 2019. godine brčanski rukometaši, koji su igrali i u evropskim klubovima, Goran Šarenac i Dražen Stojanović (trenutno igra za RK “Sloboda” Tuzla) osnovali su Školu rukometa “Perihel” sa ciljem da to bude škola u kojoj će djeca da vježbaju, uče osnove i tehnike rukometa, da se pravilno razvijaju fizički, ali i da se druže, uče o poštovanju, brizi za druga i spremaju se za profesionalne karijere.\nOvih dana škola je prerasla u klub, a tome su doprinijeli i roditelji 14 dječaka kadetskog uzrasta, koji su zatražili od njihovog nekadašnjeg trenera i člana RK “Lokomotiva” Gorana Šarenca, da ih uzme pod svoje okrilje.\n“Dolasku djece prethodilo je nekoliko roditeljskih sastanaka na kojima su, u želji da svojoj djeci omoguće normalne uslove za treniranje i igranje rukometa, pokrenuli inicijativu da kompletan kadetski pogon pređe u naš klub. Pošto sam ja te sve dječake ranije trenirao, znao njihovu želju i volju, kao i ljubav prema rukometu, naravno da sam prihvatio te prijedloge roditelja i dječaci su od 4. februara 2021. godine zvanično postali članovi ORK “Perihel,” izjavio je trener Šarenac.\nZahvalio se Pododjeljenju za sport i kulturu u pomoći za iznalaženje termina za treninge u sali, te roditeljima i prijateljima kluba koji pružaju nesebičnu podršku da ovaj omladinski pogon zaživi na pravi način i uključi se u takmičenja.\nMožete ih pratiti na facebook stranici Omladinski rukometni klub Perihel Brčko\nPrethodni postJavni poziv za pozicije pravnik i radiolog u okviru projekta “Skenirajmo korupciju”\nSledeći postIzložba Seada Hasanefendića “Prošlost oživljena umjetnošću” u brčanskoj galeriji


SARAJEVO: BiH ugrožava "srpsko- hrvatska velikodržavna politika" - iBalkan.net\nCrna Hronika Evropa\nBiH i dalje ugrožava “srpsko- hrvatska velikodržavna politika”, ocijenili su sarajevski analitičari nakon sastanka lidera tri zemlje u Mostaru, prenosi Dojče vele…\nBERLIN: objavljeno u kategoriji “Vijesti- Crna Hronika- Evropa- Magazin” 07. 03. 2018. 20: 39… SARAJEVO: BiH ugrožava “srpsko- hrvatska velikodržavna politika”\nTrilateralni sastanak, prvi poslije šest godina, završen je, kako se i očekivalo, bez značajnijih zaključaka a članovi Predsjedništva BiH, predsjednica Hrvatske i predsjednik Srbije, prema mišljenju analitičara, samo su potvrdili da o najznačajnijim pitanjima, poput graničnog spora između BiH i Srbije, još nema dogovora, dodaje Dojče vele.\nBio je to još jedan od susreta “bez transparentne suštine”, ocenio je za Dojče vele direktor Međunarodnog instituta za bliskoistočne i balkanske studije (IFIMES) Zijad Bećirović. “Ništa nije potpisano, a pokušava se predstaviti kao istorijski događaj u nekom smislu. U osnovi se skrivaju namere Srbije i Hrvatske da, uoči priznanja kosovske nezavisnosti od strane Srbije, ponovo pokušaju nešto da ušićare na račun BiH”, rekao je.\n– Podsećam da je (predsednik RS) Milorad Dodik javno poručio (predsedniku Srbije) Aleksandru Vučiću da, kada razgovara o Kosovu, ima u vidu RS. (Ministar spoljnih poslova Srbije) Ivica Dačić, koji se u Mostaru susreo i sa ministrom spoljnih poslova BiH Igorom Crnadkom, javno zagovara podelu Kosova. Rukovodstvo Srbije, koje baštini politiku iz devedesetih godina, nije odustalo od BiH. Hrvatska, iako članica Evropske unije i NATO, podstiče Srbiju da bude pokretač destabilizacije, a sve u funkciji velikodržavnih politika. Srpski i hrvatski nacionalisti odlično se razumeju – rekao je Bećirović za Dojče vele.\nNovinar BH radija 1 Emil Karamatić tvrdi da nikada kao sada u Mostaru, nije bila vidljivija slika loših odnosa hrvatskog i bošnjačkog člana Predsedništva BiH, Dragana Čovića i Bakira Izetbegovića.\n– Niko ne može da zamjeri predsjedavajućem Predsedništvu BiH Draganu Čoviću što gradi dobre odnose sa predsjednikom Srbije Aleksandrom Vučićem. Oni su potrebni i nemaju alternativu. Ali građenje tih dobrih odnosa ne može da ima prioritet u odnosu na one koje bi Čović trebalo da izgradi prije svega u Federaciji BiH sa Bakirom Izetbegovićem – rekao je Karamatić za DW.\nKaramatić je rekao da su zabrinjavajuće i poruke koje visoki zvaničnici Srbije i Hrvatske redovno upućuju po dolasku u BiH.\n– Kada je nekome više od dvadeset godina prva rečenična… prilikom posjete BiH da su za suverenitet i integritet ove zemlje, vjerujte da smo daleko i od suvereniteta i integriteta” jer “zašto uporno ponavljati da ste za suverenitet i integritet BiH, ako to nije upitno – rekao je.\nDojče vele prenosi i ocjene sarajevskih analitičara da je sastanak u Mostaru bio besmislen, jer su predsjednici Srbije i Hrvatske, odnosno članovi Predsedništva BiH “natjerani da se sastanu” kako bi, u duhu evropske Strategije za Zapadni Balkan, pokazali dobru volju, odnosno spremnost da dijalogom rešavaju otvorena pitanja.\nPored graničnih pitanja, tu je i Izborni zakon BiH o kojem je proteklih mjeseci bilo dosta govora, ne samo u Sarajevu i Mostaru, već i Zagrebu, Briselu, kao i u Ankari…\nBiH BiH ugrožava Sarajevo srpsko- hrvatska srpsko- hrvatska velikodržavna politika susreta "bez transparentne suštine"\nSARAJEVO Grad se oprostio od dobrog čovjeka dr. Nedžada Nakaša\n“UŽIVO IZ BANJALUKE”\nHoroskop za utorak 6. juni 2017\nNapad na noćni klub,”Reina” izveo jedan napadač


Fudbalski veterani Kotor Varoša drugi u Sokobanji – kvdanas.com\nPočetna/Vijesti/Kotor Varoš/Fudbalski veterani Kotor Varoša drugi u Sokobanji\nFudbalski veterani Kotor Varoša drugi u Sokobanji\nFudbalski veterani Kotor Varoša osvojili su drugo mjesto na Međunarodnom turniru u malom fudbalu u Sokobanji, koji je proteklog vikenda okupio osam ekipa iz Srbije, Rumunije, Makedonije i Republike Srpske.\nU finalnom duelu su odmjerili snage sa veteranima iz Apatina, koji su slavili nakon boljeg izvođenja kaznenih udaraca /3:2/, pošto je regularni dio završen bez pobjednika /0:0/.\nU grupnoj fazi su Kotorvarošani ostvarili tri trijumfa bez primljenog gola, tako da je nagrada za najboljeg golmana turnira zasluženo pripala Savi Kerezoviću. Iako su mečevi imali takmičarski značaj oni su, prije svega, bili prijateljskog karaktera jer su ostvarena nova poznanstva koja imaju za cilj njegovanje bratskih odnosa sa ekipama iz regiona.\nČlan kotorvaroške ekipe fudbalskih veterana Dragiša Jurić zahvalio je domaćinima za gostoprimstvo i pozvao bratske ekipe na 5. Međunarodni turnir prijateljstva koji će krajem septembra biti održan u Kotor Varošu.\n,,Ove godine očekujemo učešće osam ekipa iz Srbije, Austrije, Slovenije i Republike Srpske, što naš turnir čini jedinstvenim na prostoru bivše Jugoslavije“, istakao je Jurić.\nDomaćin trodnevnog druženja potrudio se da sve protekne na visokom nivou, a nagrade i poklone za sve učesnike uručio je predsjednik Udruženja fudbalskih veterana iz Sokobanje Goran Frankulović.\n,,Mislim da je ovdje najvažnija stvar druženje i održavanje prijateljstava, koja su bila stvorena u nekom prethodnom periodu. Ova tradicija će se nastaviti i u godinama koje slijede, a tražićemo još prostora da je poboljšamo“, rekao je Frankulović.\nTokom boravka u Srbiji fudbalski veterani Kotor Varoša su naišli na izuzetno gopstoprimstvo u opštinama Mali Zvornik i Paraćin, gdje su uručili prigodne poklone predsedniku opštine Mali Zvornik Zoranu Jevtiću i šefu administrativne službe ove opštine Mladenu Periću, kao i odbornicima u Skupštini opštine Paraćin Tomislavu Šaletiću i Bogdanu Babiću.\n,,Našoj braći i ovim divnim ljudima iz Kotor Varoša su vrata naše opštine uvijek otvorena, jer smo mi jedan narod koji Drina samo geografski razdvaja“, poručio je šef administrativne službe opštine Mali Zvornik Mladen Perić.\nHumanost koja inspiriše: Ivana Prpić (Crveni krst Kotor Varoš)


OVA ZVEZDA JE BOLJA OD MILOJEVE NAJBOLJE: Remi sa Milanom nije samo doneo nadu za eliminaciju italijanskog giganta, već nešto mnogo više | Novosti.RS\nNakon odlaska Vladana Milojevića i dolaska Dejana Stankovića na mesto šefa stručnog štaba, mnogi su pesimistično govorili da on jeste fudbalska legenda, ali…\nTo “ali” se javljalo u gotovo svakoj rečenici, ali čini se da ga je nakon utakmice protiv Milana obrisao upravo sam Stanković.\nZbog remija protiv Milana – Crvena zvezda je upisala novi bod za UEFA rang listu, pa je ponovo skočila na 51. mesto najboljih klubova Evrope, koja će biti još važnija kada se od 2024. godine bude igrala Liga šampiona u novom formatu.\nTako je nadmašen i 8.000 iz prve sezone Milojevića, a ima prostora za dalji napredak.\nZa sedam dana na “San Siru” sledi revanš 1/16 finala Lige Evrope gde će se Zvezda nadati da može do gotovo nestvarnog rezultata i prolaska u narednu rundu takmičenja.\nDa će im biti lako – neće, Milan je dao dva gola u gostima, ali do sada smo već naučili da je u fudbalu sve moguće.


VojvodinaCafe - Putujete za BG vozom i stigli ste do Prokopa, a šta dalje?\nPutujete za BG vozom i stigli ste do Prokopa, a šta dalje?\nVest objavljena: 29.01.2016 10:51\nVeć prvog dana po otvaranju nove železničke stanice Prokop, Novosađani koji su pristizali bili su potpuno zbunjeni jer nisu znali kojim prevozom da nastave put po gradu. Železnička stanica Beograd - Centar, koja je pre dva dana svečano otvorena, još nije usaglašena sa mrežom gradskog prevoza, pa se do nje može doći uglavnom presedanjem u dva-tri autobusa ili trolejbusa, dodatnim korišćenjem BG voza ili kraćim pešačenjem, prenosi radio 021.\nNaime, direktno do Prokopa zasada saobraća samo minibus na liniji 34, ali je mali problem što on ne ide ka centru grada, nego preko Banjice i Dedinja vozi ka Kanarevom brdu i Miljakovcu. Radnim danom saobraća na 25, a vikendom na čak 50 minuta.\nOni koji sa nove železničke stanici idu u neki drugi deo prestonice na raspolaganju imaju trolejbuse 40 i 41 i to do Zvezdare i Studentskog trga. Najbliža stanica ovih linija je, međutim, u Bulevaru kneza Aleksandra Karađorđevića, preko puta "Kuće cveća", a do Prokopa je potrebno desetak minuta hoda i to stepenicama i prolazima pored stambenih zgrada. Trolejbusi saobraćaju znatno češće od minibuseva, na svakih šest do sedam minuta, ali je do perona potrebno nositi torbe niz stepenice.\nTreća, još teža i duža varijanta je autobuska stanica na auto-putu gde staju vozila sa linija 17, 18, 46 i 55, ali do kojih je potrebno prepešačiti skoro čitav kilometar. Ljudi koje su novinari zatekli na železničkoj stanici nadaju se da će se, uskoro, otvoriti nove linije gradskog prevoza.\nGrađani da se snalaze posle 23 sata\nOni koji se ka novoj železničkoj stanici Beograd - Centar zapute posle 23 časa ili tada stignu na nju nemaju na raspolaganju nijednu liniju gradskog prevoza. Prvi polazak minibusa 34 je u 6.25, a poslednji u 22.50. Slična situacija je i sa trolejbusima koji kreću u 5.30 ujutru, a završavaju svoju vožnju u 23 časa.\n"Kako bi stanica bila kompletno funkcionalna, neophodno je da se uvede još gradskih autobusa koji će saobraćati do ove lokacije. Odavde moram da stignem do Glavne autobuske stanice, a nemam nijedan prevoz do tamo", kaže za Novosti Momir J, koji je doputovao vozom iz Novog Sada i sišao na Prokopu.\nGrađani kojima se od stanice Beograd - Centar ne mili da se penju uz stepenice, kako bi ušli u trolejbus, imaju opciju i da putuju BG vozom. Sa Prokopa, na svakih 15 minuta, mogu do Karađorđevog parka ili Vukovog spomenika.\nPostavljeno malo putokaza\nPrvi putnici koji su u sredu koristili železničku stanicu smatraju da je još dosta posla ostalo nedovršeno.\n"Nije jasno obeleženo mesto gde se mogu kupiti karte, a trebalo mi je i dosta vremena da pređem sa jednog na drugi peron, jer nema putokaza. Nema ni jasne oznake gde je izlaz, a gde toalet", požalio se jedan od putnika.


Novi studijski program na Univerzitetu u Istočnom Sarajevu @ InfoBijeljina \nNa Univerzitetu u Istočnom Sarajevu predstavljen je novi studijski program na trećem ciklusu studiranja ili doktorskim studijama - Bioinženjering i medicinska informatika.\nRiječ je o multidisciplinarnom studijskom programu koji organizuju Elektrotehnički, Medicinski i Mašinski fakultet.\nIdeja potekla još 2014. godine, a u akademskoj 2020/21 dobiće svoju konkretizaciju.\nBioinženjering i medicinska informatika omogućiće svim masterima koji završe Medicinski, Elektrotehnički ili Mašinski fakultet da se upišu na jedinstven studijski program koji će obuhvatiti sve ove oblasti.\n- Napretkom same tehnologije i medicine, informatika se ne može isključiti iz medicine jer je neophodna za ranu dijagnostiku oboljenja. Takođe, ne može se isključiti ni mašinstvo zbog nanonauka i nanotehnologija i razvoja implantata u mnogim granama, počevši od stomatologije, ortopedije, kardiovaskularnih oboljenja... - izjavio je dekan Elektrotehničkog fakulteta Univerziteta u Istočnom Sarajevu Božidar Popović.\nNovi studijski program biće veliki izazov i za kandidate i za profesore.\n- Studij je koncipiran na taj način da na prvoj godini, zavisno od profila kandidata koji upisuju, doktori imaju osnovne inženjerske predmete kako bi stekli osnovna znanja iz inženjerstva. S druge strane, inženjeri koji upisuju ove doktorske studije na prvoj godini će imati jedan ozbiljan program upoznavanja sa anatomijom i fiziologijom čovjeka - objasnio je dekan Medicinskog fakulteta Univerziteta u Istočnom Sarajevu Dejan Bokonjić.\nDoprinos razvoju i realizaciji ovog studijskog programa koji traži znanja i odgovore na kompleksna pitanja u vezi medicine, stomatologije, farmacije i to sa aspekta inženjerstva, daće i Mašinski fakultet.\n- Istakao bih nekoliko nastavnih disciplina koje će se realizovati u okviru ovog studijskog programa, a tiču se Mašinskog fakulteta. To su, dakle, prije svega biomaterijali, zatim biomehanika i dio koji se odnosi na upotrebu robotskih sistema u medicini sa aspekta kinematike, odnosno mehanike robotskih sistema - rekao je dekan Mašinskog fakulteta Univerziteta u Istočnom Sarajevu Milija Kraišnik.\nOvakvi programi već postoje širom Evrope i svijeta i dobro funkcionišu. Zapošljavanje onih koji završe ove doktorske studije je dobro.\nNa Univerzitetu u Istočnom Sarajevu na ovaj studijski program trebalo bi da bude upisano 15 kandidata - po pet sa sva tri fakulteta.\nVakcinacija protiv sezonskog gripa u Institutu za javno zdravstvo Republike Srps ...


Prijepolje dobija savremen vrtić - Raspisan tender za izradu dokumentacije - Grad Prijepolje\nOpština Prijepolje oglasila je tender za izradu dokumentacije za izgradnju savremenog dečijeg objekta na teritoriji tog grada. Procenjena vrednost nabavke je 3 miliona dinara bez PDV-a.\nKako se navodi, predmet javne nabavake je izrada urbanističkog projekta, idejnog rešenja, projekta za građevinsku dozvolu, projekta za izvođenje, elaborata za opremanje dečijih ustanova i studija opravdanosti za objekat dečje ustanove u Prijepolju\nPlanirani objekat je namenjen deci uzrasta od tri do 5.5 godina, u kojem će biti smešteno 200 dece, raspoređenih u 10 grupa. Objekat je spratnosti P+1 (prizemlje i prvi sprat) a bruto razvijena građevinska površina je oko 1. 600 m2\n– Savremeni koncept predškolskih ustanova fokusiran je na formiranje aktivnih okruženja za učenje i vaspitavanje dece, što podrazumeva formiranje prostora koji deci omogućavaju igru, aktivno učenje i mogućnost stvaranja. Okruženje treba da je takvo da se deo učenja i socijalizacije obavlja od strane vršnjaka ili dece različitih starosnih grupa.\nKrajnji rok za dostavljanje ponuda je 24. mart za kada je zakazano i otvaranje ponuda.


dokumentarci – Čupava Keleraba\n14. jula 2018. 24. avgusta 2018. LoCky\nDOKUMENTARNI FILMOVI U NOVOJ DIGITALNOJ PONUDI ZA ČLANOVE BEOGRADSKIH BIBLIOTEKA Narodna biblioteka Srbije i Biblioteka grada Beograda u saradnji sa Međunarodnim festivalom dokumentarnog filma Beldocs lansirali su projekat AVA Doc Beograd. Članovi biblioteka će od danas (11.07.2018) imati ekskluzivnu priliku da besplatno koriste usluge AVA VOD platforme i gledaju najatraktivnija ostvarenja savremene svetske dokumentaristike koja su prikazana na Belodcsu u prethodnih nekoliko godina. Sa brojem svoje članske karte oni mogu pristupiti videoteci on-line ili filmove gledati direktno u bibliotekama. Ovim inovativnim projektom multimedijalni sadržaj u bibliotekama se obogaćuje i po prvi put…\nFilm, umetnost i pozorišteAVA Doc Beograd, Beldocs, Biblioteka grada Beograda, dokumentarci, dokumentaristika, Narodna biblioteka SrbijeLeave a comment\nU beogradskom Sava Centru sinoć je svečano otvoren 11. Međunarodni festival dokumetnarnog filma BELDOCS. Festival je svečano otvorio kultni američki reditelj Ejbel Ferara, koji je danas stigao u Beograd. Rambo Amadeus je u šaljivom maniru najavio direktora i osnivača festivala Mladena Vušurovića, koji je nastavio u istom tonu i izjavio: „Bilo je uzbudljivo poslednjih deset godina, a biće još uzbudljivije sa mnogo novih filmova. Očekujemo da postanemo najbolji festival na svetu.“ Ejbel Ferara se obratio punoj sali Sava Centra i ljubiteljima dokumentaristike, kao i brojnim domaćim i stranim gostima koji…\nFilm, umetnost i pozorišteBeldocs, dokumentarci, Ejbel Ferara, film, Mladen Vušurović, Rambo Amadeus, Sava centar, vestiLeave a comment\nPredstojeće izdanje međunarodnog festivala dokumentarnog filma Beldocs, biće otvoreno 7. maja u 19.30 sati u Velikoj dvorani Sava centra, premijerama čak dva nova domaća dokumentarna filma – “Slatko od Ništa” Borisa Mitića i “Poslednja avantura Kaktus Bate” Đorđa Markovića, a zatvoreno filmom „Okupirani bioskop“ Senke Domanović. Time Beldocs želi da sugeriše i ukaže na uspon srpskih dokumentarista, koji se i ove godine takmiče u svojoj kategoriji za festivalska priznanja. Za sve ove godine postojanja, Beldocs je uložio mnogo truda da se kompeticijom poboljša i kvalitet i da se domaća dokumentaristika…\nFilm, umetnost i pozorišteBeldocs, dokumentarci, dokumentaristika, dokumentarni film, film, Kaktus Bata, Kinezi, Novi bioskop ZvezdaLeave a comment


Brnabić: Srbija nikad brže ka EU - Blitz RS - Vesti\nAna Brnabić je, nakon sastanka Saveta za stabilizaciju i pridruživanje između Evropske unije i Srbije, navela da dolazi u Brisel sa izuzetno dobrim vestima koje se tiču daljeg evropskog puta Srbije.\nBrnabićeva je, na zajedničkoj konferenciji sa Žozepom Boreljom i Oliverom Varheljijem, istakla da se većina građana na referendumu o ustavnim promenama u oblasti pravosuđa, 16. januara, izjasnila pozitivno, odnosno rekla da su građani glasali da imamo veću vladavinu prava, nezavisno sudstvo i samostalno tužilaštvo.\n„To je ogroman uspeh za Srbiju, velika stvar koju smo uspeli da uradimo i ponosna sam na taj uspeh. To je jedna od velikih stvari na našem EU putu, jer je to osnovna reforma kada se govori o reformama u oblasti vladavine prava“, rekla je Brnabićeva.\nDodala je da će se bez pauze nastaviti rad na reformama u oblasti vladavine prave, sa svim partnerima, kako bi se bez odglaganja formirala Radna grupa, bez čekanja na izbore 3. aprila, kako bi se već započeo rad na setu zakona u oblasti pravosuđa, budući da je kratak period usklađivanja sa Ustavom, od kako parlament potvrdi izmene najvišeg pravnog akta.\n„Nastavljamo u istom duhu i sa istim entuzijazmom, pokazali smo da možemo mnogo i treba bez pauze da radimo na tome“, rekla je Brnabićeva.\nNastaviće se reforme u oblasti javne uprave\nPremijerka je poručila da će se nastaviti i reforme u oblasti javne uprave, koje će ojačati tržišnu ekonomiju, ekonomiju generalno, kao i reforme koje se tiču zelene agende, unapređenje zaštite životne sredine i tranzicije ka zelenoj, održivoj i cirkularnoj ekonomiji.\n„Te četiri oblasti ostaju naši ključni prioriteti u evropskim integracijama“, poručila je Brnabić.\nPremijerka je rekla da je Srbija ostvarila odlične ekonomske uspehe, uprkos kovidu 19, te da je važno da naša zemlja bude spremna za članstvo u Evropskoj uniji.\n„Čini mi se da nikada ranije nismo na ovako pozitivan način, ovom brzinom išli ka Evropskoj uniji“, poručila je Brnabić.\n„Regionalna saradnja, bolje povezivanje i razumevanje u regionu su ključni za dalji proces evropskih integracija. Veliki deo razgovora bio je o regionalnom pozvezivanju, saradnji i odnosima u regionu, te šta je ono što Srbija radi i može da uradi da region bude još stabilniji i bezbedniji i da još brže napreduje ka EU“, rekla je Brnabić.\n„Srbija je bezbedna zemlja“\nBrnabićeva je navela da je Srbija apsolutno bezbedna zemlja i da smo bezbedniji time što imamo međunarodnu saradnju i što je tako efikasno razmenjujemo informacije sa drugim državama.\nBrnabić je, na konferenciji za štampu, posle sastanka Saveta za stabilizaciju i pridruživanje Srbije sa EU, odgovarajući na pitanje koliko je Srbija spremna da ispuni bezbednosne standarde, pošto 18 godina nakon ubistva premijera (Zorana Đinđića) postoje pretnje za život predsednika Aleksandra Vučića i koliko je Srbija bezbedna zemlja, kazala da se radi o zlonamernom pitanju.\nKako je reklapitanjem se insinuira da Srbija nije bezbedna zemlja samo zato što je dobila informacije o planiranom atentatu iz Europola.\n„To upravo pokazuje suprotno, a to je da Srbija jeste bezbedna zemlja, jer su naše obaveštajne službe dobro povezane i sarađuju sa službama širom sveta. Da to nismo ne bi bili bezbedna zemlja“, podvukla je ona.\n„Srbija je prosperitetna zemlja i predsednik Aleksandar Vučić dobija pretnje upravo zato što se bori da postanemo zemlja u kojoj postoje jake institucije i vladavina prava. Njegov život je ugrožen što se bori za vladavinu prava, borbu protiv mafije, organizovanog kriminala“, kazao je on.\nS tim u vezi je ukazala da je sproveden referendum, koji je, kako je rekla, „izgurala SNS“.\n„Mi nismo dobili podršku ni organizacija civilnog društva, koje svakodnevno pričaju da se bore za nezavisno sudstvo, a kada je došao istorijski dan da kažemo „da“ za nezavisno sudstvo i vladavinu prava rekle su glasajte ‘ne'“, ukazala je ona.\n„Cilj otvaranje još dva klastera do kraja godine“\nPremijerka Ana Brnabić izjavila je danas u Briselu da će Srbija nastaviti da radi na otvaranju klastera 3, na narednoj međuvladinoj konferenciji u junu, kao i na pripremi još jednog klastera za otvaranje do kraja godine.\nBorelj: Nema mesta poricanju genocida, važan napredak u dijalogu\n„Treba ostvariti brzi napredka u normalizaciji odnosa i sprovođenja postignutih dogovora. Očekujemo da će Beograd i Priština napredovati kroz dijalog ispunjavajući svoje obaveze. Obe strane imaju svoje obaveze. Treba stvoriti prave uslove za dalje sprovođenje dijaloga i suzdržati se od jednostranih dela i retorike govora“, podvukao je on.\n„Nastavljamo sa pripremama za obnavljanje dijaloga Beograda i Prištine“\nVisoki predstavnik EU za spoljnu i bezbednosnu politiku je dodao da će sa specijalnim izaslanikom EU za dijalog Miroslavom Lajčakom nastaviti da radi na obnavljanju dijaloga Beograda i Prištine, ali i naveo „da Kosovo pokazuje više nespremnosti da učestvuje u tome“.\nRekao je da će sa specijalnim izaslanikom EU za dijalog Miroslavom Lajčakom nastaviti sa pripremama za obnavljanje dijaloga u Briselu, ali samo, kako kaže, ako su obe strane spremne da se dogovore o pozitivnim rezultatima i da pokažu rezultate.\n„Radićemo sa Lajčakom na tome, a posebno u pogledu Kosova, koje pokazuje više nespremnosti da učestvuje u tome“, rekao je Borelj.\nPonovio je da će Lajčak sa predstavnikom SAD prvo sledeće nedelje ići na KiM, kako bi se, kaže, zalagao za obnavljanje dijaloga.


Vlado Glođović - Blic Sport\nEvropska kuća fudbala (UEFA) pokrenula je disciplinski postupak protiv Dinama iz Zagreba zbog ustaškog simbola koji se pojavio na tribina u Briselu na utakmici protiv Anderlehta u Ligi Evrope.\nSUPERLIGA "Grešnik" sa derbija sudi Zvezdi, Glođović na cenrtu u Humskoj\nZvezda i Partizan trče u dvoje... Bore se crveno i crno-beli za titulu šampiona Srbije, a pred njima su utakmice trećeg kola plej-ofa. Poznati su i arbitri koji će suditi meč tima iz Humske sa Napretkom (nedelja 16.00) i Crvene zvezde i Vojvodine (nedelja 18.00).\nNASTAVAK AFIRMACIJE AMATERSKOG SPORTA Posle Mažića, u nižim ligama sude Glođović i Ilić\nFudbalski savez Srbije saopštio je da nastavlja akciju popularizacije fudbala i afirmacije amaterskog sporta delegiranjem sudija Super lige za mečeve nižeg stepena takmičenja.\nSudijska komisija: Glođović bez kazne, pomoćnik je pogrešio\nNa sednici Sudijske komisije Fudbalskog saveza Srbije razmatran je izveštaj posmatrača suđenja utakmice 24.kola Superlige, Partizan – Crvena zvezda, Zdravka Jokića.\nSrećković: Ne može se Glođoviću dati loša ocena za suđenje\nNekadašnji fudbalski arbitar Dobrivoje Srećković ocenio je da Vlado Glođović ne može da dobije lošu ocenu za suđenje na 150. večitom derbiju između Partizana i Crvene zvezde, koji je obeležen i s nekoliko spornih situacija.\nVladimir Stojković: Glođović mi rasplakao dete /VIDEO/\nVelika prašina se digla posle derbija koji je pripao fudbalerima Crvene zvezde 2:1.\nFudbalski klub Partizan obratio se javnosti oštrim saopštenjem u kome je poraz od Crvene zvezde (1:2) u 150. večitom derbiju nazvao "brutalnom krađom", ističući da je Vlado Glođović pravdu delio "sa umišljajem".\nRaka Đurović za „Blic“: Glođović nema problema da pokaže na belu tačku, ali ima jednu manu\nLegendarni fudbalski arbitar, Raka Đurović je za “Blic” analizirao način na koji sudija iz Vrbasa Vlado Glođović deli pravdu.\nNEMA MAŽIĆA Glođović sudi 150. večiti derbi!\nPosle devet vezanih derbija na kojima je delio pravdu, Milorad Mažić neće suditi 150. sudar večitih. Glavni arbitar na meču između Partizana i Crvene zvezde biće Vlado Glođović.\nMažić među 30 najboljih sudija u Evropi\nMilorad Mažić, najbolji srpski fudbalski sudija, od početka 2012. godine biće priključen elitnoj razvojnoj grupi delilaca pravde, što u prevodu znači da se našao na korak od krema evropskih sudija, ili još bliže - među 30 najboljih arbitara na listi UEFA.


Vreme 550 - Okoncana kriza savezne vlade: Novi pokusaj\nFormiranjem nove savezne vlade dobija se možda šest meseci za pregovore s Pariskim i Londonskim klubom i za promenu saveznog ustava\nDRŽAVNI VRH: Predsednik Koštunica i mandatar Pešić\nTri nedelje posle ostavke dosadašnjeg premijera Zorana Žižića, delimično je sanirana "haška" kriza savezne države. Posle konsultacija s predstavnicima SNP-a, NS-a i SNS-a, posle novih koalicionih pregovora između koalicije "Zajedno za Jugoslaviju" (KZJ) i DOS-a i posle izjašnjavanja SNP-a predsednik Koštunica je 17. jula dao mandat za sastav nove savezne vlade Dragiši Pešiću iz SNP-a, dosadašnjem saveznom ministru finansija. U novoj jugoslovenskoj vladi DOS i KZJ će imati po pet ministara.\nKZJ, koalicija SNP-a, Narodne stranke i Srpske narodne stranke, dobija premijersko mesto i četiri resora – odbranu, resor privrede, u koji spadaju unutrašnja trgovina i poljoprivreda, ministarstvo telekomunikacija i saobraćaja, kao i ministarstvo pravde.\nOsamnaestočlani DOS dobio je pet mesta, izgubio je simbolički važno savezno ministarstvo pravde, a zadržao je ministarstvo spoljnih poslova, ministarstvo unutrašnjih poslova, ministarstvo nacionalnih zajednica, ministarstvo finansija i potpredsedničko mesto sa koga će biti koordinirani međunarodni ekonomski odnosi. To znači da će glavni finansijski pregovarač Miroljub Labus i ministar spoljnih poslova Goran Svilanović ostati u sedlu i da jugoslovenska delegacija može neoštećena da ode na teške pregovore s Londonskim i Pariskim klubom o otpisu i reprogramiranju dugova SRJ. Mesto saveznog ministra finansija, na Labusov predlog, pripada DSS-u koji bi trebalo da predloži svog kandidata do skupštinske sednice, koja će se održati početkom sledeće nedelje.\nBilo je objavljeno da će u koalicioni ugovor ući klauzula o konsenzusnom odlučivanju, međutim, prema koalicionom dogovoru KZJ-a sa DOS-om, vlada će ipak odlučivati većinom glasova, mada će njen paritetni sastav obezbediti da ne bude majorizacije. Drugi osigurač predstavlja to što jugoslovenski premijer ima pravo da stavi veto na predloge koji ne odgovaraju Crnoj Gori, a isto takvo pravo veta imaće i potpredsednik Labus.\nU datim okolnostima to nije (baš samo) crnogorski veto u "drugoj srpskoj vladi", kako se Crnogorcima maliciozno prebacuje. Zadatak nove vlade jeste da se nastave pregovori sa Pariskim i Londonskim klubom o otpisu dugova SRJ i da započne rad na budućem ustavnom ustrojstvu zemlje. I u jednom i u drugom poslu potrebno je da postoji optimalna saglasnost, pogotovu što ustavna platforma treba da bude takva da maksimalizuje šanse da je eventualno prihvati i Koalicija za Crnu Goru, koja za sada odbija ideju jedinstvene države. Dugovi čije se otpisivanje traži identifikovani su i u krajnjoj instanci tiču se svake republike posebno. Ako žele da ta vlada bude kako-tako funkcionalna, DOS-ovi političari morali bi da se pridržavaju date reči i da se uzdrže od prebacivanja zbog toga što premijer ima pravo veta a nema efektivnu vlast u samoj Crnoj Gori – ako nema tu efektivnu vlast, ne može mu se uskratiti pravo predstavljanja ključnog interesa svoje sredine.\nPredsednik Koštunica je, dajući mandat Pešiću, naglasio da bi nova ustavna platforma trebalo da omogući izgradnju minimalne, funkcionalne, moderne ali i relativno jeftine savezne države. Da bi nekako ojačao autoritet te vlade, Koštunica je naglašavao da to nije ni "prelazna", ni "privremena" već jednostavno nova vlada. On je nastojao, a i iz DOS-a i iz Narodne stranke je apelovano, da SNP za mandatara pošalje nekog od svojih čelnika kako bi se vladi dalo na političkom značaju.\nKao kandidati pominjani su Predrag Bulatović, predsednik SNP-a, potpredsednik Zoran Žižić i Srđa Božović, predsednik Veća građana, i ministri u ostavci Dragiša Pešić, Miodrag Kovač i Slobodan Krapović. Izbor je pao na Dragišu Pešića.\nUz sve zamerke za izazivanje krize, DOS treba da uvaži to što SNP ipak nije išao daleko preko crte. Posle svih zluradosti izrečenih na račun SNP-a treba konstatovati da je jedan ministar iz ove partije došao na sednicu vlade i činio kvorum kad je usvajana ona "Labusova uredba".\nČitav projekat formiranja nove vlade mogao je da bude miniran opozicionom (49 poslanika SPS-a, JUL-a i SRS-a) inicijativom za donošenje rezolucije o zaštiti ustavnog poretka kojom bi se osudio i eventualno kriminalizovao akt srpske vlade. Da je za tu rezoluciju glasalo 30 poslanika KZJ-a, ona je mogla biti doneta, što bi miniralo sklapanje novog koalicionog dogovora, pošto je onaj deo DOS-a koji je bliži Đinđiću uslovljavao time da se ne osuđuje haška uredba srpske vlade. Sudeći po izjavi predsednika Veća građana Dragoljuba Mićunovića, izgleda da je u razgovorima sa KZJ-om unapred bila otklonjena takva opasnost – ili je bar bila umanjena: Poslanički klub SNP-a najavio je da će njegovi poslanici individualno odlučivati da li će glasati za predlog deklaracije koja, kako su ocenili, ima pravnih manjkavosti, itd., itd. Ta sednica je inače odložena zbog isforsiranog tehničkog pitanja – zato što nema TV prenosa.\nMINSKA POLJA: SNP želi da bude siguran da se neće ponoviti situacija do koje je došlo prilikom donošenja Uredbe savezne vlade o saradnji sa Haškim tribunalom. Nije sigurno da će strani partneri to uvažavati, čak i ako to ponovo ugrozi očuvanje Jugoslavije, pa bi domaći akteri trebalo toga da budu svesni. Biće veoma važno da dosovci ne nastupaju prema SNP-u ni uvređeno ni potcenjivački.\nOva garnitura na vlasti, naravno, nema one patološke crte kakve je imao prošli režim, ali u ponašanju većine ima mnogo nedržavničkog držanja i "opozicione inercije". Ogovaraju se ne samo u zemlji nego i u inostranstvu, preporučuju se, ili se jogune, ne gaje osećanje da su svi oni ipak jedan tim – dok svira himna neki se mnogo ukrute a neki se previše sagnu, a kad lopta uđe u šesnaesterac sapliću jedan drugoga.\nIpak, i u trenutku kada je kulminirala kriza bilo je izvesno da se neće preći crta iza koje bi došlo do trenutne disolucije treće Jugoslavije. Na početku konsultacija jugoslovenskog predsednika Koštunice i predstavnika crnogorskog opozicionog KZJ-a 3. jula, izražena je saglasnost oko potrebe formiranja nove savezne vlade i želja za očuvanjem zajedničke države i u tom pravcu se ovog puta bez velike drame i išlo.\n"DIREKTNA VEZA": Bilo je u toj krizi i očijukanja dela DOS-a s Đukanovićem koji je bio poslao poziv srpskoj vladi za pregovore o političkoj budućnosti, iza leđa savezne države. Iz G17 se, na primer, manje-više otvoreno preporučivalo da se pređe na "direktne pregovore" s Đukanovićem. Labus je u tom usijanju pozdravio inicijativu Vlade Crne Gore da počnu razgovori o uređenju odnosa između Srbije i Crne Gore kao dobrodošlu, ali je ipak naglasio da bi svi relevantni politički faktori trebalo da pronađu kompromis koji bi doveo do očuvanja zajedničke države. To je, ipak, veoma daleko od Đukanovićevog koncepta o savezu dveju nezavisnih država. Đinđić je, ne oklevajući baš predugo, zahvalio na inicijativi crnogorske vlade. To je značilo da je sačuvan kostur programskog jedinstva DOS-a i da je shvaćeno da prihvatanje Đukanovićeve inicijative znači prejudiciranje secesionističkog rešenja.\nU nominacijskom govoru mandatar Pešić je kazao da, ako se u političkim pregovorima zaključi kako treba menjati ustavno ustrojstvo, do toga mora da se dođe na ustavom propisan način.\nAUSTROUGARSKA PRUGA: Ključne ustavne promene, one koje se tiču položaja federalnih jedinica, nije moguće izvesti bez saglasnosti skupština republika članica. To znači da će jednog trenutka kriza morati ipak da dobije oblik odlučujuće političke bitke u Crnoj Gori. Kvalitet funkcionisanja ionako okrnjene savezne države u tom trenutku biće jedan od važnih političkih činilaca. Nije nevažno ni to što je SNP svoje glavne kadrovske karte ostavio u Crnoj Gori.\nSudeći po istraživanjima Srbobrana Brankovića iz agencije "Medium", u Crnoj Gori se trenutno povećava broj onih koji podržavaju ideju zajedničke države, mada su separatisti još malo jači. Branković ocenjuje da crnogorski predsednik Milo Đukanović nije baš u sjajnoj poziciji jer postaje talac Liberalnog saveza, a izložen je kritici i zbog rasta socijalnog nezadovoljstva u Crnoj Gori.\nSlično zapažanje ima i Zoran Lutovac iz Instituta društvenih nauka: SNP je posle postavljanja zahteva za stvaranje paritetne savezne vlade dobio nešto novih pristalica. Lutovac, međutim, uočava da je rast rejtinga SNP-a previše plaćen u Srbiji, u kojoj je u odnosu na martovska istraživanja javnog mnjenja, kada je 67 odsto građana bilo za zajedničku državu, sada taj broj smanjen na 59 odsto. Uz to, u Brankovićevom najnovijem istraživanju vidi se da je SPS posle izručenja Slobodana Miloševića Hagu vratio oko četiri odsto svojih pristalica i sa osam odsto podrške skočio na 12 odsto, ali izgleda da im se uglavnom prelivaju glasovi radikala koji tako pokazuju solidarnost s napaćenom braćom.\nPočetkom jula lideri SNP-a zalagali su se da se kriza reši raspisivanjem vanrednih izbora, ali DOS nije bio za tu soluciju, a pitanje je koliko je lider SNP-a Predrag Bulatović, kada je 6. jula to rekao, tačno znao na šta sve može izaći.\nSrbijanski političari, nažalost, slabo razumeju Crnogorce, po Predragu Bulatoviću, ne slušaju pažljivo šta oni govore i ne shvataju ih dovoljno ozbiljno. A čitava operacija ustavne konsolidacije savezne države zasniva se na dve pretpostavke – a) da ona privuče dovoljno glasača u Crnoj Gori, a ne odbije mnogo njih u Srbiji ili b) da se crnogorski predsednik Milo Đukanović predomisli i ipak prihvati život u zajedničkoj državi.\nZasad se ne vide znaci da će ovaj, ako ostane u sadašnjoj snazi, nešto tako i učiniti. On naprosto ne koči već dodaje gas. DPS najavljuje vanredni kongres najverovatnije za početak oktobra, a na tom kongresu biće dopunjen partijski program "onim opredeljenjima koje je prihvatio Glavni odbor DPS-a i politička javnost Crne Gore".\nSudeći po nekoliko izjava, referendum o statusu Crne Gore možda će biti održan u prvom tromesečju naredne godine. Potpredsednik Vlade Crne Gore Žarko Rakčević izjavio je da će sadašnja crnogorska vlada trajati najduže deset meseci ili godinu dana...\nValjda svesni da nemaju dovoljno podrške za čistu separatističku opciju, političari iz bloka "Za Crnu Goru" još govore o nekom smokvinom listu koji bi preko toga stavili – sad pominju, na primer, model zemalja Beneluksa.\nOvih dana kao da se oživljava vic o tome da ovde nesreće nastaju zato što politički projekti prave tako da ih uvek presecaju pruge, pa skoro na svaku generaciju naleti voz. Srpski nacionalni projekti su, na primer, sto godina pravljeni po osi istok-zapad, a inženjeri su sto godina projektovali pruge pravcem sever-jug. Taj aspekt ne treba nikako potcenjivati, uostalom i savremena evropska zajednica počela je od udruženja za ugalj i čelik.\nU Crnoj Gori se vidi isto samo duplo. Po jednoj pretpostavci, ako proradi pruga Beograd-Bar, voz će zgaziti Đukanovića. Međutim ovih dana se u Crnoj Gori proslavlja to što je 16. jula 1901. godine prvi voz u Crnu Goru stigao u Zeleniku iz pravca Dubrovnika, železničkom prugom Gabela – Uskopje – Herceg-Novi – Zelenika, koju je izgradila Austrougarska. (Tokom "sahrane Jugoslavije", malo-malo pa neko istera nekog KundK duha – u Sarajevu predlažu podizanje spomenika Ferdinandu.) Ako bi se nekako reinkarnirala ta pruga, voz bi mogao zgaziti Bulatovića. To bi se osetilo u Srbiji. Saradnik Instituta G17 plus Dušan Pavlović smatra da bi jedan od mogućih uzroka raspada DOS-a moglo da predstavlja i otcepljenje Crne Gore, jer bi Koštunica tada sigurno išao na republičke izbore u Srbiji.\nSudeći po Brankovićevoj sondaži, na eventualnim izborima DSS bi osvojio 31 odsto glasova, dok bi Demokratsku stranku podržalo deset odsto birača. Branković procenjuje da to nijednoj stranci ili "grupaciji" ne garantuje osvajanje apsolutne skupštinske većine, pa stoga prognozira da će DSS i DS ipak uvideti potrebu da postignu politički kompromis.\nLabus je inače u trenutku najvećeg usijanja početkom jula naglašavao da, u principu, svaki izbori odlažu reforme na šest meseci i da bi zato saveznih izbora (na kojima će učestvovati svi relevantni politički faktori) trebalo da bude samo ukoliko je to nužno. Sad je dobijeno možda šest meseci za reformu pre nego što nastupi tih šest meseci pauze zbog izbora.\nOnaj ko daje mandat, predsednik SRJ Koštunica, rekao je 13. jula da su se lideri DOS-a dogovorili da nova savezna vlada treba da ima politički autoritet kako bi pripremila budući Ustav SRJ i nastavila politiku integracije SRJ u međunarodne ekonomske institucije. Ako žele uspeh, politički akteri na vlasti, a i oni u opoziciji, morali bi zbog osećanja javnog interesa toj vladi da daju dovoljnu podršku, a autoritet tog tela trebalo bi da učvršćuju, ne da ga ruiniraju raznim novim detinjarijama.


Šta spada u kućno smeće\nNaše preduzeće obavlja komunalnu delatnost od opšteg interesa. Odlukom o održavanju komunalne higijene, propisano je da održavanje komunalne higijene javnih površina i površina u opštoj upotrebi, čišćenje i pranje javnih površina, iznošenje i deponovanje kućnog komunalnog otpada, kućnog kabastog komunalnog otpada, obavlja JKP „Čistoća i zelenilo“ koje je osnovano za obavljanje te komunalne delatnosti.\nU toku radovi na košenju trave na zelenim površinama u gradu\nGradskom odlukom o održavanju komunalne higijene propisano je da se košenje trave na javnim površinama vrši po potrebi, a najkasnije kada visina trave dostigne 25cm s tim da se prvo košenje mora obaviti do 15.04., tekuće godine. Kada će sezona košenja biti započeta i koliko će trajati najviše zavisi od vremenskih uslova. Ove godine, Služba za održavanje javnih zelenih površina, sa košenjem krenula je 16. marta. Do sada je pokošena trava: u Centru, na Novom parkingu, Žitnom Trgu, naseljima D1, D2, D3, Ruža Šulman, Mala Amerika, u Naftaškom naselju, na Bagljašu i Novoj pijaci, u parkovima (Plankert, Čokliget, Karađorđev, Šećeranski, Putnikovo, Železnički, Spomen park, Brankovan, Trg D.Obradovića, Park Mladosti), na dečijim igralištima koja se nalaze u ulicama Milentija Popovića, Pariske Komune, Goce Delčeva, Mladena Stojanovića i Stražilovskoj ulici.\nProlećna akcija iznošenja kabastog otpada počela je 07.04.2016.godine i trajaće do 13. maja. Akcija se organizuje u saradnji sa svim gradskim mesnim zajednicama na teritoriji grada. Primarni cilj akcije jeste da se građani oslobode kabastog otpada u koji spada stari nameštaj, dotrajala bela tehnika, šut, da očiste zajedničke prostorije, dvorišta, podrume, tavane i dr. Sekundarni cilj akcije je da se spreči eventualno stvaranje divljih deponija kako u gradu, tako i na svim prilaznim putevima. Prolećna akcija se sprovodi tako, što će u svakoj mesnoj zajednici biti po dva dana, locirani kontejneri zapremine 5 m3 i prazniće se svakodnevno.\nIZVEŠTAJ O ZOOHIGIJENSKOJ SLUŽBI ZA PERIOD OD 18.03.-30.03.2016.GODINE\nNa teritoriji grada Zrenjanina uhvaćeno je 8 pasa, u naseljenom mestu Tomaševac 7 pasa, Kleku 2 psa, Lukićeva 1 pas, Farkaždinu 4 psa, 1 pas je vraćen vlasniku, a 8 je udomljeno.\nRasadnik JKP"Čistoća i zelenilo" Zrenjanin, raspolaže širokim asortimanom lišćara, četinara, ukrasnog šiblja, višegodišnjeg cveća, kao i kalemljenim lišćarima koji atraktivno izgledaju, a ovih dana počinje i velika prolećna prodaja sadnog materijala.\nIz širokog asortimana sadnica izdvajamo: javor, brezu, bagrem, vrbu, zlatni brest, hrast, dud, crvenolisnu bukvu, ukrasni glog, cvenolisnu šljivu, japansku trešnju, magnoliju, lešnik... Iz asortimana kvalitetnog rasada cveća preporučujemo: daliju, muškatle, petunije, kadifice, ukrasnu koprivu...\nTakođe, u ponudi imamo i malč koji ima višestruku ulogu. Osim što veoma dekorativno izgleda, malč sprečava isušivanje zemljišta, sprečava razvoj korova i reguliše temperaturu zemljišta.\nODRŽANA SEDNICA UPRAVNOG ODBORA KOMDEL-A U ZRENJANINU\n8.mart u cvećari "Jasmin"\nVreme rada službi JKP”Čistoća i zelenilo” Zrenjanin za vreme praznika 15.02. i 16.02.2016.godine


U Srbiji 186 novozaraženih korona virusom, u albanskim sredinama na KiM devetoro – GracanicaOnline.Info\nУ Србији 186 новозаражених корона вирусом, у албанским срединама на КиМ деветоро\n22. maja 2022. 1 min read\nJoš dve osobe su preminule u centralnoj Srbiji od COVIDA-19, a od 4.170 testiranih uzoraka registrovano je 186 novih slučajeva zaraze korona virusom, saopšteno je na sajtu Ministarstva zdravlja covid19.rs.\nU bolnicama se nalazi 218, a na respiratorima još 10 pacijenata. Od početka epidemije, u Srbiji je testirano 9.648.645 uzoraka, registrovano je 2.015.086 osoba inficiranih korona virusom, od kojih je od COVIDA-19 preminulo 16.065.\nNema preminulih od COVIDA-19 u albanskim sredinama na Kosovu u poslednja 24 časa, a od 514 testiranih uzoraka registrovano je još devet osoba inficiranih korona virusom, dok su 34 pacijenta izlečeno, saopšteno je iz Ministarstva zdravlja Kosova.\nOd početka epidemije, na Kosovu u albanskim sredinama, preminulo je 3.138 osoba, dok je trenutno 188 aktivnih slučajeva zaraze.\nPrevious Mehaj: U toku godine konkurs za 600 novih pripadnika KBS\nNext Petković boravi na Kosovu


Nakon priznanja, ruska vojska stiže u Donjeck i Lugansk, Zelenski Ukrajincima: „Mi smo na SVOJOJ ZEMLJI“ – UDARNA VEST . rs\nNakon priznanja, ruska vojska stiže u Donjeck i Lugansk, Zelenski Ukrajincima: „Mi smo na SVOJOJ ZEMLJI“\nutorak, 22. februara, 2022 utorak, 22. februara, 2022 6 min read UdarnaVest .rs\nNakon jučerašnjeg poteza predsednika Rusije Vladimira Putina o priznavanju nezavisnosti za Donjeck i Lugansk, kao i primećene pojačane aktivnosti ruskih trupa na granici sa Ukrajinom, SAD i Velika Britanija su među prvim državama koje su najavile uvođenje sankcija Moskvi. Istovremeno, iz Kijeva stiže saopštenje da „neće nasesti na provokacije“, te da će „nastaviti da se zalažu za političko-diplomatsko rešenje sukoba“.\nParlamenti u Donbasu ratifikovali sporazume\nParlamenti samoproglašenih Donjecke narodne republike (DNR) i Luganske narodne republike (LNR) ratifikovali su sporazume o prijateljstvu, saradnji i uzajamnoj pomoći sa Rusijom.\nNa hitnoj sednici parlamenta u Donjecku svih 87 prisutnih poslanika glasalo je za usvajanje zakona o ratifikaciji tog sporazuma, javlja RIA Novosti.\nSkupština LNR takođe je jednoglasno odobrila ratifikaciju – sporazum je podržalo 47 prisutnih poslanika.\nDžonson: Sankcije idu odmah\nBritanski premijer Boris Džonson izjavio je danas da će Velika Britanija odmah uvesti oštre sankcije Rusiji.\n„Odmah ćemo uvesti paket ekonomskih sankcija“, rekao je Džonson novinarima, prenosi agencija Rojters.\nKako je rekao, sankcije će biti „ciljane ne samo na aktivnosti u Donbasu, Lugansku i Donjecku, već i u samoj Rusiji“.\nDodao je da će one biti usmerene na ekonomske interse, koliko god to bude bilo moguće.\nSkočila cena nafte zbog krize u Ukrajini\nCene nafte su ubrzale rast usled straha da će ukrajinsko-ruska kriza prerasti u vojni sukob i zbog bojazni od potencijalnog poremećaja isporuka ovog energenta širom sveta.\nCena evropske nafte Brent, koja se smatra međunarodnim standardom na naftnom tržištu, dostigla je sedmogodišnji maksimum od 99,38 dolara po barelu, izveštava britanski javni servis Bi-Bi-Si (BBC).\nZelenski: Ne plašimo se nikoga\nPredsednik Ukrajine Volodimir Zelenski obratio se Ukrajincima nakon odluke Rusije.\n– Mi smo na svojoj zemlji. Ne plašimo se ničega i nikoga – kaže ukrajinski lider Volodimir Zelenski nakon što je Rusija naredila svojim trupama da uđu u istočnu Ukrajinu.\nPutin ne mora da traži saglasnost Saveta Federacije za upotrebu vojske\nU sporazumima o saradnji Rusije sa samoproglašenim Donjeckom i Luganskom narodnom republikom navedeno je da predsednik Rusije ne mora da traži saglasnost Saveta Federacije za upotrebu Oružanih snaga RF u inostranstvu, rekao je za RIA Novosti izvor u ruskom parlamentu.\nSagovornik agencije je naveo da bi dozola bila potrebna da je reč o teritoriji Ukrajine.\n„Ali, sada su to teritorije DNR i LNR“, rekao je izvor.\nMakron osudio rusku odluku\nFrancuski predsednik Emanuel Makron osudio je sinoć odluku Rusije da prizna nezavisnost samoproglašenih republika Donjecka i Luganska i ocenio da ona predstavlja „jednostrano kršenje“ međunarodnih obaveza Rusije i napad na teritorijalni integritet Ukrajine, saopštila je Jelisejska palata.\nMakron je prethodno sazvao hitan sastanak Saveta za nacionalnu bezbednost kako bi se raspravljano o najnovijem razvoju događaja u vezi sa Ukrajinom, prenosi Rojters.\nMedvedev: Ovo je bila jedina moguća odluka\nOdluka Moskve da prizna nezavisnost samoproglašenih republika Donjecka (DNR) i Luganska (LNR) teška je, ali i jedina moguća, izjavio je zamenik predsednika Saveta bezbednosti Rusije Dmitrij Medvedev.\n– Objavljeni su predsednički ukazi o ruskom priznanju nezavisnosti Donjecke i Luganske Narodne Republike. Odluka je teška, ali jedina moguća. Na jednoj strani vage su interesi aktuelnih kijevskih vlasti i njihovih zapadnih pokrovitelja. S druge strane, bezbjednost civila, uključujući gotovo 800.000 ruskih državljana – rekao je Medvedev i dodao da Rusija nema pravo da napusti te ljude.\nOEBS zove Rusiju da povuče odluku\nOrganizacija za evropsku bezbednost i saradnju /OEBS/ pozvala je Rusiju da odmah povuče odluku o priznavanju samoproglašenih republika u Donbasu, na istoku Ukrajine.\nPoziv je upućen u zajedničkoj izjavi koju su potpisali predsedavajući OEBS-u Zbignijev Rau, generalni sekretar Organizacije Helga Marija Šmid i predsednik i sekretar Parlamentarne skupštine OEBS-a Margareta Kaderfelt i Roberto Montela.\nUbijena dva ukrajinska vojnika\nVlasti u Kijevu su danas saopštile da su dva ukrajinska vojnika ubijena, a 12 ranjeno u granatiranju koje su izvršile proruske snage na istoku Ukrajine u protekla 24 sata, u trenutku kada se broj kršenja primirja povećava.\nAmerika: Rusija smislila izgovor za rat\nPokretanje, kako je Rusija nazvala, mirovne operacije u istočnoj Ukrajini, je „besmislica“, a priznanje „otcepljenih regiona“ kao nezavisnih je deo izgovora Moskve za rat, saopštile su SAD u Savetu bezbednosti UN.\nZvaničnici SAD: Očekivali smo ovo\nBela kuća saopštila je sinoć da je očekivala da će Rusija priznati nezavisnost Donjecka i Luganska (LNR i DNR), kao i da je spremna da odmah odgovori na taj akt Moskve.\nU saopštenju se navodi da će odgovor Vašingtona na potez predsednika Rusije Vladimira Putina biti poseban, dodatni set mera koje će biti uvedene pored neposrednih i oštrih sankcija koje su pripremljene u koordinaciji sa saveznicima u slučaju ruske invazije na Ukrajinu, prenosi Rojters.\nJedan drugi zvaničnik je rekao agenciji da će SAD nastaviti da traže diplomatsko rešenje sa Rusijom sve dok se „tenkovi ne pokrenu“.\nEU najavila sankcije\nPredsednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen i predsednik Evropskog saveta Šarl Mišel u zajednickom pisanom saopštenju najoštrije su osudili odluku ruskog predsednika Vladimira Putina da „nastavi sa priznavanjem“ oblasti Donjecka i Luganska u Ukrajini kao „nezavisnih entiteta“. „Ovaj korak je očigledno kršenje međunarodnog prava, kao i sporazuma iz Minska. Unija će reagovati sankcijama protiv umešanih u ovaj nezakonit čin“, najavili su Fon der Lajen i Mišel.\nUkrajina: Nećemo pasti na provokacije\nMinistarstvo spoljnih poslova Ukrajine izdalo je prvu zvaničnu izjavu osuđujući odluku Rusije o priznavanju nezavisnosti za Donjeck i Lugansk, napomenuvši da ta odluka nema „zakonska prava“ i „dovodi do oštre eksalacije situacije“.\n„Ukrajinska strana razume namere Rusije i njihov cilj provokacije Ukrajine. Uzeli smo u obzir sve rizike ii nećemo pasti na provokacije jer ostajemo posvećeni političko-diplomatskom rešavanju oružanog sukoba Rusije i Ukrajine“, navedeno je u saopštenju.\namerika, bajden, Borisdzonson, DonjeckaNarodnaRepublika, eu, LuganjskaNarodnaRepublika, putin, rusija, ruskavojska, sankcije, ukrajina, velikabritanija, zelenski\nOvakva radost nema cenu, PREDIVNO: Prišao je Novaku u Dubaiju, a onda je usledila SCENA KOJU ĆE PAMTITI čitav život! /VIDEO/\nUHAPŠENI ŽIVOJIN STALNO DOLAZIO I IZAZIVAO GA ŠTO JE IZGUBIO KUĆU: Komšija Milutin za Kurir otkriva šta je prethodilo ubistvu\nUZNEMIRUJUĆE FOTOGRAFIJE: NOVE FOTOGRAFIJE U ISTRAZI PROTIV KLANA VELJE NEVOLJE /FOTO//18+/ UZNEMIRUJUĆE 85 views


anketiranje | agroekonomija\nTag Archives: anketiranje\nKONKURENTNOST PROIZVODNJE FUNKCIONALNE HRANE\nPodizanje svesti ljudi o brizi za zdravlje, kao i razvoj prehrambene industrije, medicine i onih grana prirodnih nauka koje proučavaju odnos između ishrane i zdravlja doveo je do popularizacije namirnica za koje su dokazani posebni zdravstveni učinci. Funkcionalna hrana je ona hrana čijom se dužom konzumacijom može uticati preventivno ili terapeutski na različite aspekte zdravlja ljudi. Ona može biti konvencionalna sa bioaktivnim komponentama ili ‘ojačana’ tako da smanjuje rizik pojave neke bolesti. Uprkos sve većem broju istraživanja o funkcionalnoj hrani, u ovom trenutku se malo zna koji psihosocijalni faktori imaju uticaj na stavove potrošača prema funkcionalnoj hrani. Većina istraživanja u vezi sa funkcionalnom hranom je koncentrisana na njene moguće zdravstvene posledice, a relativno malo je poznato o reagovanju potrošača na nju.\nCilj ovoga rada jeste da se na bazi dobijenih stavova potrošača oceni zainteresovanost potrošača za kupovinu funkcionalne hrane. Istraživanje je izvršeno na teritoriji Vojvodine, u gradovima Novi Sad, Subotica, Zrenjanin, Vršac, Ruma i Inđija u period od 15. Avgusta do 10. Septembra 2012. godine. Uzorkom je obuhvaćeno 400 potrošača koji su anketirani, uz pomoć već pripremljenih upitnika, licem u lice, najvećim delom u supermarketima gde potrošači mogu i da kupe funkcionalnu hranu. Dobijeni rezultati su analizirani u programskom paketu SPSS 19 uz pomoć deskriptivne statistike.\nNa osnovu dobijenih rezultata može se zaključiti da je neophodno više informisati potrošače o prednostima funkcionalne hrane u odnosu na hranu proizvedenu na konvencionalan način. Takođe, nužno je definisati tržište funkcionalne hrane u Srbiji, usvojiti određene regulative koje će doprineti većem poverenju potrošača prema istoj, što će za posledicu imati veću potrošnju funkcionalne hrane, a samim tim i uticati na poboljšanje zdravstvenog stanja nacije.\nAutori: Vukelić Nataša i saradnici\nTagged anketiranje, definisanje tržišta, edukacija ljudi, funkcionalna hrana, hrana, potrošnja, stav potrošača, zdravlje nacije


Južne vesti prenose da je odluka doneta posle pogoršanja epidemiološke situacije u tom gradu, u kojem je od 10. juna zabeleženo 40 slučajeva zaraze korona virusom.\nVanredna situacija proglašena i u Lučanima I U UŽICU VANREDNA SITUACIJA Od danas na snazi nove mere; Gradonačelnik: zdravstveni kapaciteti na ivici prevazilaženja\nOkupljanje u zatvorenom prostoru se ogranicava na maksimalno 100 osoba uz minimalno četiri kvadratna metra površine po osobi, uz poštovanje distance od najmanje dva metra i obavezu korišcenja zaštitne maske - stoji u odluci.\nBez stajanja i igranja u noćnim klubovima\nU ugostiteljskom objektu u zatvorenom prostoru, broj gostiju se ograničava na minimalno četiri kvadratna metra korisne površine po gostu. Osoblje sve vreme mora da koristi zaštitnu masku, a gost ne koristi zaštitnu masku samo dok sedi za stolom.\nOdluka koja se tiče ugostiteljskih objekata sa letnjim baštama je nešto drugačija, pa se tako u njima broj gostiju ograničava na minimalno 2 kvadratna metra površine bašte po gostu, a gost, takođe, ne mora da koristi zaštitnu masku samo dok sedi za stolom.\nNaloženo učestalo pranja ulica i javnih površina\nDr Tiodorović: Ne razmišlja se o uvođenju vanrednog stanja, ali će najverovatnije biti doneta OVA MERA


Kyocera WT-895 Waste Bottle toner cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nKyocera WT-895 Waste Bottle toner cene\n- Karakteristike - Tip: Waste Toner Bottle Ostalo - Upotreba: FS-C8525MFP, M4125idn, M4132idn, M8124cidn, M8130cidn, TASKalfa 205c, TASKalfa 2551ci, TASKalfa 255c... specifikacija\nKarakteristike - Tip: Waste Toner Bottle Ostalo - Upotreba: FS-C8525MFP, M4125idn, M4132idn, M8124cidn, M8130cidn, TASKalfa 205c, TASKalfa 2551ci, TASKalfa 255c\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Kyocera WT-895 Waste Bottle toner po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Kyocera toner WT-895 Waste Bottle na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Toneri cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Kyocera Toneri, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Kyocera WT-895 Waste Bottle toner sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Kyocera WT-895 Waste Bottle toner. Pre kupovine, podatke za Kyocera toner WT-895 Waste Bottle proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Agencija uobičajeno treba sedam mjeseci za odobrenje vakcine (EPA)\nPostupak odobrenja vakcine protiv korona virusa u Evropskoj uniji ne može ići brže, no odluka bi mogla stići i prije 29. decembra, rekla je Emer Cooke, direktorica Evropske agencije za lijekove (EMA).\n“Radimo bez prestanka na odobrenju prve vakcine za COVID-19”, rekla je novinarima, no dodala je da će se rokovi “stalno ponovno procjenjivati”.\nNjemački ministar zdravstva Jens Spahn pozvao je na ubrzanje tog procesa, prenosi Hina, pozivajući se na dpa.\nVelika Britanija prva je odobrila vakcinu koju su razvile farmaceutske kompanije Pfizer i BioNtech, a Sjedinjene Američke Države počele su u ponedjeljak svoj program vakcinisanja pošto je američki regulator hitno odobrio vakcinu.\nZa razliku od SAD-a i Britanije, Evropska unija ne izdaje hitna odobrenja za vakcinu što znači da postupak mora biti proveden uobičajenim ispitivanjima.\nEvropski regulator je pod rastućim pritiskom da brzo odobri vakcinu, rekli su dužnosnici u ponedjeljak, prenosi Reuters.\nZbog toga su izbile trzavice između regulatora i vlada željnih da što prije suzbiju pandemiju koja je u svijetu usmrtila više od 1,6 miliona ljudi.\nČetiri izvora povjerila su Reutersu da je EMA pod pritiskom Evropske komisije i vlada EU-a da brzo odobri vakcinu. Tako je jedan dužnosnik EMA-e rekao je da je pritisak porastao nakon 2. decembra, kada je britanski regulator odobrio Pfizer/BioNTechovo vakcinu.\nEvropska komisija opovrgnula je navode da pritišće EMA-u, piše Reuters.\nEvropski regulator primio je podatke o Pfizerovim ispitivanjima 1. decembra i rekao da bi odobrenje moglo biti najkasnije 29.decembra.\nDužnosnici kažu da se radi danju i noću u decembru te da su uvedene noćne smjene.\nAgencija uobičajeno treba sedam mjeseci za odobrenje vakcine, pošto dobije sve podatke od proizvođača.\nAmerički proizvođač Moderna očekuje da će Evropska unija odobriti njegovu vakcinu protiv bolesti COVID-19 sredinom januaraa i spreman je početi distribuciju odmah nakon toga, rekao je voditelj odjela za Evropu njemačkom dnevnom listu Stuttgarter Zeitung.\n“Očekujemo odobrenje za EU-a pa tako i za Njemačku 12. januara”, rekao je Dan Staner, piše njemački list.\nWHO: Nuspojave vakcina moraju istražiti nacionalni regulatori\nJedna vakcina možda nije dobro za određene ljude, ali druga možda jest, optimistična je glasnogovornica WHO-a.\nSAD: Odobrena upotreba Pfizer/BioNTech vakcine\nPrva vakcinisanja očekuju se za nekoliko dana, što bi trebalo značiti prekretnicu u SAD-u, gdje je pandemija korona virusa već odnijela više od 295.000 života.\nIz Pfizerove fabrike otpremljene su prve pošiljke vakcine koje će se distribuirati u 145 američkih gradova.


Matematička gimnazija u Srbiji: Škola za svetske šampione znanja - BBC News na srpskom - Dnevni list Danas\nPočetna » BBC News na srpskom » Matematička gimnazija u Srbiji: Škola za svetske šampione znanja\nBBC News na srpskom17.05.2021. 11:03\nPočetak nije bio lak, kažu danas nagrađivani učenici Matematičke gimanzije Milicaa i Dobrica\nUz stepenice Matematičke gimnazije u Beogradu – jedine škole u Srbiji koja je specijalizovana za rad sa decom nadarenom za prirodne nauke – penjemo se na prstima.\nIz klupa u kojima razmišljaju nad zadacima potekli su neki od najboljih matematičara i matematičarki na svetu – višestruki dobitnici zlatnih medalja.\n„Ja sam ovde naučila da radim za sebe, zato što to volim, što mi je možda i najznačajnija lekcija“, kaže osamnaestogodišnja Milica Vugdelić, učenica trećeg razreda.\n„Posebno smo ponosni što deo bivših učenika dolazi da predaje u Matematičkoj gimnaziji – bez njihovog zalaganja, ova škola koja je i nastala iz velikog entuzijazma ne bi mogla da opstane“, kaže za BBC na srpskom direktorka škole Mirjana Katić.\nPriča Matematičke gimnazije počela je pre 55 godina – 17. maja 1966. godine, kada je Skupština grada Beograda donela je Rešenje o osnivanju škole.\n„Ovde nas uče da volimo to što radimo“\nDobrica je za to vreme kući doneo dva zlata – na Međunarodnoj olimpijadi iz matematike i Evropskoj olimpijadi iz fizike.\nPočetak – u specijalnim odeljenjima Matematičke gimnazije u koje su krenuli kao sedmaci – nije bio lak, kažu.\n„Svi prolaze kroz šok da su odjednom u okruženju gde su svi talentovani za matematiku i žele da rade“, objašnjava Milica.\n„Naviknete se da budete najbolji u odeljenju iz matematike i fizike i to bez ikakvog truda, a onda dođete u Matematičku gimnaziju i krenu loše ocene“, objašnjava Dobrica.\n„To su mi najdraže ocene jer su me naučile da razmišljam kada sam pod stresom, ali i da ocene uopšte nisu važne“, dodaje Milica.\n„Ovde nije bitno da li ste najbolji u odeljenju, da li ste uopšte dobar đak ili niste – nauče vas da je samo važno da radite i od tog trenutka je sve moguće“, kaže Milica.\n„Kad sam došao u Matematičku gimnaziju, bio sam prilično lenj“, kaže.\n„Zadatke sam rešavao zabave radi, a nisam hteo da budem štreber – imao sam predstavu da je rad nešto loše.\n„Na kraju sam postao najveći štreber – ova škola mi je pomogla da se opustim i shvatim da nema ničeg lošeg u tome da radim nešto što me ispunjava, što mi je zabavno i čini da se osećam dobro“, priča Dobrica.\nVremenom je, kako kaže, nestao „osećaj sramote zato što se spremam“.\n„Ovde vas uče da budete ambiciozni, a takmičenje samo pojačava motivaciju“, priča Milica.\n„Njih dvoje su bili vizionari, koji su shvatili da ako država želi da školuje naučni kadar, treba da postoji škola gde će se učenici nadareni za prirodne nauke moći da razvijaju svoj talenat“, kaže Katić.\n„To je bio veliki poduhvat, pre svega zato što nije bilo tako lako doći do literature koja je danas dostupna na jedan klik“, dodaje direktorka.\nNa izdvojenom mestu u školi nalazi se Zid zahvalnosti – znak pažnje svima koji su dali veliki doprinos da škola nastane i opstane.\n„Napravili smo ga pre četiri godine, u želji da se odužimo pionirima srpske matematike, kojima dugujemo postojanje ove škole“, kaže direktorka Katić.\n„Želimo da vaspitavamo učenike koji imaju da kažu hvala, a takođe da ih inspirišemo primerima ljudi koji su posao radili srcem i dušom“, navodi.\n„Pojedini su smatrali da je elitistički izdvajati određenu grupu prema talentu“, objašnjava.\n„Oni koji pamte ta vremena pričaju da su čak i u tom periodu ovu školu upisivali najbolji đaci“, dodaje direktorka.\n„Tada počinje zlatno doba Matematičke gimnazije, a najveći uspesi po kojima je ova škola tako čuvena desili su se upravo u poslednjih tridesetak godina“, navodi Katić.\nKroz 55 godina dugu istoriju škole, učenici Matematičke gimnazije su samo na međunarodnim olimpijadama i balkanijadama iz matematike, fizike, informatike, hemije, astronomije i astrofizike, osvojili su 634 medalje – 87 zlatnih, 233 srebrne i 314 bronzanih.\n„Danas je drugi u svetu, a posebno smo srećni što se on septembra vraća u naše redove, pa će predavati u Matematičkoj gimnaziji“, ističe direktorka.\n„Ona je jedina devojka u istoriji države koja može da se pohvali takvim uspehom“, kaže direktorka.\nKatić navodi da „kada se pogledaju uspesi učenika generacije u poslednjih desetak godina, to je neverovatno šta su postigli“.\n„Sada sanjamo o Nobelovoj nagradi i Filcovoj nagradi za matematiku“, navodi.\nOdeljenja su manja neko u drugim državnim školama – po dvadesetoro đaka.\n„Matematika se izučava po disciplinama, a pored toga akcenat je na fizici i informatici“, objašnjava direktorka.\nU manjem obimu, izučavaju se i društveni predmeti – srpski i engleski jezik, istorija, psihologija, filozofija i sociologija.\nŠkola se finansira od donacija države, ali kako su, prema rečima direktorke, „ova sredstva ograničena“, ima sopstvenu fondaciju, a takođe je pomažu bivši učenici i kompanije.\nDirektorka dodaje da se, po završetku srednje škole, mnogi učenici upisuju, na „prestižne univerzitete u Velikoj Britaniji i Americi, poput Oksforda, Kembridža i Masačusetskog tehnološkog instituta“.\n„Nema veće istine od matematike“\nŽivot takmičara ume da bude stresan – pored rada, potrebno je pronaći način da se nosite sa pritiskom i nervozom koje se javljaju zato što postoji mogućnost neuspeha.\n„Uspeh je došao kasnije – kada sam uspeo da se opustim i da više razmišljam o zadacima, a manje o takmičenju“, kaže Dobrica.\nUčenje i spremanje im je promenilo pogled na svet – počeli su da primećuju matematiku „svuda oko sebe“.\n„Ponekad šetam ulicom, vidim registraciju na kolima i primetim da je prost broj“, kaže Dobrica.\n„Mene mnogo nerviraju pločice u jednoj ulici u Beogradu kojom svakoga dana idem u školu – vidim da su donekle raspoređene nasumično, onda pokušavam da uočim u tome neku pravilnost i to me odvede na razmišljanja o matematici“, nadovezuje se Milica.\n„Kad naučite matematiku, počnete na to da gledate kao na umetnost, jer zaista ima prelepih rešenja“, objašnjava Dobrica.\n„A shvatite i da ne postoji ništa u univerzumu što je veća istina od matematike“.\nJedno reagovanje na “Matematička gimnazija u Srbiji: Škola za svetske šampione znanja”\nOro koren kaže:\n17. maja 2021. u 16.23\nRekli ste da je u matematičkoj gimnaziji akcent stavljen na prirodne nauke pa ste nabrojali fizika, matematika i informatika. Fizika je prirodna nauka, informatika uopšte a matematika je deo filosofije! Ko je čitao Branu Petronijevića zna o čemu pričam! Najznačajniji matematičari su filozofi! Morate bar malo bolje biti informisani(elementarno) o naučnim oblastima i podelama! Najgore je aktivno neznanje!


11. septembra, 2021 Vesti iz Sveta Napišite komentar\nU Hrvatskoj u ponedeljak počinje popis stanovništva i prvi put će biti sproveden digitalno. ,,Budi e-Srbin” je naziv kampanje koju je pokrenulo Srpsko narodno veće. Srbe u Hrvatskoj pozivaju da se slobodno, preko interneta, izjasne o svojoj nacionalnosti i jeziku. Međutim, spot koji su objavili izazvao je reakcije, posebno kada se zna da se na poslednjem popisu u Hrvatskoj samo četiri odsto stanovništva izjasnilo kao Srbi.\n,,U mraku, sa glasnom muzikom, tiho i nečujno da niko ne vidi i ne čuje, slobodno napiši da si po narodnosti Srbin” – sadržaj je spota Srpskog narodnog veća koji poziva Srbe u Hrvatskoj da se izjasne kao Srbi na predstojećem popisu stanovništva.\nDa li spot ukazuje na strah koji postoji kod Srba u jednoj evropskoj zemlji gde se, očigledno, krije nacionalnost? Spot je na društvenim mrežama pokrenuo lavinu komentara o tome kakvu poruku njegovi tvorci šalju. Boris Milošević, potpredsednik Vlade Hrvatske zadužen za socijalna pitanja i ljudska i manjinska prava, smatra da su reakcije na spot zasad pozitivne. ,,Pet srpskih organizacija ovdje u Hrvatskoj krenulo je u jednu pozitivnu i afirmativnu kampanju, gdje pozivaju građane, prvenstveno srpske nacionalnosti da se slobodno izjasne”, navodi Milošević za RTS.\nTagovi: e srbin - Hrvatska - negativni komenatri - popis - spot - srpskog sanovništva


Države juga Evrope traže pomoć EU zbog migrantske krize - NOVA portal\nDržave juga Evrope traže pomoć EU zbog migrantske krize\nSvet Autor:Ana Tašković22. mar. 202113:54 > 13:55\nMinistri pet zemalja Južne Evrope koje se nalaze u Evropskoj uniji održale su sastanak povodom problema vezanih za migrantsku krizu pa su pozvali ostale članice EU da konačno pokažu solidarnost o kojoj u teoriji mnogo puta govore.\nEvropske države sa južnog dela kontinenta naglasile su kako teret migrantske krize moraju jednako podneti sve članice Evropske unije što sada nije slučaj.\nNaglašavajući duboko podele oko ovog pitanja, političari pet južnoevropskih zemalja naglasili su kako dosadašnji sporazumi vezani za migrantsku krizu nisu urodili plodom, prenosi Klix.ba.\nNacrt dokumenta, čiji je cilj revizija politike azila i migracija EU, predložila je Evropska komisija prošle jeseni međutim on je naišao na brojna negodovanja naročito zemalja Višegradske skupine na čelu sa Mađarskom koje ne žele prihvatiti kvote za azilante kao deo obaveznog mehanizma solidarnosti.\n„Šest meseci nakon službenog pokretanja pregovora za novi evropski pakt o migracijama i azilu, i uprkos tome što smo predstavili različite predloge u vezi sa zajedničkim stavom naših zemalja, naše osnovne brige i dalje su prisutne, mehanizmi solidarnosti i dalje su nejasni“, rekla je Luciana Lamorgese ministarka unutrašnjih poslova Italije.\nMinistar unutrašnjih poslova Malte u izjavi nakon sastanka takođe je uputio niz kritika prema državama EU pa je naglasio kako su zemlje na jugu Evrope žrtve svog geografskog položaja.\nOtkako se izbeglička kriza intenzivirala izbijanjem ratova u Siriji i Libiji, zemlje na jugu Evrope podnele su najveći teret migracija, a upravo najveći broj migranata uz pomoć krijumčara nastoji doći do obala Italije, Grčke i Kipra odakle se kreću dalje prema unutrašnjosti Evrope, a upravo jedna od takvih ruta vodi i preko Balkana.\nPet država Južne Evrope organizovalo je određenu vrstu saveza još prošle godine, a pakt je nazvan „Med 5“. Sastanak u Atini prvi je od početka formiranja saveza, a cilj je pre svega veća saradnja tranzitnih zemalja po pitanju migrantske krize.\ndokumentaeuEvropaEvropska unijaGrčkaItalijaizbegliceKiparMaltamigrantimigrantska krizapomoćŠpanija


Aleksić: Vučić neka pokaže hrabrost na duelu o Jovanjici na RTS-u\nPotpredsednik Narodne stranke Miroslav Aleksić izjavio je danas da "rijaliti s poligrafom ministra Aleksandra Vulina", koji najavljuje predsednik Srbije Aleksandar Vučić samo potvrdjuje Vučićev strah od epiloga slučaja "Jovanjica".\nBetaMart 12, 2021\nMiroslav Aleksić / BETA PHOTO/MILAN OBRADOVIĆ/DS\n“Boji se istine i pokušava da na svaki mogući način pobegne od lične odgovornosti za sve afere u državi, pa i ‘Jovanjicu’. Takodje, nastavlja da ‘gazi’ insitucije, presudjuje, hapsi i smatra da jedini ima pravo na istinu”, rekao je Aleksić za portal Nova.rs.\nAleksić je dodao da Vučić “toliko laže svakog dana da istinu izgovori samo kad pogreši”, i to može da vidi svaki čovek u Srbiji bez bilo kog poligrafa.\n“Ako je već toliko hrabar, neka to pokaže u duelu na Radio-televiziji Srbije, na temu ‘Jovanjice’. Verujem da mu je to lakše da organizuje”, rekao je Aleksić.


Za vidljivije rezultate finansiranja medija iz budžeta\nPočetak Aktuelno Naslovna Borba protiv korupcije u izveštaju EK o napretku za 2013\nTransparentnost Srbija (članica Transparency International) predlaže Ministarstvu kulture da izmeni Pravilnik o sufinansiranju projekata za ostvarivanje javnog interesa u oblasti javnog informisanja i da inicira izmene Zakona o javnom informisanju i medijima, kako bi se povećala transparentnost projektnog finansiranja.\nNedavnim izmenama tog pravilnika ukinute su dve obaveze koje su imale za cilj da omoguće bolji uvid u to za šta su dodeljena sredstva i kakvi su rezultati postignuti, odnosno šta su građani dobili kao rezultat sprovođenja medijskog projekta. U prvom slučaju reč je o obavezi organa koji dodeljuje sredstva da na sajtu objavi kratak opis projekta koji će se finansirati. Po svemu sudeći, iza ove izmene ne stoji želja da se umanji javnost podataka, pa se nadamo da će propust biti brzo otklonjen. U vezi sa time smo već dobili uverenje od državnog sekretara u Ministarstvu, da će reči koje su brisane biti vraćene novom izmenom.\nObrazloženje Ministarstva za brisanje obaveze izrade izveštaja o sprovodenim konkursima i analize kvaliteta podržanih projekata - nije sporno. Ne može se, naime, Pravilnikom uvoditi obaveza koja nije propisana Zakonom. Zato je izmenom Pravilnika, izrada izveštaja iz obaveze preimenovana u "mogućnost" - propisano je da organ može da izradi izveštaj i analizu, uz angažovanje nezavisnih stručnjaka za medije. Transparentnost Srbija, međutim, smatra da je izrada takvog izveštaja neophodna da bi Ministarstvo kulture, Sekretarijat u Vladi APV i lokalne samouprave utvrdile da je novac utrošen namenski. Takav izveštaj bi bio od pomoći građanima, ali i kontrolnim organima, poput Državne revizorske institucije, kada prate da li organi vlasti rade zakonito i kako se staraju o poverenom novcu.\nImajući u vidu da se u primeni mnogih zakona u Srbiji pokazalo da ovlašćenje bez obaveze, niti obaveza bez zaprećene kazne, ne znači mnogo, Transparentnost Srbija smatra da bi Ministarstvo kulture i informisanja, kao nadležno, trebalo da inicira dopunu Zakona o javnom informisanju i medijima, kako bi izrada naknadne analize postala obaveza organa vlasti koji sufinansiraju izradu medijskih sadržaja. Pored toga, smatramo da bi otvaranje postupka za izmenu ovog zakona trebalo iskoristiti i za rešavanje drugih problema koji su se pokazali u protekle dve i po godine primene, u vezi sa dodelom sredstava na konkursima (naročito od strane lokalnih samouprava).\nMoguće je da je nesporazum nastao pogrešnim tumačenjem jer se u obrazloženju izmena Pravilnika navodi da je pomenuta obaveza brisana jer je "kratak opis projekta već dat kroz Obrazac za prijavu za projektno sufinansiranje, te je neracionalno dva puta raditi isti posao". Pravilnik, međutim, ne predviđa obavezu da se popunjeni obrasci objave na sajtu Ministarstva. Druga odredba Pravilnika (član 8.) reguliše obavezu organa koji daje novac da objavi formular obrasca, a ne obrasce podnete na konkurs.\nTransparencySer U četvrtak predstavljamo istraživanje o postupanju nadležnih u slučajevima u kojima je postojala sumnja na korupcij… https://t.co/fzGyI9K2Ut\nTransparencySer RT @prEUgovor: Pregovarački tim za pristupanje Evropskoj uniji objavio je najnoviji @DGNear izveštaj o reformama u #Poglavlje23 i #Poglavlj…\nTransparencySer RT @GradNoviPazar: #NoviPazar @TransparencySer - Javna rasprava o nacrtu Lokalnog antikorupcijskog plana do 26. decembra https://t.co/INc9V…