Lexus GS 430 test Promocija\nLexus, ogranak Toyote nadležan za američko tržište, zajedno sa trećom po redu generacijom modela GS otvara svojih prvih 100 salona u Japanu, ali i juriša na „gvozdena vrata” Evrope\nLuksuzna marka Toyote posle uspeha u SAD dolazi i u Evropu\nSaga o automobilskom proizvodu Lexus, datira iz novije istorije. Kada su u Toyoti odlučili da zakorače na potencijalno američko tržište, detaljno su planirali na koji način da se to učini.\nToyota, kao ime jeste i tada i danas imala dobar luksuzni automobil, ali zbog masovnosti proizvodnje i imidža narodne marke nije pod tim imenom mogla konkurisati u prestižnom segmentu.\nTada smela procena da je za ”rađanje” na novom tržištu bolje razvijati novi brend nego ”ispravljati” stvari, uz ne mala ulaganja pokazao se uspešnim i poslužio kasnije kao osnov mnogih marketinških teorija.\nZa svega dve godine sa dobrim proizvodom i fascinantnom brigom za svakog pojedinačnog kupca, Lexus je postao No 1 među uvoznim automobilima premijum klase u Americi.\nekskluzivno iz Nice, Lidija Piroški\nfoto: Lexus, Vrele gume, L. Piroški


Manter pozvao Vučića u Berlin na skup o rešenjima za region – Studio B\nManter pozvao Vučića u Berlin na skup o rešenjima za region Tanjug\nObjavljeno: 19.09.2019. 21:55 Izmenjeno: 19.09.2019. 21:55\nNekadašnji ambasador SAD u Srbiji Kameron Manter izjavio je da je sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem razgovarao o situaciji u regionu i izrazio nadu da će Vučić u decembru učestvovati na skupu u Berlinu koji će biti posvećen pronalaženju rešenja za probleme sa kojima se Balkan suočava.\n„Imao sam privilegiju da pričam sa predsednikom Vučićem, razgovarali smo o situaciji u regionu u kontekstu dijaloga u Berlinu koji će Institut „Istok-Zapad“ sponzorisati u decembru. Mnogi lideri će doći i pričati o dugotrajnim solucijama za region“, rekao je Manter za Tanjug.\nKako kaže Manter, koji je predsednik Insituta „Istok Zapad“, to su pitanja koja čine celinu i traže regionalna rešenja i podrazumevaju učešće, kako poitičara, tako i diplomata ali i stručnjaka iz oblasti ekonomije i svih koji imaju interes u regionu.\n„Uveren sam da u regionu svi žele da vide i čuju razgovore o rešenjima i da će učestvovati svi iz regiona, a to je ono što nam je potrebno“, rekao je Manter


Imenovan pretpretresni sudija Specijalnog suda\nPredsednica Specijalizovanih veća Ekaterina Trendafilova ispunila je zahtev Tužilaštva i imenovala francuskog sudiju Nikolasa Gijua za pretpretresnog sudiju u dva slučaja, a odluka o imenovanju objavljena je na veb stranici Specijalizovanih veća Kosova.\nRTS, Kosovo onlajn\nIlustracija (Foto srbijadanas.rs)\nKancelarija specijalnog tužioca pri Specijalnom sudu za procesuiranje zločina bivše OVK, nakon godina istrage, podnela je prve optužnice Specijalističkim većima u Hagu, prenose pojedini prištinski mediji i advokati, a piše RTS.\nGlavni tužilac Kancelarije specijalnog tužilaštva, Amerikanac Džek Smit, predao je dva slučaja predsednici Specijalnih komora Kosova Ekaterini Trendafilovoj.\nPredmeti, koji su predati 14. februara ove godine, zasnovani su na dokumentaciji Specijalizovanih veća.\nPredsednica Specijalizovanih veća Ekaterina Trendafilova imenovala je francuskog sudiju Nikolasa Gijua za sudiju za pretpretresni postupak u oba slučaja.\nOva televizija je objavila da sudija Giju ima veliko iskustvo u oblasti krivičnog prava i da je bio šef kabineta Specijalnog suda za Liban od 2015. godine.\nPre 2012. godine, sudija Giju postavljen je za francuskog tužioca za vezu u Ministarstvu pravde Sjedinjenih Država, gde je pomagao u pravosudnoj saradnji dveju zemalja u krivičnim i građanskim stvarima, posebno u oblasti borbe protiv terorizma, korupcijske prakse i kibernetičkog kriminala.\nU periodu 2006-2012. godine, sudija Giju bio je na raznim pozicijama u Ministarstvu pravde Francuske kao zamenik šefa Odeljenja za privredno pravo, krivični i diplomatski savetnik.\nOd 2003. do 2006. godine, sudija Giju radio je kao istražni sudija na sudu Mose u blizini Pariza, gde se bavio različitim krivičnim predmetima kao što su namerno ubistvo, organizovani kriminal i finansijski kriminal.\nSudija Giju magistrirao je međunarodno i evropsko krivično pravo na Univerzitetu u Sorboni u Francuskoj.\nPrtištinski advokat Tom Gaši izjavio je da je Specijalni sud podigao prve optužnice, ali nije naveo protiv koga su one podignute.\n06.05.2021 Srpska lista protv hrvatske vojne baze na Kosovu (295)\n06.05.2021 Đurđevdan u Prizrenu (228)


Obeležen Dan obrazovanja | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Obeležen Dan obrazovanja\nVIDEO K9: Povodom Međunarodnog dana obrazovanja Osnovnoj školi „Branko Radičević“ grad Novi Sad poklonio je oko 350 novih knjiga za školsku biblioteku.\nBiblioteka OŠ Branko Radičević u Novom Sadu bogatija je za oko 350 novih knjige koje je, povodom Međunarodnog dana obrazovanja, obezbedio Grad Novi Sad, u saradnji sa Knjižarom „Vulkan“.\nPredstavnici Grada, članica Gradskog veća za obrazovanje Dina Vučinić i načelnikom Gradske uprave za obrazovanje Radovan Kovačević, ovom prilikom su sa direktorkom ove obrazovne ustanove Suzanom Marić razgovarali i utvrđivanju prioriteta za ulaganja u 60 godina staru školu.\nMinistar prosvete Branko Ružić povodom Međunarodnog dana obrazovanja izjavio je da je težnja države da obrazovni sistem u našoj zemlji bude inkluzivan, dostupan i kvalitetan i da se menja u skladu sa promenama i novim mogućnostima, te da je važno da se obrazovni proces održava i u uslovima kovida i da nastava bude dostupna svima.\nMeđunarodni dan obrazovanja, 24. januar, Skupština Ujedinjenih nacija proglasila 3. decembra 2018. godine, kako bi istakla ulogu koju obrazovanje ima za uspostavljanje globalnog mira, razvoja i napretka.\nPrethodni tekstZa sada samo kineska vakcina\nSledeći tekstNinova nagrada za “Kontraendorfin”


Obaveza plaćanja članarine Privrednoj komori Srbije od 1.1.2019. godine | PROPISI.NET | Svi propisi Republike Srbije online\nNaslovna Finansije Obaveza plaćanja članarine Privrednoj komori Srbije od 1.1.2019. godine\nObaveza plaćanja članarine Privrednoj komori Srbije od 1.1.2019. godine\nPrema Zakonu o privrednim komorama („Sl. glasniku RS”, br. 112/2015 – u daljem tekstu: Zakon), od 1. januara 2017. godine članovi Privredne komore Srbije (u daljem tekstu: Komora) jesu svi privredni subjekti koji obavljaju registrovanu poslovnu delatnost na teritoriji Republike Srbije, a postaju članovi Privredne komore Srbije upisom u Registar privrednih subjekata. Članovi Komore koji imaju sedište, odnosno obavljaju delatnost na teritoriji autonomnih pokrajina, u skladu sa Zakonom, istovremeno su i članovi privrednih komora autonomnih pokrajina.\nVisina članarine Komori u 2019. godini\nSkupština Privredne komore Srbije donela je Odluku o visini, načinu i rokovima plaćanja jedinstvene članarine i finansiranju Privredne komore Srbije u 2019. godini („Sl. glasnik RSˮ, br. 99/2018 – u daljem tekstu: Odluka), kojom su utvrđeni visina, način i rokovi plaćanja jedinstvene članarine i finansiranje Komore u 2019. godini.\nPrema Odluci, od 1. 1. 2019. godine članovi Komore – pravna lica plaćaju članarinu koja se obračunava prema veličini pravnog lica razvrstanog na dan sačinjavanja redovnog godišnjeg finansijskog izveštaja za 2017. godinu i poslovnom prihodu ostvarenom u 2017. godini, a u skladu sa zakonom kojim se uređuje računovodstvo, i to na sledeći način:\n1. mikro pravna lica – u mesečnom iznosu od 600,00 RSD + 1/12 iznosa od 0,004% od poslovnog prihoda (isto kao i u 2018. godini);\n2. mala pravna lica – u mesečnom iznosu od 3.600,00 RSD + 1/12 iznosa od 0,004% od poslovnog prihoda (isto kao i u 2018. godini);\n3. srednja pravna lica – u mesečnom iznosu od 43.000,00 RSD + 1/12 iznosa od 0,004% od poslovnog prihoda (isto kao i u 2018. godini);\n4. velika pravna lica – u mesečnom iznosu od 160.000,00 RSD + 1/12 iznosa od 0,004% od poslovnog prihoda (isto kao i u 2018. godini)…\nObaveza plaćanja članarine Privrednoj komori Srbije od 1. januara 2019. godine


Bačena boja na mural Ratka Mladića u Beogradu - Detektor\nBačena boja na mural Ratka Mladića u Beogradu\n10. Novembra 2021.14:17\nNakon što je srbijanska policija juče uhapsila dvije žene jer su mural Ratka Mladića u Beogradu gađale jajima, jutros je politički aktivista na mural bacio kantu boje.\nMural Ratka Mladića u Beogradu jutros je pogođen bojom. Foto: BIRN\nĐorđo Žujović, član Socijaldemokratske partije Srbije, bacio je danas kantu boje na mural Ratka Mladića, osuđenog na doživotnu kaznu zatvora zbog genocida u Srebrenici i drugih ratnih zločina u Bosni i Hercegovini, oslikanog na zidu jedne stambene zgrade u Beogradu, uprkos kontinuiranim naporima policije da zaštiti mural.\nŽujović je rekao da mural kojim se odaje pošta Mladiću „predstavlja ljagu na obrazu svakog građanina Srbije, bez obzira kom narodu pripadao, koje je vere ili političke orijentacije“.\n„Ovo što sam uradio smatram normalnim, ljudskim činom. Pružam podršku svakome ko svojim aktivnostima pokazuje da mu je ipak stalo do borbe za normalno društvo“, rekao je on za portal Nova.rs.\nMural je u fokusu kontroverze otkako je Inicijativa mladih za ljudska prava, nevladina organizacija iz Beograda, pozvala ljude da se 9. novembra, na Međunarodni dan antifašizma i antisemitizma, okupe i prefarbaju ga.\nMinistarstvo unutrašnjih poslova (MUP) Srbije zabranilo je okupljanje i angažovalo policiju da čuva mural. Ali aktivistkinje, Aida Ćorović i Jelena Jaćimović, gađale su ga jajima, zbog čega su bile uhapšene.\nPuštene su juče uveče nakon čega su se pridružile protestu koji se održavao u centru grada protiv njihovog hapšenja i Mladićevog murala. Učesnici protesta krenuli su ka opštini Vračar, gde se nalazi mural, ali je policija postavila kordon kako bi ih sprečila da mu priđu.\nNakon završetka skupa, grupa desničara vređala je aktiviste. Policija je jutros saopštila da je tokom jučerašnjeg dana uhapsila ukupno šest osoba.\nŽujović, bivši član Liberalno demokratske partije koji se ove godine pridružio Socijaldemokratskoj partiji, koja je deo vladajuće koalicije, izjavio je da se nakon što je bacio boju na mural konfrontirao sa pristalicom krajnje desnice.\n„Kad sam uradio to što sam uradio, on je rekao je da će me pronaći, da zna ko sam ja… Nisam mogao da vidim ko je on, jer mu je lice bili gotovo cijelo prekriveno“, rekao je Žujović.\nU junu ove godine, Mehanizam za međunarodne krivične sudove u Hagu potvrdio je Mladiću kaznu doživotnog zatvora za genocid nad Bošnjacima iz Srebrenice, progon Bošnjaka i Hrvata širom Bosne i Hercegovine tokom rata, terorisanje stanovništva Sarajeva granatiranjem i snajperskim delovanjem tokom opsade grada i uzimanje pripadnika mirovnih snaga UN-a za taoce.


Naslovna/Politika/Kovačević: Ustavni sud BiH političkom odlukom negira istorijske činjenice\nBANJALUKA – Stav SNSD-a je da je odluka Ustavnog suda BiH u vezi sa Danom Republike Srpske skandalozna i da se njome Ustavni sud, umjesto kao vrhovni institucionalni autoritet BiH, identifikuje kao institucija za reviziju istorije, izjavio je danas Srni portparol SNSD-a Radovan Kovačević.\n“Iz toga je apsolutno jasno da se radi o opasnoj političkoj odluci koja ima za cilj negiranje istorijskih činjenica i rušenje temelja Dejtonskog sporazuma”, naglasio je Kovačević.\nOn je podsjetio da je dejtonska BiH na koju su svi pristali nastala 1995. godine, a Republika Srpska 1992. godine.\n“To je istorijska činjenica i to niko ne može da promijeni. Očigledno je da Ustavni sud u ovom formatu u kojem radi sa troje međunarodnih sudija više nije dorastao svom zadatku i da je to nešto što hitno mora da se mijenja, a Srpska ima spreman odgovor i na ovu situaciju”, istakao je Kovačević.\nUstavni sud BiH utvrdio je da odredba Zakona o Danu Republike Srpske kojom se 9. januar utvrđuje kao Dan Republike nije u skladu sa Ustavom BiH, pri čemu je naglašeno da se ovim ne dovodi u pitanje postojanje samog praznika Dan Republike Srpske.\n9. januar Banjaluka BiH Dan Republike Radovan Kovačević Republika Srpska SNSD SRNA Sud Sud BiH Ustavni sud BIH\nOtpočela rasprava o izboru potpredsjednika NS RS\nU Predstavničkom domu BiH osnovan Srpski klub\nRadojičić i Talić sa rukovodstvom POLIGRAF-a u Banskom dvoru\nVrijednost tendera za nabavku službenih vozila u prošloj godini viša od 93 miliona KM\nTea Sajić: Čiji smo mi to paradajz?! posted on Thursday, 29. November, 2018.\nUsmrtio ga traktor dok je radio na njivi posted on Tuesday, 23. July, 2019.


Milanović: "Ne strahujemo za budućnost kluba" - Sportske.net\nMilanović: "Ne strahujemo za budućnost kluba"\nPredsednik fudbalskog kluba Jagodina Goran Milanović pozdravio je igrače na startu priprema za prolećni deo sezone i poručio da nova energija uz proverene stručnjake garantuje ovom superligašu sigurnu budućnost.\nFudbaleri Jagodine okupili su se u sredu na gradskom stadionu na startu priprema za prolećni deo sezone u Jelen Superligi a pre prozivke trenera Sima Krunića igračima se obratio predsednik Goran Milanović.\n"Mi koji vas selektiramo godinama, sigurni smo u to da smo uspeli da okupimo veliki broj pravih fudbalera i veliki broj pravih ljudi" počeo je svoje izlaganje Milanović.\n"Ove godine imamo i značajno podmlađen sastav, sada krećemo sa jednom trećinom igrača koja treba da čine tu svežu krv, da nam donesu novu energiju sa ljudima koji su stručni i koji već znaju da prave dobre rezultate" dodao je predsednik FK Jagodina.\nJagodina je jesenji deo sezone završila na sedmoj poziciji na tabeli sa 21 osvojenim bodom a plan je da se na proleće napravi pomak na tabeli i napadne trofej u Kupu Srbije.\n"Nova energija može napraviti upravo takav ambijent da i ove, i naredne godine ne moramo da strahujemo za budućnost ovog kluba" poručio je Milanović.\nPrvu utakmicu u prolećnom delu sezone Jagodina igra na gostujućem terenu protiv ekipe lučanske Mladosti.


Više od milion tona rude prerađeno u flotaciji Veliki Krivelj - Radio televizija Bor\nBOR - Rezulati koje radnici u flotaciji Veliki Krivelj postižu poslednjih nekoliko meseci su sve bolji. Proizvodnja iz meseca u mesec raste, kao i iskorišćenja, kažu u Rudniku bakra Bor.\nTokom avgusta u flotaciji rezultati su bili samo jedan do dva procenta manji od plana, ali je zato iskorišćenje bilo nekoliko procenata veće od očekivanog.\nPrerađeno je oko 850.000 tona rude sa površinskog kopa Veliki Krivelj i oko 160.000 tona sa „Cerova“, ukupno više od milion tona iz oba rudnika. Iskorišćenje iz kriveljske rude bilo je 86 odsto, a iz rude sa „Cerova“ nešto preko 81 odsto, kažu u Rudniku bakra Bor.\nUkupno je proizvedeno 13.800 tona koncentrata sa preko 2.250 tona bakra.\nRuda je bila veoma flotabilna, što je, uz dobro vođenje procesa, doprinelo ovakvim rezultatima. Pošto na mlinovima ništa nije popravljano, visoko je i njihovo vremensko iskorišćenje – skoro 94 odsto na „Krivelju“ i 95 na „Cerovu“.\nU kriveljskoj flotaciji kažu da pokušavaju da uvođenjem novih agenasa povećaju i iskorišćenje zlata iz rude, a rezultate će imati do kraja septembra.\nUveliko se radi i na jalovištu. Za desetak dana će uslediti premeštanje rezervoara na višu kotu pored srednje brane radi boljeg izdvajanja peska ka drugom polju da bi se dobio prostor za duže odlaganje jalovine u prvom i vreme za izgradnju „nulte brane“. Visoka spoljna temperatura tokom leta stavila je na muke flotere jer nemaju svežu vodu iz reke, pa je zato ozbiljno štede i koriste povratnu iz jalovišta.\nU kriveljskoj flotaciji očekuju uspešan rad i do kraja godine, mada će u oktobru ili novembru na trećoj mlinskoj sekciji sigurno biti zastoja za zamenu plašta. Očekuje se i intenzivniji napredak u izgradnju brane i kolektora „nultog“ polja. kažu u RBB-u.\nVučić: RTB Bor je pokretač istočne Srbije\nViše iz ove kategorije Električna sirena menja parnu »


Amerika menja Trampovu politiku i šalje dodatne vojnike u Nemačku\nARHIVA - Američki vojni konvoj na putu iz Nemačke do Poljske u martu 2017. (Foto: Reuters)\nSjedinjene Države su najavile da će povećati broj svojih vojnika stacioniranih u Nemačkoj u svetlu najnovijih tenzija sa Rusijom zbog Ukrajine. Taj potez predstavlja preokret u odnosu na planove bivšeg predsednika Donalda Trampa da se iz Nemačke povuče oko 12.000 od 36.000 pripadnika američkih snaga.\n"Upoznao sam ministarku sa našom namerom da trajno stacioniramo dodatnih 500 pripadnika američkih snaga u području Visbadena najranije ove jeseni", rekao je američki sekretar za odbranu Lojd Ostin na konferenciji za novinare posle susreta sa nemačkom ministarkom odbrane Anegret Kramp-Karenbauer u Berlinu.\nTramp je u junu prošle godina najavio da namerava da smanji američke trupe u Nemačkoj za oko trećinu, tvrdeći da Berlin iskorištava Sjedinjene Države dok istovremeno ne ispunjava svoje finansijske obaveze prema NATO-u.\nOstin, koji je kao mladi poručnik služio u Nemačkoj, izneo je potpuno drugačiji stav. Zahvalio se Berlinu na doprinosu misiji Alijanse u Avganistanu i na preduzimanju koraka da poveća odbrambenu potrošnju.\n"Zaista cenim vaš doprinos. Svestan sam toga da delimo zajedničke vrednosti i da ste veoma posvećen partner", rekao je Ostin, dok je Kramp-Karenbauer pozdravila američku odluku o trupama kao ohrabrujuć signal.\nOstin je izbegao da odgovori na pitanja da li bi slanje dodatnih američkih trupa moglo da se protumači kao poruka Rusiji u svetlu obnovljenih tenzija zbog Ukrajine, ali je naglasio vojnu prednost većeg broja NATO vojnika na evropskom tlu.\n"Te snage će učvrstiti odbranu, pojačati naše postojeće kapacitete da sprečimo konflikt i ako je potrebno da se borimo i pobedimo. Značajno će pobošljati našu sposobnost da odmah povećamo broj snaga da bi branili naše saveznike", naglasio je šef Pentagona.\nZapad je proteklih nedelja izrazio zabrinutost zbog raspoređivanje velikog broja ruskih snaga blizu ukrajinske istočne granice i na Krimu, koji je Rusija anektirala 2014. godine.\nGeneralni sekretar NATO-a Jens Stoltenberg je u utorak, uoči vanrednog sastanka ministara spoljnih poslova i odbrane zemalja članica Alijanse, pozvao Rusiju da povuče trupe.\nSAD žele da revitalizuju veze sa NATO pred donošenje važnih odluka


Udruženje novinara Srbije(UNS) upozorilo je danas da je zabranjeno da mediji maloletne žrtve čine prepoznatljivim.\nBetaJun 23, 2021\n“Protivimo se načinu izveštavanja o maloletnim žrtvama nasilja i seksualnog zlostavljanja na način da oni postaju prepoznatljivi i pozivamo medije da prekinu s tom praksom i poštuju novinarski kodeks i zakon”, saopštio je UNS.\nKako je navedeno, “u proteklim danima mediji su izveštavali o zlostavljanoj i deci koja su pretrpela nasilje, a koja se na osnovu navedenih informacija: mesta u kom žive, inicijala počinilaca, fotografija, odnosno drugih opisa, bez poteškoća mogu identifikovati”.\nUNS je podsetio da Кodeks novinara Srbije nalaže da novinar poštuje i štiti prava i dostojanstvo dece, kao i da ga obavezuje da osigura da dete ne bude izloženo riziku zbog objave informacija koje direktno ili indirektno upućuju na njegov identitet.\n“Zakon o javnom informisanju i medijima propisuje da se maloletnik ne sme učiniti prepoznatljivim u informaciji koja može da povredi njegovo pravo ili interes. Ovim zakonom je predvidjena novčana kazna od 50.000 do 150.000 dinara za takav prekršaj odgovornog urednika medija”, rečeno je u saopšenju UNS.


Bajden: Savezna pomoć malim preduzećima, Afroamerikancima i ženama vlasnicama počeće u srijedu | Chicago Oglasi\nBajden: Savezna pomoć malim preduzećima, Afroamerikancima i ženama vlasnicama počeće u srijedu\nPredsjednik Sjedinjenih Američkih Država Džozef Bajden najavio je juče promjene u finansijskom planu, a to znači da će usmjeriti više savezne pomoći za vlasnike malih preduzeća, Afroamerikanaca i kompanija čiji su vlasnici žene, a pogođeni su pandemijom Covid-19.\nBajden je kazao da će ove promjene stupiti na snagu u srijedu i da je njihov cilj da se mala preduzeća izvuku iz krize u kojoj se trenutno nalaze, kao i da su ista ta preduzeća, kompanije i firme stavljene u drugi plan, nakon što je država na početku pandemije pomoć najviše usmjerila većim kompanijama.\n„Mala preduzeća pate, jako pate i trpe, oni sada trebaju pomoć“, kazao je Bajden.\nZa oprostive zajmove koji su kategorizovani i formirani na početku pandemije, i predstavljaju grupu Programa za zaštite plata, administracija uvodi period od dvije nedjelje. Mogućnost prijave imaju kompanije koje zapošljavaju manje od 20 zaposlenih.\nBajden je takođe kazao da je takođe odvojeno oko milijardu dolara za usmjeravanje na račun samostalnim privrednicima, a u tu grupu spadaju kozmetičari, frizeri, moleri, a većinu takvih firmi sa jednim zaposlenim čine žene i predstavnici manjina.\nPromjenama programa je takođe ukinuta zabrana davanja kredita kompanijama, u čijem vlasništvu udio od 20 odsto ili više ima osoba koja je u proteklih godinu dana bila uhapšena ili osuđena za neko krivično djelo.\nPandemija Finansije SAD Bajden savezna pomoc\nAmerička država Virdžinija ukida smrtnu kaznu\nVrhovni sud SAD dozvolio istragu finansijskih izvještaja Donalda Trampa\nKalifornija ublažava mjere, otvara se Diznilend\nUkoliko se predje u navedenu zonu zabavni parkovi uključujući i Diznilend, moći će da prime 15% kapaciteta, ali kako nalažu pravila, pristup parkovima imaće samo stanovnici Kalifornije, navode agencije.\nČikago: Brazilski soj virusa Covid-19 potvrđen\nMeđutim, navedeni slučajevi prema saznanjima nisu prijavili putovanje van Illinoisa.\nKompanija Amazon promijenila logo nakon napada potrošača da isti podsjeća na Hitlerove brkove\nOdmah nakon ovih spekulacija i nagađanja kompanija je promijenila logo ne mnogo nakon predstavljanja, pa su stvar riješili tako što su promijenili oblik plavoj traci, koji sada izgleda potpuno drugačije, javljaju agencije.


„Stvaramo bolju zajednicu!“\nVizija organizacije je bolja zajednica u kojoj stanovništvo aktivno utiče na promene svog položaja i doprinosi društvenim promenama u celini. Dok kroz našu misiju, želimo da stvaramo bolju zajednicu kroz kreiranje kulturnih i obrazovnih programa za decu, mlade i lokalno stanovništvo, zagovaranje za njihov bolji položaj i jačanje kapaciteta nosioca promena u ruralnim zajednicama. Naša organizacija deluje na lokalnom, regionalnom i nacionalnom nivou, a fokus institucionalnog granta biće na lokalnom nivou – selo Sonta i potencijalna uža okolina, odnosno programi za lokalno stanovništvo zbog kojih smo i osnovani i kroz koje ćemo krajnje korisnike uključivati u rad organizacije, jačati sopstveno članstvo, volonterske i angažovane ljudske resurse i uticaj u zajednici. Jačanje otpornosti i održivosti organizacije takođe će uticati i na njeno delovanje i na širem nivou od lokalnog i jačati i njen zagovarački potencijal u budućnosti.\nVizija daljeg razvoja naše organizacije u naredne dve godine i našeg odnosa sa građanima ide u tri pravca:\n1. CEKOS je organizacija koja okuplja značajno veći broj mladih, dece i drugih žitelja zajednice kroz svoje programe koji su svakodnevni, redovni, organizovani, a usluge koje pružamo adekvatne, profesionalne i u skladu sa potrebama zajednice, a prostor u kome radimo je vid zajedničkog dobra koji koristi cela zajednica.\n2. CEKOS je jasno i precizno organizovano udruženje, koje ima sve potrebne interne dokumente, procedure, podelu zaduženja, a istovremeno ima aktivnije i motivisanije članove koji preuzimaju odgovornost za rad udruženja te brojnije, i stručnije zaposlene ili volonterski aktivne ljudske resurse.\n3. CEKOS je organizacija koja je kroz inovativni fundraising i alternativne izvore finansiranja obezbedila finansijsku održivost tako da njeni osnovni programi mogu da funkcionišu nevezano od spoljnih uticaja i projektnog finansiranja, već da se posvećeno bave članovima zajednice.


Skupština Crne Gore danas o nepovjerenju vlade Zdravka Krivokapića\nIz Vlade su istakli da je “najbolje i u datim okolnostima jedino demokratsko rješenje za prevazilaženje političke situacije skraćenje mandata Skupštini”, kao i da bi se time stvorili uslovi za raspisivanje vanrednih parlamentarnih izbora.\nPoslanici Skupštine Crne Gore danas bi, na odvojenim vanrednim sjednicama, trebalo da raspravljaju o prijedlogu Vlade za skraćenje mandata Skupštini i prijedlogu opozicije i koalicije Crno na bijelo da se glasa o nepovjerenju Vladi.\nVlada Zdravka Krivokapića, u obrazloženju prijedloga za skraćenje mandata Skupštini, navodi da su se od prvog dana izbora Vlade, 4. decembra 2020. godine, “predsjednik Vlade i većina ministara susretali sa brojnim opstrukcijama i osporavanjima u radu”.\nU obrazloženju se ističe da su rezultati koje je za kratko vrijeme postigla Vlada Crne Gore najbolji mogući. U obrazloženju se ocjenjuje da je složena politička klima kulminirala odlukom poslaničkog kluba koji predvodi partija potpredsjednika Vlade Dritana Abazovića da krene u postupak izglasavanja nepovjerenja.\nOni su ocijenili da je Krivokapić svojim djelovanjem više puta u prethodnom periodu ugrozio i otežao saradnju između zakonodavne i izvršne vlasti, što je direktno proizvelo institucionalnu i političku krizu u zemlji i “dovelo do blokade parlamenta”.\nPremijer Crne Gore Zdravko Krivokapić rekao je jučer da zna da će danas biti smijenjen.\nDopunama Zakona o lokalnoj samoupravi, koje bi trebalo da budu razmatrane u Skupštini Crne Gore, predviđeno je objedinjavanje lokalnih izbora koji će biti održani u maju.


"Mogli smo da sarađujemo, ali ste vi okrenuti Zapadu" | NetLineSystem.com\n"Mogli smo da sarađujemo, ali ste vi okrenuti Zapadu"\n10.08.2019 Rusko ministarstvo inostranih poslova ocenilo je da Crna Gora i Rusija imaju "značajan potencijal za interakciju, ali se te mogućnosti ne koriste"\nRusko ministarstvo inostranih poslova ocenilo je da Crna Gora i Rusija imaju "značajan potencijal za interakciju, ali se te mogućnosti ne koriste"\nPotencijal za interakciju dve zemlje se ne koristi, "jer je zvanična Podgorica izabrala bezalternativni prozapadni kurs razvoja", ocenjuje Ministarstvo.\nIz Ministarstva, na čijem čelu je Sergej Lavrov, podgoričkim Vijestima je saopšteno da Rusija i Crna Gora imaju bogatu istoriju bilateralnih odnosa i značajan potencijal za interakciju.\n"Na žalost, te mogućnosti se ne koriste", odgovoreno je iz Odeljenja za informisanje i medije ruskog Ministarstva inostranih poslova na pitanje kakvi su tenutni odnosi između dvaju zemalja.\nRazlog za to što se te mogućnosti ne koriste, u ruskom Ministarstvu vide u tome što je "zvanična Podgorica za sebe izabrala bezalternativni prozapadni kurs razvoja",prenosi podgorički dnevnik.\n"Praksa pokazuje da pokušaji formiranja sopstvenog nacionalnog identiteta isključivo na osnovu poricanja istorijskog iskustva, prekida veza sa susedima i nade u svetlu evroatlantsku budućnost, vode samo do povećanja konfrontacije u regionu, koji je, i bez toga, opterećen brojnim izazovima", navodi se u odgovoru ruskog Ministarstva.\n"Dobri odnosi Crne Gore i Rusije narušeni su nakon zaokreta crnogorske vlasti ka Zapadu i odluke da državu vodi ka članstvu u NATO, kao i odluke da se u potpunosti pridruže sankcijama EU protiv Rusije", podseća podgorički list.\nTe odluke su naišle na veliko protivljenje Rusije, pa je 2017. godina, posebno do juna, kada je Crna Gora i zvanično postala 29. članica NATO-a, protekla u objavljivanju "oštrih" saopštenja iz ruske Vlade.\nDodatno na odnose je uticalo hapšenje grupe srpskih i crnogorskih državljana zbog pripreme nasilne smene vlasti na dan parlamentarnih izbora 2016. koji su bili svojevrsni referendum o članstvu Crne Gore u NATO.\nZbog organizovanja grupe koja je, prema presudi suda u Podgorici, pripremala zaveru u odsustvu su na zatvorske kazne osuđena dvojica pripadnika ruskih obaveštajnih službi.\nViši sud je 9. maja, između ostalih, osudio ruske državljane Vladimira Popova na 12, a Eduarda Šišmakova na 15 godina zatvora zbog krivičnog dela "stvaranje kriminalne organizacije i terorizam u pokušaju".\nNakon presude, iz Odeljenja za informisanje i medije ruskog Ministarstva inostranih poslova je saopšteno da presuda Višeg suda u Podgorici "ne ostavlja nikakvu sumnju u politizaciju crnogorskog sistema pravde i njegovu podložnost manipulacijama spolja", te da samo može pogoršati rusko-crnogorske odnose, koji su već na najnižoj tački u njihovoj istoriji.\nPočetkom jula ove godine je sa sastanka predsednika Mila Đukanovića i odlazećeg ambasadora Rusije u Crnoj Gori Sergeja Gricaja, saopšteno da današnji karakter rusko-crnogorskih odnosa ne odgovara duhu vekovnih i tradicionalno prijateljskih veza.


BEOGRAD – Ono što Priština sada radi predstavlja rizik, ocenjuje ambasador Norveške u Srbiji Arne Sanes Bjornstad i dodaje da su albanske vlasti na to jasno upozorene.\nNorveški diplomata ne isključuje mogućnost da će kosovska skupština 14. decembra doneti odluku o formiranju vojske, ali smatra da je ključno pitanje šta će ta vojska sledeće uraditi.\n„Potpuno se slažem sa stavom generalnog sekretara NATO Jensom Stoltenbergom da će biti posledica ukoliko kosovski političari donesu odluku o formiranju vojske, ali i u tom slučaju postoje različiti scenariji, počevši od toga da se ništa ne dogodi, pa sve do onih dramatičnih“, kaže za Tanjug Bjornstad, ali ponavlja: „Prvo moramo videti šta će se dogoditi“.\n„Ono što sada rade, predstavlja rizik, u svakom slučaju, i na to su upozoreni kako od suseda, tako i od NATO i generalnog sekretara NATO“, podseća on.\n„Vlast u Prištini treba da uvaži mišljenje svih relevantnih aktera u zemlji, kao što je i srpska zajednica. Nadamo se da ništa neće ugroziti Srbe na Kosovu, niti regionalnu stabilnost“, dodaje ambasador i ocenjuje da situacija ipak nije tako „dramatična kako se govori.\nOn smatra da neće doći do rata i da će međunarodni moćnici sprečiti eskalaciju situacije.\n„Kao što je i sprski predsednik Aleksandar Vučić rekao, u četvrtak, do eskalacije neće doči i smatram da sve strane takav scenario izbegavaju“, kaže on.\nNa pitanje šta ako Priština odluči da uputi vojsku na sever Kosova – odgovara da, bez obzira kada će ta vojska biti formirana, sve njene aktivnosti treba da budu usklađene sa kosovskim zakonima.\nU suprotnom, napominje on, ulaz vojske na sever Kosova, će biti protumačen kao provokacija.\n„Ako imamo u vidu države koje su priznale nezavisnost Kosova, onda kosovska vojska ima pravo da štiti svoju teritoriju, ali, naravno, nemaju potrebu da štite teritoriju ukoliko ne postoje pretnje po nju“, objašnjava Bjornstad.\nOn ponavlja da je poruka NATO o formiranju vojske bila veoma jasna i misli da su je u Prištini razumeli.\nNa pitanje da li Stoltenbergova poruka Prištini da će u slučaju formiranja vojske NATO preispitati nivo svog angažmana na Kosovu znači dodatno ili smanjenje pripadnika KFOR na KIM, on kaže da je u slučajevima kada se bezbednost i stabilnost na Kosovu ugroženi, KFOR još potrebniji.\n„Neki ljudi smatraju da ako nema kosovske vojske, onda nema potrebe ni za KFOR, ali ja se ne slažem sa takvim tvrdnjama“, naglašava norveški ambasador.\n„Sjedinjene Države ni na koji način nisu rekle da podržavaju formiranje vojske Kosova u ovom trenutku, a bile su veoma jasne i kada su rekle da su protiv nametanja taksi Prištine od 100 odsto, da to predštavlja kršenje principa slobodne trgovine i da takve mere vlasti u Prištini treba da ukinu“, dodaje Bjornstad.\nNorveški ambasador istovremeno veruje da odnose Beograda i Prištine i novonastalu situaciju, mogu da promene Evropska unija i SAD, a ne države pojedinačno.\n„Situacija je sada veoma teška, ali smatram da su svi svesni da ona nikome ne koristi, naprotiv“, poručuje Bjornstad.\n„Delovanje srpske vlade je veoma zrelo i EU i SAD cene takvo ponašanje Srbije i Priština je svesna toga“ ocenjuje on reakciju Srbije na mere Prištine, kao i na najave formiranja kosovske vojske, i kaže da je uveren da će u cilju očuvanja regionalne stabilnosti situacija biti vraćena u normalu za nekoliko nedelja.\nA na pitanje kako vidi rešenje kosovskog problema i ideje da se taj problem reši u okviru međunarodne mirovne konferencije, norveški ambasador odgovara da ne postoji alternativa za Briselski proces.\n„Što se više aktera uključe, to će proces postati komplikovaniji“, smatra on i dodaje da jedino što ujedinjuje EU je proces evropskih integracija i da upravo zbog toga ne postoji alternativa pregovorima u Briselu.\n„Niko za sada nije zatvorio vrata Evropske unije, ona ima određene unutrašnje izazove, ali mislim da će ona to razrešiti pre nego što, realistično posmatrano, Zapadni Balkan ispuni uslove za pristupanje Uniji“, dodaje ambasador.\n„Razrešenje kosovskog pitanja je važno, ali pre svega za Srbiju“, zaključuje norveški ambasador u Srbiji.


Novo u BiH: Zatvorite dugove svojim potraživanjima - Biznis Info\nBy BiznisInfo on\t 19/04/2018 Biznis cafe, Finansije\nBosna i Hercegovina je konačno dobila sistem multilateralnih kompenzacija www.kompex.ba koji funkcioniše na teritoriji cijele države.\nGodinama privrednici iz zemalja okruženja na raspolaganju imaju ovaj instrument kojim mogu na jednostavniji i brži način naplatiti svoja potraživanja i platiti svoje obaveze. Na ovaj način se zatvori oko 200 miliona eura godišnje.\nKompex je sistem za multilateralne kompenzacije, koji omogućava privrednicima da na cijeloj teritoriji BiH, putem svojih potraživanja, poravnaju svoje obaveze i prevaziđu negative posljedice smanjenja likvidnosti – bez napora, stresa i gubitka dragocjenog vremena.\nJednostavnost, sigurnost i efikasnost je ono što odlikuje sistem, koji radi 24/7 i omogućava apsolutnu kontrolu pravnim licima u pogledu unosa, mijenjanja i brisanja potraživanja.\nPristup www.kompex.ba sistemu je besplatan i dostupan svim privrednicima na cijeloj teritoriji BiH, i predstavlja inovaciju na domaćem tržistu jer je dostupan on-line, radi u realnom vremenu i omogućava trenutno ažuriranje podataka u svakom momentu.\nPrivrednicima ovo otvara mogućnost da poboljšaju svoju likvidnost, očiste bilanse, povećaju svoju kreditnu sposobnost i riješe se nespornih i dospjelih potraživanja i obaveza koja opterećuju njihovo poslovanje, uz potpunu tajnost podataka koje unose u sistem.\nUjedno omogućava da nastave saradnju preko poslovnih partnera koja se nalaze u zatvorenom krugu kompenziranja.


Terry B IBS 3153\nTerry B IBS\nNe znam koliko dugo je trajalo iskustvo. Sećam se da sam video sunčevu svetlost odozgo (kroz površinu vode, izobličenu od vode), uz osećaj da nisam u stanju da uzmem vazduh, i vode koja ulazi u moja usta i nos dok sam se bacakao pokušavajući da doprem do površine.\nZatim se sećam da sam doživeo sve što sam učinio tokom celog mog života sa nekom vrstom objašnjenja šta je bilo dobro učinjeno a šta je moglo biti urađeno drugačije. Taj deo me uopšte nije plašio i bio je praćen potpunim odsustvom osuđivanja, i osećajem potpune prihvaćenosti i brige o meni.\nOsetio sam da sam vođen tim objašnjenjima umnom osobom koja je jednostavno htela da učim iz mog života, kako da budem bolja osoba u budućnosti (mada nikoga nisam video i ne sećam se da sam čuo glasove ili zvukove sem onih koje sam ja i drugi izgovorili u prošlosti).\nMoja svesnost o posledicama i osećanjima u onome čemu sam svedočio u mom prethodnom životu je bila jasnija nego obično, ali bilo je to kao da ih ponovo proživljavam - izgledali su tačno kako sam ih doživeo, dok sam bio i unutar i izvan doživljaja - kao da mi je data spoljna perspektiva o doživljaju koju nisam imao pre, dok sam ih ponovo doživljavao.\nOstavljen sam sa osećajem ili verovanjem da je svrha mog života da učim koliko god mogu iz mojih iskustava od sveta i drugih ljudi i pokušam da pomognem drugima da učine isto.


NACRT ZAKONA O PLATAMA SLUŽBENIKA I NAMEŠTENIKA U ORGANIMA AUTONOMNE POKRAJINE I JEDINICE LOKALNE SAMOUPRAVE: Socijalno-ekonomski savet da pozitivno mišljenje na Nacrt koji obezbeđuje da koeficijenti zvanja, položaja i radnih mesta nameštenika budu određeni na osnovu jasno definisanih pravila, a bazira se na principu "jednaka plata za jednak rad kod istog poslodavca"\nSocijalno-ekonomski savet održao je sednicu na kojoj je dao pozitivno mišljenje na Nacrt zakona o platama službenika i nameštenika u organima autonomne pokrajine i jedinice lokalne samouprave.\nCilj ovog zakona jeste da se radna mesta vrednuju na pravičniji način, a visina zarada reguliše transparentno i ujednačeno.\nKljučna izmena koju ovaj dokument donosi je uvođenje principa "jednaka plata za jednak rad kod istog poslodavca", čime se kreira osnova da zaposleni koji se više angažuju i postižu bolje rezultate budu i nagrađeni za svoj rad.\nKako je istaknuto na sednici, plate zaposlenih u autonomnoj pokrajini i u jedinicama lokalne samouprave trenutno uređuje veći broj propisa, zbog čega ne postoji jedinstvena osnovica za obračun i isplatu plata zaposlenih.\nNa 70. redovnoj sednici bilo je reči i o osnivanju i funkcionisanju lokalnih socijalno-ekonomskih saveta, kao i o formiranju delegacije Saveta za učešće na Globalnoj konferenciji za iskorenjivanje dečjeg rada, koja će biti održana od 14. do 16. novembra, u Buenos Ajresu.\nIzvor: Press služba Vlade Republike Srbije, 22.08.2017.


Izvor: Večernje novosti arhiva vesti 20.05.2016 - Naslovi.net\nKaradžić traži još 90 dana\nBivši predsednik Republike Srpske Radovan Karadžić zatražio je od Tribunala u Hagu dodatnih 90 dana za podnošenje žalbe na prvostepenu presudu, kojom je u martu osuđen na 40 godina zatvora. BIVŠI predsednik Republike Srpske Radovan Karadžić… »\nRusi predložili SAD da zajedno napadnu džihadiste, Pentagon odbio\nPentagon je danas odbio ruski predlog da zajedno sprovode vazdušne napade na položaje džihadista u Siriji ističući da SAD ne sarađuju vojno sa Rusijom u toj zemlji. Pentagon je danas odbio ruski predlog da zajedno sprovode vazdušne napade na… »\nMuslin o odluci Stojkovića da igra za Crnu Goru: Ne možemo da tugujemo zbog jednog igrača\nSvako odlučuje onako kako oseća, želim mu svu sreću ako je to odabrao. Atmosfera oko i unutar reprezentacije se izgubila - kaže selektor Srbije. Selektor fudbalske reprezentacije Srbije Slavoljub Muslin rekao je danas da još nema zvaničnu potvrdu… »\nVečernje novosti: Muslin ga naknadno pozvao, a Stojković otkrio da je izabrao reprezentaciju Crne Gore!\n20.05.2016 Večernje novosti, kategorije


Vulin i Stefanović se nisu samo slikali, već i družili s kriminalcima\nHronika Autor:Marko Radonjić27. avg. 202112:17 > 13:20\nFoto: TANJUG/ DRAGAN KUJUNDZIC/ nr, TANJUG/ DIMITRIJE GOLL\nDa osuđivani vođa navijača "Rada" Vladimir Kovcačević Kovač nije blizak samo sa aktulenim ministrom policije Aleksandrom Vulinom, sa kojim se srdačno fotografisao na Birfestu, već i bivšim Nebojšom Stefanovićem, potvrdio je snimak iz jednog kafića, koji je juče objavio portal Direktno. Na snimku se jasno vidi kako Kovačević prilazi Stefanoviću koji sedi za stolom sa bivšim predsednikom Fudbalskog saveza Slavišom Kokezom, pozdravlja se, a potom na uvce razmenjuje nekoliko reči, pre nego što seda za drugi sto, i to u društvu vođa navijača "Zabranjenih" Nenad Alajbegović zvanog Alibeg i Miloša Šušilovića Kostića.\nKolekcija fotografija lica osuđenih za najrazličitija krivična dela sa ministrima u Vladi Srbije, svakim danom je sve veća, a uskoro bi, po svemu sudeći, mogao da se napravi i album sa sličicama. Veze države i huligana odavno je poznata, jer nezavisni mediji godinama unazad na to ukazuju, ali je u poslednje vreme krenula i „poplava“ fotografija ministara i kriminalaca. Međutim, i pored sve više afera, Vlada Srbije čini se da je postojana, a sve zahvaljujući jednom čoveku, koji još uvek „nikog nije dao“.\nNaime, portal Direktno juče je objavio video snimak koji je najverovatnije nastao 27. novembra 2019. godine na kome se vide dvojica funkcionera SNS, aktuelni ministar odbrane, a tada policije Nebojša Stefanović i bivši predsednik FSS Slaviša Kokeza, kako se pozdravljaju, a potom i razgovaraju sa vođom navijača „Rad“ Vladimirom Kovačevićem Kovačom.\nDirektno je preneo i da nije Kovač jedini koji je bio u neposrednoj blizini dvojice naprednjaka, već je u društvu Kovača bio i Nenad Alajbegović zvani Alajbeg, vođa „Zabranjenih“ i Miloš Šušilović Kostić, takođe navijač iz „Zabranjenih“.\nSva trojica, prekršili su zakon ukupno 91 put, a dela koja za koja su osuđivani kreću se od teške krađe, teške telesne povrede, izazivanje nacionalne, verske i rasne mržnje i netrpeljivnosti, izazivanje opšte opasnosti, napad na službeno lice u vršenju službene dužnosti, nasilničko ponašanje, sprečavanje službenog lica u vršenju službene dužnosti, dela vezana za oružje pa sve do razbojništva, trgovina drogom, iznuda ali i pokušaj ubistva.\nNenad Alajbegović Foto: Mup\nPrethodno, sadašnji ministar policije Aleksandar Vulin slikao se na Bir festu takođe sa Kovačom, a opravdanje javnosti koje je ministar ponudio jeste da sa njim svako može da porazgovara ali i da se fotografiše. Sa druge strane, Kovač je navodno u policiji rekao da je slučajno sreo ministra Vulina i poželeo da se fotografiše sa njim.\nJuče je i „Nedeljnik“ objavio fotografiju Vulina sa Stevanom Holićem, saradnikom vlasnika imanja „Jovanjića“, koji se nalazi na optuženičkoj klupi Specijalnog suda kao pripadnik grupe koja je proizvodila marihuanu.\nPosted by Stevan Holic on Saturday, June 20, 2015\nI dok fotografije isplivavaju, a svudeći prema svemu dosadašnjem i tek će, vlast se pravi „luda“ i igra na kartu da „svakog čuda tri dana dosta“. Koliko još afera mora da se dogodila da bi Vlada Srbije pala, a neko preuzeo odgovornost za svoja dela, ostaje da se vidi.\nAleksandar Vulinfotografijenebojša stefanovićNenad Alajbegović AlibegVlada SrbijeVladimir Kovačević Kovač\nBukti požar na 16. spratu solitera na Novom Beogradu


Federalna televizija kažnjena zbog klevete – Informer\nFederalna televizija kažnjena zbog klevete\nOsnovni sud u Banjoj Luci donio je presudu kojom se Federalna televizija i novinari Duška Jurišić, Bakir Hadžiomerović i Slobodan Vasković novčano kažnjavaju zbog klevete iznesene u emisiji “60 minuta” od 15. decembra 2008. godine.\nDužni su, kako se navodi, da solidarno nadoknade troškove parničnog postupka i podnosiocima tužbe – predsjedniku Upravnog odbora RTRS-a Zoranu Leviju i generalnom direktoru RTRS-a Draganu Davidoviću isplate 2.000 KM i 5.000 KM.\nU ovom i sličnim prilozima u emisiji “60 minuta” povodom izgradnje RTV Doma u Banjoj Luci, čelni ljudi RTRS-a, kao i čelni ljudi firme “Integral inženjeringa” i visoki zvaničnici RS predstavljeni su kao mafijaši i kriminalci koji su oštetili RS za 25 miliona maraka. Novac dobijen naplatom presude bit će uplaćen u humanitarne svrhe, o čemu će javnost biti blagovremeno ovaviještena, saopšteno je iz Radio-televizije Republike Srpske.\nOvaj sudski spor vođen je od 2009. do 2011. godine na Osnovnom sudu u Banjoj Luci, a nakon održanog i zaključenog ročišta za glavnu raspravu, Sud je donio presudu u kojoj se obavezuje FTV da je objavi u političkom magazinu “60 minuta” ili nekom drugom informativnom programu.\nSuština presude svodi se na konstataciju da je “u većem dijelu sporni prilog iz 2008. godine eklatantan primjer ponašanja i iznošenja informacija koje imaju klevetničku sadržinu, uvredljivu po osobe na koje se odnose”.\n“U konkretnom slučaju nisu bili uloženi ni najmanji napori u potvrđivanju činjenica, niti su te činjenice istinite, odnosno blizu istine, tako da sporni prilog ne predstavlja nikakav vrijednosni sud, već je, kao takav, nesumljivo klevetničkog karaktera, za šta se građansko-pravno odgovara”, navodi se, između ostalog, u presudi.\nVIDEO: Policija pronašla šest kilograma eksploziva kod pripadnika vehabijskog pokreta\nSedam otpuštenih mašinovođa sutra stupa u štrajk glađu


Android uređaje zarobio DDoS botnet | PC Press\nAndroid uređaje zarobio DDoS botnet\nNovi Matrioshka botnet cilja Android sisteme koji su izložili svoj ADB debug interface na Internetu.\nVlasnici pametnih telefona mogu lako isključiti ADB funkciju\nNetlab, odeljenje za mrežnu bezbednost kineske kompanije za cyber zaštitu Qihoo 360, saopštilo je da je ove nedelje otkrilo novu operaciju malware-a koja trenutno inficira Android uređaje u svrhu sastavljanja DDoS botneta. Nazvan Matriosh, botnet cilja Android uređaje gde su prodavci ostavili interfejs za dijagnostiku i otklanjanje grešaka poznat kao Android Debug Bridge, omogućen i izložen na Internetu. Aktivan na portu 5555, ovaj interfejs je godinama poznat izvor problema za Android uređaje i to ne samo za pametne telefone već i za pametne televizore, set-top box uređaje i druge pametne uređaje na kojima se nalazi Android OS.\nTokom proteklih nekoliko godina, porodice malware-a poput ADB.Miner, Ares, IPStorm, Fbot i Trinity, pretraživale su internet u potrazi za Android uređajima na kojima je ADB interfejs ostao aktivan i povezan sa ranjivim sistemima, kako bi ih preuzeli i instalirali štetni payload. Prema izveštaju objavljenom ove nedelje, Netlab je rekao da je Matriosh najnoviji u ovoj dugoj liniji bot-mreža za ciljanje ADB-a, ali onaj koji dolazi sa preokretom.\nNaime, ovaj botnet koristi Tor mrežu za sakrivanje komandnih i kontrolnih servera, a uz to, koristi multi-layered procese za dobijanje adrese ovog servera – otuda i ime botneta, inspirisano klasičnim ruskim lutkama, matrjoška. Iako vlasnici pametnih telefona mogu lako isključiti ADB funkciju pomoću podešavanja u opcijama OS-a, za većinu drugih tipova uređaja koji su zasnovani na Androidu, takva opcija nije dostupna. Otuda će mnogi sistemi ostati ranjivi i izloženi zloupotrebama u godinama koje dolaze.\nTagovi: ADB, Android\n← OnePlus 9 Pro zadirkuje kamerom kompanije Hasselblad\nSkype-ova background blur funkcija konačno na Android-u →


Uhapšeno sedam Albanaca na brodu u britanskoj luci – SveVesti.net\nUhapšeno sedam Albanaca na brodu u britanskoj luci\nSedam ljudi, za koje se veruje da su Albanci, uhapšeno je u Velikoj Britaniji nakon što je jedan teretni brod pristigao u luku u Dorsetu, prenosi Bi-Bi-Si.\nBi-Bi-Si saopštava da je službi hitne pomoći stigao poziv u ranim jutarnjim časovima u utorak da je jednom čoveku potrebna medicinska pomoć na brodu “Chise Bulker” koji se tada nalazio u blizini obale, ali da je policija naknadno otkrila da je na brodu sedam neidentifikovanih ljudi i da niko nije bio zdravstveno ugrožen.\nTeretni brod koji je registrovan u Panami dopraćen je zatim u luku Portland i ljudi su sprovedeni sa plovila, a policija Dorseta saopštila je da je saslušana brodska posada i da nema izveštaja o povredama ni posade ni pritvorenih lica.\nPolicija je potvrdila da je ukupno sedam osoba koje se veruje da su albanski državljani uhapšeno i da će oni biti predati graničnim i imigracionim službama zbog potencijalnih prekršaja, navodi Bi-Bi-Si.\nPrevious Nagrada za nesprečavanje zločina: Holandija svojim veteranima iz Srebrenice plaća po 5.000 evra\nNext Dok je Srbija nabavljala vakcine sa svih strana, u komšiluku su čekali na pomoć Zapada – sada je “đavo odneo šalu”


Koji putevi bi se gradili od akciza: Od Krajine do Goražda | Bportal\nKoji putevi bi se gradili od akciza: Od Krajine do Goražda\nNovi kilometri autoputa, te novi kilometri magistralnih i brzih cesta koje bi povezale do sada jako loše uvezane dijelove BiH, u rukama su zastupnika u Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine BiH, koji će se na današnjoj sjednici izjasniti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama u BiH.\nUpravo od usvajanja ovog zakonskog rješenja, koje predviđa rast akciza od 15 feninga po litru goriva, ovisi finansiranje prijeko potrebne cestovne infrastrukture, čije je postojeće stanje jedna od osnovnih prepreka za snažniji ekonomski razvoj BiH. Novac za izgradnju oko 120 kilometara autoputa na Koridoru Vc i nekoliko stotina kilometara saobraćajnica u FBiH, u ukupnom iznosu od oko 1,5 milijardi eura, već je ugovoren kod međunarodnih kreditora, ali može postati operativan tek nakon što Zakon o akcizama dobije podršku Parlamentarne skupštine BiH, piše Faktor.\nPrihodi JP Autoceste FBiH su u potpunosti iscrpljeni otplatom postojećih kredita, a novi kreditni aranžmani bi se, ukoliko ne dođe do rasta akciza, mogli realizirati tek 2025. godine, što bi značilo potpuni zastoj u radovima na izgradnji autoputa u tom periodu. S druge strane, rast akciza bi po automatizmu rezultirao operativnošću već ugovorenih finansijskih sredstava EBRD-a i EIB-a, koja su namijenjena za izgradnju dionica Buna – Počitelj (32 miliona eura), Buna – Kvanj (100 miliona eura), Mostar jug – Buna (60 miliona eura), Vraca – Pečuj (60 miliona eura), Ponirak – Vraca (91 milion eura), Vranduk – Ponirak (50 miliona eura), Nemila – Vranduk (36 miliona eura), Poprikuše – Nemila (170 miliona eura) i Tarčin – Ivan (100 miliona eura). Od povećanja akciza ovise i ugovori o finansiranju po takozvanom ex-im modelu, prema kojem izvođač radova pronalazi kreditora, a radi se o izgradnji tunela Prenj, te dionice Mostar sjever – Mostar jug, ukupne vrijednosti oko 550 miliona eura.\nRazličiti interesi, uglavnom politikantske prirode, rezultirali su time da zastupnici na prošloj sjednici nisu prihvatili izjašnjavanje o ovom zakonskom rješenju po hitnoj proceduri. Jednima je sporna bila procedura usvajanja zakona, a drugima njegov sadržaj. Ovi drugi, uprkos jedinstvenom stavu o prijekoj potrebi izgradnje cestovne infrastrukture, nisu u međuvremenu ponudili alternativni model njenog finansiranja, vjerovatno iz prostog razloga što jedan takav ne postoji.\nIako se rast akciza veže uglavnom za izgradnju autoputa, sredstva koja bi taj rast aktivirao se u značajnoj mjeri odnose i na izgradnju novih i sanaciju postojećih saobraćajnica u FBiH.\nOdnosi se to, između ostalog, na cestu Stolac – Neum, čija izgradnja košta 40 miliona eura, te dionicu magistralne ceste M-18 Kladanj – Podpaklenik, koja je procijenjena na 15 miliona eura. Za izgradnju Mostarske zaobilaznice je namijenjeno nešto više od 33 miliona eura, a radi se o dovršetku dionice Međine – Miljkovići i izgradnji dionice Miljkovići – Rodoč.\nBolja povezanost Krajine\nGrađani Unsko-sanskog kantona se nerijetko, s pravom, žale na povezanost s ostatkom BiH i kvalitet tamošnjih saobraćajnica. Od današnje odluke zastupnika, među kojima su i oni koji dolaze iz tog kantona, ovisit će i njihova povezanost, s obzirom na to da će predložene akcize rezultirati povlačenjem sredstava za izgradnju dionice magistralnog puta M-5 Izačić – Bihać – Orljani u dvije faze, ukupne vrijednosti 15 miliona eura, te dionice magistralne ceste M-14 Bihać – Bosanska Krupa, vrijedne 12 miliona eura. Nešto više od dva miliona eura je predviđeno za dionicu magistralne ceste M-5 Gornje Bravsko – Ključ, a četiri miliona eura za zaobilaznicu Ključ. Planirana je izgradnja zaobilaznice oko Cazina, koja će se raditi u dvije faze, a ukupna vrijednost projekta je 11 miliona eura.\nIstovremeno, zastupnici SDA Salko Sokolović i Senad Šepić, koji je iz Krajine, a živi u Sarajevu, objavio je da neće glasati za uvođenje akciza:\n-Nećemo nove namete, bez ravnomjernog razvoja i ulaganja u cijelu BiH, zaštite poljoprivrednika i socijalnog programa za najugroženije kategorije stanovništva koji bi bili pogođeni povećanjem cijena. Zato, ovakav prijedlog Zakona o akcizama u BiH nisam spreman podržati, napisao je Šepić.\nGotovo 60 miliona eura je predviđeno za izgradnju ulaza u Sarajevo na magistralnom putu M-18, odnosno dionicu Vogošća – Sarajevo. Prva faza projekta je dionice Kranjčevićeva – Tunel Ciglane (10,23 miliona eura), druga je izgradnja tunela Kobilja Glava (27,57 miliona eura), a treća dionica Hotonj – Jošanica (22,16 miliona eura).\nU Srednjobosanskom kantonu je planirana izgradnja dionice na magistralnom putu M-5 Donji Vakuf – Turbe (2,5 miliona eura), izgradnja zaobilaznice oko Bugojna na magistralnom putu M-16.4 (1,15 miliona eura) i zaobilaznice oko Ključa na magistralnoj cesti M-5 (4,41 miliona eura), te zaobilaznica oko Donjeg Vakufa na putu M-5, ukupne vrijednosti tri miliona eura. Planiran je i završetak obilaznice oko Novog Travnika na putu M-16.4, pet milona eura vrijedna obilaznica oko Kiseljaka na putu M-5, te rekonstrukcija ceste Jajce jug – Donji Vakuf (3,53 miliona eura).\nMeđu planiranim projektima izdvajamo rekonstrukciju dionice magistralne ceste M-20 Ustikolina – Goražde (1,48 miliona eura), nastavak na radovima oko izgradnje južne obilaznice Tuzla (3,97 miliona eura), izgradnju obilaznice Kalesija (tri miliona eura), te dvije faze izgradnje obilaznice Goražde (3,5 miliona eura).\nNapredak svake ekonomije u svijetu, pa tako i one u BiH, ovisi o omogućavanju što efikasnijeg putovanja ljudi i roba, te je nedostatak i nedovoljan kvalitet saobraćajne infrastrukture ključna prepreka u ostvarivanju zacrtanih ekonomskih ciljeva. Da bi se ti ciljevi ostvarili, potrebno je investirati, a investicije u naše saobraćajnice ovise o današnjim glasovima zastupnika u Zastupničkom domu. Ako postoji vrijeme da se politikanstvo i lične sujete stave po strani zarad interesa cijele BiH, onda je to ovo, piše Faktor.\nSljedeći članak: Dosje Nasera Kelmendija: Evo čime je zaslužio prvo mjesto na crnoj listi\nPrethodni članak: Parlament BiH danas o akcizama: Počela sjednica, zastupnici SNSD-a nisu u sali


Istraživanje interne komunikacije: Zadovoljstvo zaposlenih u JYSKu Hrvatska na iznadprosečnom nivou | GOJYSK.com\nKategorija: Awards , People\nTokom ove godine sprovedena je analiza interne komunikacije sa ciljem dobijanja informacija o zadovoljstvu internom komunikacijom, angažovanosti zaposlenih i privlačnosti poslodavca. Istraživanje je sprovela grupa profesora sa Ekonomskog fakulteta u Zagrebu i istraživača iz IntComOrg.\nPodaci prikazani u izveštaju prikupljeni su u sklopu projekta „Doprinos interne komunikacije uspešnosti organizacije: položaj, kanali, merenje i odnos sa povezanim konceptima“, koji finansira Hrvatski fond za nauku.\nOvom analizom obuhvaćeno je 26 organizacija u Hrvatskoj sa obimom zaposlenih od 60 do 10.000, a u samom istraživanju je učestvovalo 3.457 zaposlenih, od čega je 128 njih zaposleno u JYSKu.\nGlavni elementi istraživanja su:\n1. ZADOVOLJSTVO INTERNOM KOMUNIKACIJOM\n2. ANGAŽOVANOST NA RADU\n3. PRIVLAČNOST POSLODAVCA\n4. STEPEN ISPUNJENOSTI PSIHOLOŠKOG UGOVORA\n5. ORGANIZACIJSKA PODRŠKA\nNajpopularniji komunikacijski kanali među zaposlenima svih organizacija u istraživanju su specijalno razvijene aplikacije za internu komunikaciju, video objave, korporativne društvene mreže i sastanci.\nNa skali od 1 do 7, prosečno zadovoljstvo zaposlenih u JYSKu iznosi 5,5 čime je JYSK zauzeo odlično 2. mesto od 26 kompanija obuhvaćenih istraživanjem.\nKada je reč o pojedinačnim segmentima interne komunikacije za zaposlene u JYSKu, iznadprosečnim se pokazalo zadovoljstvo horizontalnom komunikacijom, korporativnom informisanošću kao i kvalitetom medija komunikacije. Posle toga slede zadovoljstvo komunikacijom sa nadređenima, zadovoljstvo komunikacijskom klimom i komunikacijom na sastancima.\nTakođe, rezultati pokazuju da su zaposleni u JYSKu značajno zadovoljniji svim aspektima interne komunikacije što uključuje i zadovoljstvo povratnim informacijama kao i neformalnom komunikacijom.\nTakođe, angažovanost zaposlenih je kod JYSKovih zaposlenih veća od prosečne.\nznad proseka su se pokazale sledeće osobine zaposlenih:\nZapsoleni u JYSKu nikad ne odustaju čak i kada se pojave problemi\nvreme im brzo prolazi kada rade\npotpuno se fokusiraju na svoj posao\nsretni su kada intenzivno rade\nponosni su na svoj posao\npršte od energije i osećaju se snažno i energično.\nI kada je reč o percepciji organizacije među zaposlenima, JYSK je zauzeo 4. mesto.\nIznadprosečnim su se pokazale sledeće karakteristike:\norganizacija je orijentisana na kupce\ndobar odnos sa kolegama i nadređenima\nvesela radna okolina\nprilika za prenošenje znanja drugima\norganizacija je društveno odgovorna\nSve gore navedene stavke pokazuju statistički značajno više rezultate u odnosu na ostale zaposlene iz ukupnog uzorka.\nOvo istraživanje je pokazalo da su zaposleni u JYSKu prosečno zadovoljni poslom, a percipiraju da imaju značajno veću organizacijsku podršku, kao i stepen ispunjenosti psihološkog ugovora u poređenju sa prosečnim rezultatima svih zaposlenih u istraživanju. Psihološki ugovor se odnosi na uvjerenja o uzajamnim obvezama zaposlenog i poslodavca i ona podrazumevaju očekivanja zaposlenih o određenim vrstama nagrada i naknada za rad koje je poslodavac obećao prilikom zapošljavanja, a koja se upoređuju sa onim što je poslodavac kasnije ispunio.


Fondu KKR odobreno preuzimanje 42,5 odsto udela u "Aksel Špringeru" | Novosadski informativni portal 021\nFondu KKR odobreno preuzimanje 42,5 odsto udela u "Aksel Špringeru"\nInvesticioni fond KKR&Co stekao je 42,5 odsto udela u kompaniji Aksel Špringer SE i pravo vršenja zajedničke kontrole nad ovom kompanijom s nemačkom kompanijom Axel-Springer Gesellshaft fur Publizistik Gmbh (ASGP), navodi se u rešenju kojim je Komisija za zaštitu konkurencije (KZK) odobrila ovu poslovnu transakciju, preneo je Tanjug.\nCilj je, naveo je KKR, povećanje vrednosti poslovanja kompanija u koje se ulaže radi ostvarivanja profita od njihove eventualne prodaje, navodi se na sajtu Komisije za zaštitu konkurencije.\nKZK je koncentraciju odobrila jer KKR Grupa nije prisutna u Srbiji na relevantnim tržištima, odnosno jer između učesnika u koncentraciji u Srbiji nema preklapanja na relevantnim tržištima.\nKKR se u dokumentu navodi kao kompanija koja kontroliše više društava koja se globalno bave distribucijom medija, ali nijedno od tih društava nije aktivno na istim tržištima kao Aksel Špringer u Srbiji. Prema podacima za 2018. godinu "Aksel Špringer" na tržištu štampanja dnevnih novina za sopstvene potrebe i uslužno u Srbiji ima učešće između 70 i 80 procenata.\nOva kompanija izdavač je dnevnih novina Blic, nedeljnika NIN, Blic žena i Blic puls, prisutno je u prodaji prostora za oglašavanje na specijalizovanim veb sajtovima, kao i na tržištu prodaje prostora za internet oglašavanje.\nNa priredbi u OŠ "Vasa Stajić" deca igrala uz pesmu o ratnim zločinima\nOsude zbog pesme "Ne volim te Alija, zato što si Balija" u školi, oglasio se i muftija vojvođanski\nGoran Radonjić novi v.d. načelnika novosadske policije\nArsić: Neprimereno je u trenutnoj situaciji sa inflacijom povećavati plate i penzije\nNajavljeno povećanje plata u javnom sektoru i penzija nije primereno aktuelnoj fiskalnoj poziciji Srbije, niti kretanjima u oblasti inflacije, zbog čega bi trebalo odustati od tog predloga.\nSrbija dobila zlato od Gazda Jezde, pa ga prodala: Kome i na šta su pare potrošene - nepoznato\nVlada je prošle godine za 886 miliona dinara prodala zlato koje je dobila u stečajnom postupku nad štedionicom "Jugoskandik DD".\nKoje zemlje članice EU su najzaduženije?\nŠirom Evropske unije postoje značajne razlike u pogledu sektora koji najviše utiču na javni dug, pokazuju podaci Zavoda za statistiku EU (Eurostat).\nViše nema jeftinog novca, Srbiji preti manjak 11 milijardi evra\nZapostavljanje domaćih privatnih investicija i prekomerna javna ulaganja državnim zaduživanjem lako bi mogli da do kraja godine rezultiraju rekordnim minusom u spoljnotrgovinskoj razmeni.\nKoliko košta podizanje novca na bankomatima i šalterima banaka u inostranstvu?\nKorisnici bankarskih usluga pre polaska na put svakako bi trebalo da se informišu koliko može da ih košta korišćenje platnih kartica u inostranstvu.\nEU se vraća na ugalj zbog sve manje količine ruskog gasa\nEU vratiće se privremeno na ugalj kako bi se izborila sa sve manjim količiniama ruskog gasa, potvrdio je danas izvor EU za Rojters.\nSličan kurs: Evro sutra 117,41 dinar\nDinar će sutra neznatno promeniti vrednost prema evru i zvanični srednji kurs biće 117,4108 dinara za evro, objavila je Narodna banka Srbije.\nEurostat: Hrana i bezalkoholna pića u Srbiji najskuplji u regionu\nU Srbiji su hrana i bezalkoholna pića najskuplji u regionu, a među članicama Evropske unije cene tih proizvoda najviše su u Luksemburgu, prema podacima evropske agencije za statistiku Eurostat.\nNove subvencije: Država novcem građana časti strance koji u Srbiji zarađuju više od 300.000 dinara\nVlada Srbije je odlučila da plati pune doprinose za penzije i veći deo poreza na zarade za strance koji rade u Srbiji za platu ne manju od 300.000 dinara.\nIzveštaj: Pogoršani rezultati platnog bilansa Srbije, povećano zaduživanje\nSrbija je od početka godine imala značajno pogoršane rezultate platnog bilansa, jer su povećani robni, spoljnotrgovinski i tekući deficit.\nEvro sutra 117,41 dinara\nZvanični srednji kurs biće sutra 117,4116 dinara za evro, objavila je Narodna banka Srbije.\nBeogradska berza obustavila trgovanje i običnim akcijama Komercijalne banke\nBeogradska berza donela je danas odluku da se, zbog narušavanja poverenja u trgovinu hartijama od vrednosti, od sutra obustavi i trgovanje običnim akcijama Komercijalne banke.\nBorelj: Ruska hrana i đubriva nisu pod sankcijama\nKo god želi da kupuje rusku hranu i đubriva može to da čini slobodno i bez straha od sankcija, koje se ne odnose na ove proizvode, izjavio je danas šef za spoljnu politiku EU Žozep Borelj.\nVelika analiza: Banke i osiguravači u profitu, ali inflacija utiče na polise\nVećina finansijskog sektora zabeležila je rast prethodne godine, a stručnjaci procenjuju da je ovo tržište daleko spremnije za eventualnu recesiju nego što je bilo u prethodnoj finansijskoj krizi.\nMask ponovo jednim tvitom prodrmao tržište kriptovaluta\nPo ko zna koji put se potvrdilo - Ilon Mask ima nemerljiv uticaj na tržište kriptovaluta.\nU noćnom klubu u Splitu bačen suzavac, lekarsku pomoć tražilo 90 osoba\nGrađanima obećano po 15.000 dinara da letuju u Srbiji, pogledajte ko na to ima pravo\nIzmena saobraćaja u delu Starog grada od ponedeljka zbog radova\nOd ponedeljka GSP primenjuje letnji red vožnje\nPresluškivanje: Letnji muzički doživljaj\nŽelju da studira Fakultet tehničkih nauka izrazilo više od tri hiljade maturanata\nProsečna plata u Novom Sadu "prešišala" realne plate za oko 250 evra\nŽeljko Mitrović: Manojlović služi interesima Rokfelera; Manojlović: Žao mi je što ovako razgovaramo\nČanak nakon posete Ukrajini: Na granici izdvojili tri pasoša - ruski, beloruski i srpski\nJoš osuda zbog nacionalističke pesme u školi: Traži se ostavka direktorke i reakcija Dine Vučinić\nPreminuo svetski muzičar i Novosađanin Momčilo Moma Nikolić, poslednji od Osam tamburaša\nSavo Manojlović od suda traži da Željko Mitrović i Milomir Marić dobiju staratelje\nMural Ratku Mladiću i slova "Z" uznemirila meštane Budisave\nFOTO Banaćani ljuti: Plaćamo poreze, zaslužujemo bar ispravne puteve i vodu za piće\nSporni spomenik "nevinim žrtavama 1944/45" gotov do jeseni, Vučević kaže - to je "patriotizam"


On je naveo da je “OHR postao kočnica na putu uzajamnog dogovaranja za BiH i da je visoki predstavnik postao vaga u balansu snaga u BiH što je anahroni instrument”.\nAmbasador Rusije u Bosni i Hercegovini Igor Kalabuhov izjavio je da je Ruska Federacija principijelnog stava da je došlo vrijeme za zatvaranje OHR-a “kako bi narodi u BiH sami odlučivali o svojoj sudbini” i da u svojim postupcima brani poziciju međunarodnog prava i Dejtonskog sporazuma, čiji je garant.\n“Rusija želi igrati pravilno izbalansiranu ulogu. Ako se narušavaju prava Bošnjaka branićemo njihova prava, ako se narušavaju prava hrvatskog naroda u BiH branićemo njihova prava, a, takođe, mi ćemo braniti i prava srpskog naroda u BiH”, rekao je Kalahukov novinarima u Banjaluci.\nGovoreći o “non-paperu”, ruski diplomata je rekao da je postalo vrlo zanimljivo da “neki spoljni faktori uvijek misle u ime ljudi koji žive na Balkanu, pišu neke papire, prijedloge…”\n“Želim odlučno reći da Ruska Federacija uvažava spoljnopolitičke prioritete BiH i nikako ne želi da se miješa u te stvari, posebno kada je riječ o integraciji u EU. Želimo da prioritet integracije BiH u EU ne bude prepreka za razvoj odnosa Ruske Federacije i BiH”, naveo je Kalabuhov.\nOn je istakao da BiH mora imati mogućnosti i razvoja odnosa sa Ruskom Federacijom i sa svim drugim međunarodnim partnerima koji su bitni za BiH, a da je put BiH u EU stvar njenih konstitutivnih naroda i Evropske komisije kako će se to biti.\nGovoreći o međunarodnom pravu, Kalabuhov se osvrnuo na govor ruskog ministra inostranih poslova Sergeja Lavrova u UN kada je naveo da se sada pojavljuju dvije tendencije – jedna međunarodno pravo, za koje se i Rusija zalaže, a druga tendencija je kreiranje poretka zasnovanog na pravilima, a što je zamjena za međunarodno pravo.\nOn je podsjetio da se međunarodno pravo zasniva na nizu takvih pravila koja su dogovorena na univerzalnim platformama i podržavaju najširu saglasnost.


Održan prvi Diplomatski košarkaši turnir u Londonu „Dunking Diplomats“ - 13. maj 2017.\n: 18. 05. 2017.\nU Londonu je prošlog vikenda u prostorijama Američke škole, u organizaciji Ambasada Republike Austrije i Bosne i Hercegovine, održan prvi humanitarni diplomatski košarkaški turnir pod nazivom „Dunking Diplomats“. Na turniru koji je okupio veliki broj ljubitelja košarke učestvovalo je 60 „basketaša“ diplomatskog kora Londona.\nInicijatori i organizatori ovog humanitarnog događaja bili su ambasadori Republike Austrije i Bosne i Hercegovine, a organizaciju je medijski podržao londonski diplomatski magazin „Embassy Magazine“. Sponzori turnira bili su: „IDS“ Ltd. – vodeća britanska kompanija za snabdjevanje diplomatskog kora, austrijska kompanija „Silhouette“ i Austrijska turistička agencija, dok je domaćin ovog zanimljivog događaja bila londonska humanitarna organizacija „Greenhouse Sports“. Sav prihod od turnira namjenjen je u humanitarne svrhe za pomoć djeci u lokalnim zajednicama.\n„Greenhouse Sports“ je humanitarna organizacija čiji je osnovni cilj uključivanje mladih ljudi iz manje razvijenih područja Londona, da kroz sport unapređuju svoju posvećenost obrazovanju i lokalnoj zajednici, razvijajući potrebne vještine i navike za svoj budući život i razvoj. Timovi na ovom košarkaškom turniru bili su sastavljeni od predstavnika diplomatskog kora, a igralo se po pravilima Engleske košarkaške asocijacije.\nKao najava turnira, u prostorijama Austrijske ambasade je priređen večernji prijem za učesnike turnira, predstavnike diplomatskog kora, predstavnike lokalne zajednice i goste turnira. U prigodnom obraćanju gostima, organizatori su izrazili zahvalnost za podršku u organizaciji ovog turnira, uz nadu da će organizacija ovakvih događaja dodatno jačati i unapređivati saradnju lokalne zajednice i diplomatskog kora.\nKošarkaški turnir „Dunking Diplomats“ je dobar primjer promocije zemlje kroz sport, uz istovremeno građenje boljih bilateralnih odnosa s Ujedinjenim Kraljevstvom i bolje povezivanje zemalja učesnica i diplomata kroz zajedničko učešće u organizaciji jednog ovakvog sportsko-humanitarnog događaja.


Izbori u Slovačkoj u senci skandala\nSlovačka tročlana, levo orijentisana vladajuća koalicija bori se za opstanak na parlamentarnim izborima, u tesnoj trci sa desničarskom opozicijom. Senku na izbornu kampanju bacili su skandali, nacionalizam i tenzije sa susednom Madjarskom.\nAnkete pred izbore pokazuju da je koalicija premijera Roberta Fica pod velikim pritiskom. Ficova popularnost je opala kada je jedan slovački list na Internetu objavio audio snimak na kojem se navodno čuje kako premijer postiže dogovor o ilegalnom finansiranju njegove stranke SMER, u iznosu od preko 75 miliona slovačkih kruna, odnosno 3 miliona dolara.\nLokalni mediji navode da snimak potiče iz perioda pred parlamentarne izbore 2002, kada je Slovačka još koristila krunu kao valutu., da bi je prošlog januara zamenila evrom.\nFico je navodno dobio nelegalna sredstva za svoju kampanju nakon što je obećao sponzorima poslaničke mandate, položaje u državnoj upravi i ugovore u sferi javnih nabavki.\nPremijer tvrdi da je snimak lažiran, i najavljuje da će tužiti glavnog urednika lista koji je objavio snimak.\nUprkos kontroverzi, očekuje se da će vladajuća stranka SMER osvojiti većinu glasova, ali da Fico neće moći da formira novu koaliciju, pre svega pošto se veruje da najmanje jedna stranka iz njegove koalicije neće preći cenzus.\nAnalitičari ističu da Ficova partija dobija veliki broj glasova zbog njegovog javno iznošenog ogorčenja zbog dešavanja u susednoj Madjarskoj. Uprkos slovačkom sve većem budžetskom deficitu, kampanjom je dominirala debata o novom madjarskom zakonu o državljanstvu, a ne ekonomija.\nNova vlada Madjarske uvela je zakon kojim se milionima etničkih Madjara u susednim državama olakšava dobijanje madjarskog državljanstva. Fico je taj zakon opisao kao "pretnju slovačkoj bezbednosti" i uspešno uveo kontra-zakon kojim se, u većini slučajeva, zabranjuje dvojno državljanstvo.\nInače, premijerova stranka SMER obećava da neće smanjiti socijalne beneficije kao neke druge evropske zemlje, dok desničarske stranke najavljuju da će, u slučaju pobede, sprovesti ekonomske reforme.\nRezultati izbora biće poznati u nedelju ujutru.


Svaki zaposleni u Coca-Cola sistemu podržava dodatnih 10 radnih mesta u privredi\nUkupna dodata vrednost Coca-Cola sistema ekonomiji Srbije dostiže čak 224 miliona evra ili 0,7 odsto bruto domaćeg proizvoda, pokazali su rezultati studije „Društveno-ekonomski uticaj Coca-Cola sistema u Srbiji”. Na svaki evro koji stvori ova kompanija, dolazi sedam evra dodate vrednosti za srpsku privredu u vidu plata radnika, profita kompanija i poreza od Coca-Cola sistema i firmi koje s njim sarađuju.\nCoca-Cola Sistem godišnje u budžet uplati sedam miliona evra poreza i povezan je sa 95 miliona evra koje država prihoduje od poreza, što je 1,4 odsto ukupnog poreskog prihoda Srbije. Pored 1.100 zaposlenih, još 11.600 radnika angažovano je kao direktna posledica saradnje sa Coca-Colom u drugim kompanijama što pokazuje da ovaj sistem na svakog zaposlenog podržava još 10 radnih mesta u Srbiji ili 0,4 odsto ukupne radne snage.\n“Predstavljenom studijom želeli smo preciznije da ustanovimo kako utičemo na domaće tržište, a dobijeni rezultati su još jedna potvrda o našoj neraskidivoj povezanosti sa lokalnom privredom. Ponosni smo kada vidimo da smo svojim poslovanjem značajan oslonac domaćoj ekonomiji – kupujemo lokalnu robu i usluge, zapošljavamo domaću radnu snagu u čiju obuku mnogo ulažemo, sarađujemo sa više od 37 hiljada poslovnih partnera. Posvećeni smo razvoju ovog tržišta, a dosadašnji uspesi nas dodatno obavezuju da nastavimo da dalje unapređujemo poslovanje, pružamo potrošačima proizvode najvišeg kvaliteta i ulažemo u razvoj lokalne zajednice”, rekao je Ramon Vajdinger, generalni direktor kompanije Coca-Cola Hellenic Srbija.\nVeliki poslovni sistemi, kao što je Coca-Cola, donose svetsko znanje i praksu, zapošljavaju lokalnu radnu snagu, sarađuju sa brojnim domaćim kompanijama u svom proizvodnom lancu, što dodatno doprinosi pozitivnom uticaju na privredu.\n,,Privatni sektor ima značajan uticaj na stvaranje novih radnih mesta, obezbeđivanje prihoda i dobiti, inovacije i plaćanje raznih poreza u zemljama širom sveta. Mnoge korporacije daju dodatni doprinos svojim zajednicama kroz sponzorisanje različitih društvenih i ekonomskih programa. U Srbiji, međutim, prednosti poslovnih ulaganja bi mogle da budu još veće; na primer, Svetska banka je izračunala da u privatnom sektoru u Srbiji trenutno radi samo 1 milion ljudi. Ovaj izveštaj prikazuje uticaj Coca-Cola sistema na srpsku ekonomiju i na osnovu toga predlaže kakvu ulogu privatan sektor može da ima u unapređenju održivog ekonomskog rasta’’, rekao je Itan Kapstajn, gostujući saradnik Centra za globalni razvoj u Vašingtonu i pridruženi partner konsultantske kuće Steward Redqueen\nOkruglom stolu, na kome su razmenjena mišljenja o uticaju velikih kompanija za razvoj privrede i njene konkurentnosti, prisustvovala je i Vesna Kovač, državni sekretar u Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija i stručna javnost. Pored profesora Itana Kapstajna, rezultate studije su predstavili i Ramon Vajdinger, generalni direktor kompanije Coca-Cola Hellenic Srbija i Dimitar Andonov, direktor operacije za Srbiju, Makedoniju i Crnu Goru kompanije Coca-Cola.\nINFOGRAFIK: Kako Coca-Cola podstiče ekonomiju?


Istraživanje srpskih ljekara: Korona virus utiče na sluh | BL Portal\nIstraživanje srpskih ljekara: Korona virus utiče na sluh\n2. Novembra 2020. 9:50\nTim ljekara sa Otorinolaringološke (ORL) klinike Kliničkog centra Niš prvi je u svijetu ispitivao uticaj korona virusa na sluh i utvrdio da obolijevanje može dovesti od blagog do srednjeg pada sluha na visokim frekvencijama.\nDirektor ORL klinike Dušan Milisavljević naveo je da je tim stručnjaka bio u “crvenoj zoni” i ispitivao uticaj virusa korona kod srednje teških i teških pacijenata.\n“Našli smo blagi do srednji pad sluha kod visokih frekvencija. To znači da korona virus može da napadne i slušni živac. Evidentirali smo pacijente, pozivamo ih da dalje proveravaju sluh i pozivamo ih da uđemo u drugu fazu, odnosno da nađemo adekvatnu terapiju”, rekao je Milisavljević za RTS.\nOn je ukazao da je praćenje pokazalo da se kod pojedinih pacijenata sluh vraća za nekoliko sedmica, a kod nekih i za nekoliko mjeseci.\nMilisavljević je rekao da niko u svijetu još nije sproveo ovako sveobuhvatnu studiju uticaja virusa korona na sluh i dodao da će rezultati studije biti poslati vodećem američkom časopisu koji se bavi ORL tematikom.\nTags: istgraživanje, korona virus, Sluh\nSudario se sa kombajnom: Povrijeđen vozač automobila\nUEFA suspendovala Tumbakovića: Selektor Srbije mora da plati kaznu


► Odlazak bivšeg kralja i budućnost španske monarhije\nFoto: Beta/AP/Tatiana Fernandez\nOdlazak bivšeg kralja iz Španije, usled madridske istrage o unosnom poslovnom ugovoru i odvojene istrage za pranje novca i utaju poreza u Švajcarskoj, mogao bi da podstakne političku i društvenu raspravu o budućnosti monarhije u zemlji i dolazi u vreme kada se propituje integritet pojedinih članova drugih evropskih kraljevskih porodica, ocjenjuje Njujork tajms.\nNapuštanje zemlje usledilo je nakon nedavnih napora sina Huana Karlosa, kralja Filipea VI, da se distancira od očevih aktivnosti - u martu se Felipe odrekao ličnog očevog nasledstva a takođe je oduzeo ocu godišnju novčanu naknadu. List napominje da se bivši španski kralj povezuje s istragama o pranju novca koju je pokrenuo švajcarski tužilac s fokusom na dve odvojene ofšor fondacije, a na temelju čijih je informacija u junu pokrenuta istraga i u Španiji.\nJedna od fondacija protiv kojih se vodi istraga, Zagatka, registovana je u Lihtenštajnu a pokrenuo ju je Alvaro de Orleans-Borbon, rođak Huana Karlosa. Tužioci pokušavaju da utvrde kako je fondacija nagomilala veliko bogatstvo i zašto je prebacivala novac između neprijavljenih bankovnih računa. Druga je panamski Lukum, čiji upravnik takođe ima veze s bivšim španskim kraljem.\nLukum je navodno dobio 100 miliona dolara od Saudijske Arabije što bi moglo biti povezano s ugovorom koji su španske kompanije dobile za izgradnju brze pruge između saudijskih gradova Medine i Meke.\nList takođe ističe da bi odlazak Huana Karlosa mogao podstaći političku i društvenu raspravu unutar Španije, napominjući da je upravo monarhija bila tačka neslaganja između dve stranke koje su u januaru formirale prvu špansku vladu.\nMlađi koalicioni partner Podemos želi da Španija postane republika, što su ujedno podržale i neke manje levičarske ili regionalne političke stranke. Ali, Socijalistička stranka premijera Pedra Sančesa nedavno se pridružila strankama s desne strane kako bi u parlamentu oborila predlog Podemosa da se istraži bogatstvo Huana Karlosa.\nProblemi Huana Karlosa dolaze u vreme kada se integritet ostalih članova evropskih kraljevskih kuća dovodi u pitanje, ukazuje Njujork tajms ističući odbijanje britanskog princa Endrjua da pomogne njujorškim istražiocima u slučaju povezanom s Džefrijem Epstinom u vezi seksualnog zlostavljanja maloletnica, te primer kralja Alberta II, bivšeg monarha Belgije, koji je nakon višegodišnjih tužbi u januaru ove godine bio prisiljen da prizna očinstvo deteta.\nBivši španski kralj odlazi u egzil nakon niza štetnih optužbi o njegovim finansijskim aranžmanima koji su naštetili ugledu monarhije i osramotili njegovog sina, kralja Felipea, napisao je britanski Gardijan.\nKraljevska kuća je u poneđeljak, 3. avgusta, objavila pismo koje je Huan Karlos poslao svom sinu u kojem je rekao da će se odseliti iz Španije zbog "javnih posledica koje izazivaju neki prošli događaji" u njegovom privatnom životu. Karlos, 82-godišnji kralj emeritus, kako je danas poznat u Španiji, kazao je da je doneo odluku da napusti kraljevsku palatu i zemlju kako bi pomogao Felipeu da "izvršava svoje dužnosti" kao kralj.\nNakon objave pisma, dodaje Gardijan, kraljevska kuća je saopštila da je Felipe izrazio "zahvalnost i poštovanje" za očevu odluku takođe naglasivši "istorijsku važnost vladavine njegovog oca" te njegovu službu Španiji i demokratiji.\nBivši kralj je, pojašnjava list, odigrao ključnu ulogu u vraćanju demokratije u Španiji nakon smrti generala Fransiska Franka 1975, naročito za vreme pokušaja vojnog udara 1981. godine. Ali, poslednjih godina su otkrića o njegovom privatnom životu i finansijskim poslovima narušila ono što se nekad smatralo jednim od evropskih modela monarhije.\nGardijan ističe kako je Huan Karlos pre šest godina abdicirao u korist Felipea nakon niza skandala, uključujući i kontroverzni izlet i lov na slonove u Bocvani u vreme kada je Španija bila opustošena finansijskom krizom.\nOdlazak Huana Karlosa je, prema oceni britanske televizije, ponižavajući izlaz za kralja za koga se nekad činilo da ulazi u istoriju kao vođa koji je vešto vodio Španiju od diktature do demokratije, ocenjuje BBC.\nSamo nekoliko sedmica nakon što je spomenut u istrazi o navodnoj korupciji bivši kralj Španije napustio je zemlju ka nepoznatom odredištu - uz napomenu da će biti na raspolaganju ako tužiocima bude potreban. Iako zvanično nije saopšteno gđe je otišao Huan Karlos, pojedini španski mediji navode da se on već nalazi u Dominikanskoj Republici.\nBBC napominje kako je španski Vrhovni sud u junu pokrenuo istragu zbog navodne umešanosti Huana Karlosa u ugovor o izgradnji brze pruge u Saudijskoj Arabiji. Sud je najavio kako nastoji da uspostavi vezu Huana Karlosa sa saudijskim projektom nakon što je abdicirao u junu 2014, posle čega je izgubio imunitet od krivičnog gonjenja.\nNaglasivši kako su španske kompanije dobile ugovor vredan 6,7 milijardi evra za izgradnju brze pruge od Meke do Medine, BBC dodaje da madridski zvaničnici za borbu protiv korupcije sumnjaju da je bivši kralj zadržao neka neprijavljena sredstva u Švajcarskoj, gde se takođe vodi istraga.\nŠpanska vlada je poručila da je "pravda jednaka za sve" i da se "neće mešati" u istragu, dodao je britanski javni servis.\nNapuštanje zemlje u kojoj je vladao skoro četiri decenije predstavlja poslednji pokušaj nekada uglednog bivšeg monarha Huana Karlosa da uguši gnev zbog optužbi na njegov račun i ponižavajući završetak njegovog života u Španiji, ocjenjuje Blumberg.\nPotpredsednik vlade i vođa stranke Podemos, Pablo Iglesias smatra da je bežanje u inostranstvo "nedostojan stav bivšeg šefa države koji monarhiju ostavlja u vrlo kompromitujućem položaju" - napisao je na Tviteru dodajući kako "Španija u 21. veku neće tolerisati ni korupciju ni privilegije".\nS druge strane, dodaje Blumberg, glavna opoziciona grupa u Španiji, konzervativna Narodna stranka, saopštila je da je parlamentarna monarhija i dalje neophodan stub zemlje te da je Huan Karlos odigrao temeljnu ulogu u uspostavljanju demokratske države.\nU uvodniku, španski dnevnik Pais opisao je njegovu odluku da napusti zemlju kao "ispravnu, relevantnu i odgovornu".\nNiz skandala poslednjih godina poharao je imidž bivšeg šefa države u očima mnogih Španaca čime, ukazuje Blumberg, raste zabrinutost hoće li pad popularnosti monarha na kraju okrenuti javno mnjenje protiv same institucije.


Uštedite 22% Nažalost proizvod trenutno nije dostupan na skladištu\nThe "Marrakech Lounge Pro" set je cjelovito rješenje za one koji žele dići zvučni sustav na višu razinu. Ako ste umorni od unajmljivanja skupe opreme koju je komplicirano postaviti onda je možda vrijeme za kupnju vlastitog sustava! Marrakech Lounge Pro sustav je brz za postavljanje, jednostavan za korištenje i vrijedi svake kune. Zvučnici i pojačalo su savršeno usklađeni i svi kabeli su uključeni. Tu su i dva mikrofona. Za kompatibilne rekord deckove, CD playere i drugu DJ opremu pogledajte stavke u našem dućanu.


Epidemiologija i prediktori cirkulanog karijesa - Dentopedia\nEpidemiologija i prediktori cirkulanog karijesa\nAUTORI: Markova N, Ilieva E\nCirkularni karijes kod dece ima karakteristike epidemije u nekim evropskim i američkim populacionim grupama i u mnogima zemljama u razvoju širom sveta. Okluzalne površine zuba su statički značajno češće zahvaćene nego bilo koje druge – mezijalne, bukalne, distalne, oralne. Sledeće po učestalosti su mezijalne i bukalne sa signifikantnom razlikom u odnosu na distalne. Dalja istraživanja bi trebalo da se nastave u pravcu utvrđivanja prevalencije cirkulanog karijesa kod dece u različitim etničkim i socio-ekonomskim grupama. Visok rizik za oboljevanje unutar zajednice se može predvideti na osnovu socio-ekonomskih faktora, imigrantskog statusa i etničkih/rasnih karakteristika. Potebna su istraživanaj koja će omogućiti razvoj individulnog indeksa za identifikaciju dece sa visokm rizikom za razvoj cirkulanog karijesa. Neki od faktora koji se mogu uzeti u obzir za ovaj indeks su: niski socio-ekonomski status, mala težina na rođenju, blizanci, niski stepen ekspozicije fluoridima, visoki stepen konzumiranja rafiniranih ugljenih hidrata i loše oralno-higijenske navike.\nThe correlation between dental calculus and disturbed mineral metabbolism in paediatric patients with chronic kidney disease\nAUTORI: Davidovich E, Davidovits M, Peretz B, Shapira J, Aframian D. UVOD: Vaskularne kalcifikacije su nadjene kod dece sa završnom fazom bolesti bubrega. Medjutim, samo je …\nPrvi stalni molar i njegov značaj\nOralno zdravlje je deo opšteg zdravlja i kao takvo ima veliki uticaj na kvalitet života ljudi. Održavanje i napređenje oralnog zdravlja se primenom preventivnih mera …


IT karavan 04 u Novom Pazaru | Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija\nObjavljeno 7. maja 2019.\nTreće takmičenje osnovaca u poznavanju digitalnih tehnologija i bezbednosti na internetu, u okviru IT karavana 04 Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija, održano je u Novom Pazaru, u sportskoj dvorani „Pendik“. Najviše poena osvojila je Osnovna škola „Rifat Burdžović Tršo“, koja se time kvalifikovala za finale u Beogradu 22. maja, drugo mesto osvojila je škola „Desanka Maksimović“, treće „Bratstvo“, četvrto„Meša Selimović“, i peto „Stefan Nemanja“.\nProgram u kojem je učestvovalo oko 300 đaka iz tih novopazarskih škola, svečano su otvorili pomoćnica ministra za elektronske komunikacije i poštanski saobraćaj u Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija, Irini Reljin i gradonačelnik Novog Pazara, Nihat Biševac, koji su poručili takmičarima i njihovoj publici da je važno da razvijaju digitalnu pismenost i digitalnu bezbednosnu kulturu.\nČetvrta godišnja školska kampanja koja promoviše i edukuje osnovce o primeni digitalnih tehnologija u učenju, kao i o načinima zaštite od zloupotreba tehnologija uključuje oko 2000 đaka iz 25 škola. IT karavan 04 počeo je 16. aprila u Beogradu, gostovao je u Zrenjaninu, a nakon Novog Pazara, biće održan i u Nišu i u Čačku.\nSvi takmičari dobijaju usb-ove, VR naočare, bežične zvučnike i bežične slušalice, timovi koji osvoje najveći broj poena na gradskim takmičenjima provešće vikend u Naučno istraživačkom centru Petnica, a finalisti na kraju takmičenja dobijaju solarne klupe, interaktivnu tablu i tablet uređaje.


Недићева рехабилитација увреда за жртве нациста | Јадовно 1941. – КУЛТУРА СЈЕЋАЊА\nLovac na naciste i direktor centra “Simon Vizental” iz Izraela Efraim Zurof rekao je da je pokretanje postupka rehabilitacije Milana Nedića sramno.\nOn je naveo da je pokretanje postupka rehabilitacije predsednika sprske vlade u vreme Drugog svetskog rata Milana Nedića sramno i strašno, jer je to pokušaj da se “opere” uloga onih koji su učestvovali u ubijanju Srba i uništavanju Jevreja.\n“Očigledno je da on ne zaslužuje rehabilitaciju i bilo kakav korak u tom smeru bila bi uvreda za nacističke žrtve u Srbiji, kao i za sećanje na one koji su se hrabro borili protiv nacističkog režima i žrtvovali svoje živote za slobodu svoje države iz jarma Trećeg Rajha, najgenocidnijeg režima u ljudskoj istoriji”, rekao je Zurof za list “Danas” od utorka.\nOn je naveo da je za vreme Nedićevog mandata ubijeno 300.000 Srba, uključujući i 80.000 u koncentracionim logorima, a da je samo u periodu od avgusta 1941. do maja 1942. godine ubijeno 16.000 Jevreja.\nPrema njegovim rečima, među ubijenim Jevrejima bila je i grupa od 1.150 jevrejskih izbeglica iz Austrije koji su krenuli ka Palestini, kada su se nasukali u Kladovu, jer je Dunav počeo da ledi.\nOn je rekao i da ga vest o pokretanju postupka nije iznenadila, jer se uklapa u trenutni obrazac “neosporavanog izvrtanja Drugog svetskog rata i Holokausta, koji poslednjih godina cveta u regionu, a posebno u baltičkim zemljama i Mađarskoj”.\n“Ovi napori nastoje da prerade istoriju iz perioda od 1939. do 1945. ne bi li sakrili ili barem umanjili zločine lokalnih saradnika sa nacistima i promovišući lažnu jednakost između nacističkih i komunističkih zločina”, rekao je Zurof.\nOn je istakao da se Nedićevoj rehabilitaciji treba usprotiviti svim legalnim sredstvima, kao i da je njegova uloga “kao premijera kvislinškog režima koji je služio interesima Trećeg rajha”, dovoljan razlog da se odbije rehabilitacija.\nSedam godina nakon podnošenja zahteva za rehebilitaciju Milana Nedića, 7. decembra počeo je postupak pred Višim sudom u Beogradu.Podnosioci zahteva za rehabilitaciju su Srpski liberalni savet, Udruženje političkih zatvorenika i žrtava komunističkog režima i porodica Nedić.\nMilan Nedić je bio predsednik srpske vlade u periodu nacističke okupacije. Zemlju je napustio krajem 1945. godine, ali je ubrzo uhapšen u Austriji i vraćen u Jugoslaviju. Nediću nikada nije suđeno, a 4. februara 1946. godine izvršio je samoubistvo skokom sa prozora istražnog zatvora.\nGeneral Milan Nedić – izdajnik, ili prorok srpskog stradanja?\nBIA ne da dosije Milana Nedića\nPočinje postupak za rehabilitaciju Milana Nedića


Šapić: Upad u RTS poludivljaštvo bez preteranog smisla | N1 Srbija\nŠapić: Upad u RTS poludivljaštvo bez preteranog smisla\n19.03.2019. |21.47 |\nHapšenje mladića na protestima je bilo preterano i kazna od 30 dana zatvora koja je izrečena prestroga je, rekao je predsednik Srpskog patriotskog saveza Aleksandar Šapić. On nije podržao upad demonstranata u RTS, jer smatra da odluka o upadu u javni servis znači da je vreme za revoluciju, a tada se mora biti spreman da se ide do kraja.\nKazna od 30 dana zatvora momcima od 18, 20 godina, prestroga je, kazao je Šapić i dodao da se nada da će oni biti pušteni.\n"Moramo da vodimo računa o kaznama koje se izriču, tuku se svako malo navijači po ulicama pa niko ni noć u zatvoru ne prenoći", rekao je.\nGovoreći o upadu demonstranata u RTS, Šapić je rekao da o nekim emisija te televizije dugo govori da su "sramotne" kao i da je "neodgovoran" način kako se javni serivis odnosi prema delu građana, ali to nije razlog da se ulazi u RTS.\n"Jer je RTS i simbolika, onog momenta kad odlučite da fizički uđete u RTS, znači da je vreme za revoluciju, to znači da oslobađate zemlju od terora, a ulazak onako kako je to učinjeno, sa onim rvanjem sa obezbeđenjem, to mi nije jasno i ja to nikad ne bih uradio", navodi Šapić.\nAko neko smatra da je došlo dotle da mora da se napadne RTS, onda to znači da moraju da se napadnu i važnije institucije, dodaje.\n"A to znači da ulazimo u stanje građanskog rata, a ja za to nisam. Ali ono juče nije bilo ni to, ne znam ni šta je to bilo, neka poludivljaština bez nekog preteranog smisla", kazao je.\nŠapić je rekao da ne učestvuje u protestima, ali da članovima stranke i njenim simpatizerima nije zabranjeno da učestvuju.\n"Oni su i bili, mnogi iz opštine su se šetali, ali ja lično nisam, to je pitanje političke odgovornosti, ne mogu sebi da dozvolim, da da idem na skupove na kojima se ne zna ni ko će govoriti, niti šta će se govoriti i da snosim političku odgovornost za stvari koje su tamo rečene", objašnjava.\nOn je rekao da ne može da ne podrži ljude koji šetaju jer to ne rade iz hira, nego iz potrebe da se nešto promeni, ali da njegova stranka ne želi da doliva ulje na vatru. "Ako ne možemo situaciju da smirimo, nećemo uticati da srpsko društvo bude turbulentnije", kazao je.\nŠapić je, pojašnjavajući zašto nije deo okupljanja opozicije, naveo u da ni sami učesnici nemaju iste poglede o tome šta se desilo prilikom upada u RTS.\n"Nemamo ni njihovo jedinstvo, jer kad i oni koji su tamo ne mogu da stanu jedni iza drugih oko toga da li je trebalo ući ili ne", kazao je.\nOn je rekao da je protiv nasilja i prolivanja srpske ili građanske krvi. "Ako je uslov da se promeni vlast to da se prolije jedna kap krvi - ja neću nikada biti deo te vlasti i ne treba nikad da dođem na vlast", kazao je.\nKako je rekao, vlast se menja demokratski na izborima ili revolucijom, a revolucija nosi krv.\n"Kad uđete u revoluciju onda nema nazad, morate biti spremni da idete do kraja, tu nema gurkanja, koškanja, tad morate da podnesete odgovornost za revoluciju koja nosi i ljudske žrtve. Nisam spreman da nosim odgovornost za ijednu srpsku žtrvu i mislim da je srpski narod dovoljno imao žrtava", dodao je.\nGovoreći o izborima, on je rekao da izlazak njegove stranke na izbore zavisi od realne šanse da se predstavi građanima, ali da to još "nisu dobili".\n"Odlučiću na osnovu naše realne snage, nemamo nameru da idemo na izbore i da osvojimo dva, tri, četiri odsto, i da naš glas ne može da se čuje - nećemo izaći", kazao je.\n"Zašto se stide gondole, donela im je glasove"\nŠapić, koji je i predsednik opštine Novi Beograd, rekao je da je Srpski patriotski savez bio protiv izgradnje gondole, pojasnio je govoreći o tom projektu gradskih vlasti.\n"Glasali smo protiv plana regulacije gondole, pre tri meseca. Bili smo apsolutno protiv tog projekta, glasali smo protiv njega kad je došao na red, jer smatramo da ugrožava kulturni spomenik Kalemegdan i da to ne treba da se radi".\nŠto se tiče rešenja za gradnju koje je izdala služba iz opštine Novi Beograd za komunalne delatnosti, objašnjava on, kad skupite dokumenta na nivou grada, opština je dužna da vam da dozvolu da gradite,\n"To nema nikakave veze sa opštinom Novi Beograd. Postoji politička odluka protiv koje smo bili, a ovo je rešenje koje smo dužni da donesemo".\nŠapić je ocenio da je taj projekat besmislen.\n"Ali bio je jedan od glavnih u kampanji za izbore, i ne znam što ga se stide... pustili su gradonačelnika samog da pokušava da objasni nešto, to nije viteški... treba da se ponose tim projektom, doneo im je glasove na beogradskim izborima", zaključio je.\nAleksandar Šapić gondola RTS protest Jedan od pet miliona\nOvaj nije vredan komentara!\nšta napadaju RTS, sigurno nije najgora stvar u srbiji :( samo još fali da pink preuzme rts il tako nešto\nBot ili ne Bot...\nSvaka ti je na mestu Sapicu.


KRITIKA PROPORCIONALNIH IZBORNIH SISTEMA U DUBOKO PODIJELJENIM DRUŠTVIMA\nRad se bavi teorijskom konceptualizacijom proporcionalnog izbornog sistema stranačkih lista u duboko podijeljenim društvima i kritikom upućenom na njihov račun. U obzir se uzimaju postkonfliktne ili države sklone konfliktu sa naglašenim nacionalnim, etničkim, vjerskim, rasnim ili drugim rascjepima oko kojih se formira polje politike i u kojima se primjenjuje proporcionalni izborni sistem stranačkih lista. Cilj rada je da se izlože argumenti koji idu u prilog kritici proporcionalnih izbornih sistema stranačkih lista i njihovih efekata. Sa obzirom da je izborni sistem jedan od ključnih mehanizama upravljanja konfliktima i postizanja mira i političke stabilnosti, smatra se da proporcionalni izborni sistem doprinosi političkoj stabilnosti jer omogućava predstavljenost društvenih segmenata u parlamentu. Ipak, postoje teoretičari koji sa različitih teorijsko-empirijskih stanovišta kritikuju proporcionalni izborni sistem i smatraju da on još više produbljuje socijalne rascjepe i narušava političku stabilnost.\nINSTITUCIONALNI DIZAJN POSTDEJTONSKE BOSNE I HERCEGOVINE: “EKSTREMNI SLUČAJ“ U KOMPARATIVNOJ POLITICI\nRad se bavi metodološkim aspektom institucionalnog dizajna postdejtonske Bosne i Hercegovine uzetog kao studija slučaja u komparativnoj politici. Bosna i Hercegovina spada u red država uređenih prema modelu konsocijacijske demokratije pa se unutar šireg uzorka konsocijacijskih demokratija ona smatra njenim tipičnim predstavnikom. Pored toga, institucionalni dizajn Bosne i Hercegovine je u komparativnoj politici veoma relevantan zbog izrazite naglašenosti konsocijacijskih elemenata za koje se u radu tvrdi da Bosnu i Hercegovinu kvalifikuju kao primjer ekstremnog slučaja u komparativnoj politici. U radu će se institucionalni dizajn, odnosno, konsocijacijski elementi Bosne i Hercegovine uporediti sa širim uzorkom zemalja sa konsocijacijskim elementima političkog sistema. Cilj rada je da se institucionalni dizajn Bosne i Hercegovine verifikuje kao ekstremni slučaj u komparativnoj politici koji kao takav omogućava vjerodostojno testiranje postojećih i formulisanje novih hipoteza.\nKORPORATIVNE KONSOCIJACIJE – USLOVI USPJEHA I SLOMA\nAutor u radu kao predmet istraživanja analizira prisustvo i uticaj povoljnih uslova na održivost korporativnih konsocijacijskih sistema. Korporativne konsocijacije imaju specifično (rigidno) ustrojstvo političkih institucija i izviru iz jasno iskazanih etničkih, religijskih i lingvističkih identitetadruštvenih segmenata, za razliku od liberalnih ili liberalno/korporativnih konsocijacija. Cilj rada je da se uz pomoć komparativne metode, tj. strategije najsličnijih slučajeva, na osnovu prisustva povoljnih uslova, objasne različiti ishodi političke održivosti i stabilnosti korporativnih konsocijacija koje u istraživačkom uzorku uključuju Belgiju od 1993, Bosnu i Hercegovinu od 1995, Liban od 1989. i od 1943-1975, i Kipar od 1960-1963. Svaki od povoljnih uslova koje autor primjenjuje u radu nema isti uticaj na objašnjenje različitih ishoda u pogledu održivosti korporativnih konsocijacija iz uzorka.\nBOSANSKOHERCEGOVAČKI FEDERALIZAM UNUTAR PARADIGME ISTORIJSKOG INSTITUCIONALIZMA\nAutor u radu objašnjava nastanak, karakter, i razvoj bosanskohercegovačkog federalizma unutar teorijsko-epistemološke paradigme istorijskog institucionalizma. Koristeći fokalne teorijsko-metodološke elemente istorijskog institucionalizma – analiza kritičnog raskršća i putne zavisnosti – autor ima za cilj da institucionalnom argumentacijom objasni trajnost i stabilnost bosanskohercegovačkog federalizma uprkos promjenljivim strukturalnim okolnostima. Donošenje Dejtonskog mirovnog sporazuma 1995. godine koji je, između ostalog, uredio Bosnu i Hercegovinu prema federalnom principu, predstavlja kritično raskršće nakon kojeg je federalni aranžman nastavio da se reprodukuje autonomno od kontingentnih društvenih okolnosti. Nakon trasiranja federalnog institucionalnog puta, putna zavisnost je dodatno stabilizovala federalno uređenje i otežala različitim političkim akterima mogućnost njegove promjene.\nIZBORNI SISTEMI U DUBOKO PODIJELJENIM DRUŠTVIMA – PRIMJER BOSNE I HERCEGOVINE\nRad se bavi temom vezanom za funkcionisanje izbornih sistema u duboko podijeljenim društvima sa primjerom postdejtonske Bosne i Hercegovine. Predmet rada obuhvata teorijsku debatu o različitim izbornim sistemima u duboko podijeljenim društvima. U radu će se izložiti argumenti konsocijacijske i centripetalističke akademske struje oko najadekvatnijeg izbornog sistema. Kao teorijsko-epistemološki okvir koristiće se pristup „novog institucionalizma“, prema kojem izborni sistemi ne služe samo kao mehanizmi brojanja glasova i utvrđivanja pobjednika izbora, već predstavljaju pravila koja utiču na ponašanja političkih aktera i građana. Cilj rada je da, oslanjajući se na teorijsku debatu, kritički procijeni centripetalističku kritiku konsocijacije u pogledu efekata izbornog sistema. Na primjeru izbora u Republici Srpskoj za Parlamentarnu skupštinu BiH 2014. godine, ukazaćemo da je pod uticajem izbornog sistema karakterističnog za konsocijacijske demokratije moguć dolazak umjerenijih stranaka na vlast koje doprinose političkoj stabilnosti.


Baletski performans „La Vie Parisienne“ u izvođenju plesača iz Italije i beogradskog Narodnog pozorišta - Balkanska\nPovodom obeležavanja Svetskog dana igre, na omiljenom beogradskom šetalištu Sava Promenadi, u ponedeljak 29. aprila, u 19.30 časova, biće izveden baletski performans „La Vie Parisienne“ – „Pariski život“.\nUčenici baletskih škola najpoznatijih italijanskih gradova umetnosti – Rima i Milana – ulepšaće večernje časove na obali Save i izvesti koreografiju čuvene baletske umetnice Sabrine Bosko iz Baletske akademije u Rimu, zajedno sa đacima baletskih škola iz Beograda i Pančeva.\nPerformansu će se pridružiti i specijalni gosti, Ana Pavlović i Jovan Veselinović, prvaci Baleta Narodnog pozorišta u Beogradu. Spoj energije svih plesača i međusobna saradnja tokom pripreme nastupa učinili su da italijanska umetnica, čiju koreografiju ćemo imati prilike da vidimo, nosi samo pozitivne utiske o srpskoj baletskoj sceni.\n„Verujem da ples govori univerzalnim jezikom i u toku sam sa zbivanjima u savremenom srpskom baletu. Impresionirana sam poštovanjem koje ples uživa u Srbiji i zahvalna na mogućnosti da budem deo te atmosfere“, ističe Sabrina Bosko, i dodaje da u predstavi učestvuju plesači različitog uzrasta, umetničkog i akademskog nivoa.\nOEBS zabrinut za zdravlje Maje Pavlović, vlasnice Kanala 9\nHan danas u Beogrdu i Prištini razgovara o kosovskim carinama\nVlada Kosova nema nameru da povuče odluku o taksi, carina se već primenjuje\nTags: BALET, PLES, SVETSKI DAN IGRE