Podsticaji za početnike u biznisu-Kredit 100%, subvencije države i do 40% - Valjevo na dlanu\nHomePrivredaPodsticaji za početnike u biznisu-Kredit 100%, subvencije države i do 40%\nPodsticaji za početnike u biznisu-Kredit 100%, subvencije države i do 40%\nNa poslednjoj sednici Vlada Srbije donela Uredbu o podsticajima za razvoj preduzetništva kroz finansijsku pomoć za početnike u 2021. godini. Njom je predviđeno da će svima koji kao početnici kreću u biznis država subvencionisati 30 odsto ukupnih ulaganja, dok će onima iz nerazvijenih lokalnih samouprva pomoć iznositi i 40 odsto, a ostatak novca dobiće iz kredita Fonda za razvoj.\nPrivredni subjekti koji pripadaju četvrtoj grupi razvijenosti su privredni subjekti iz izrazito nedovoljno razvijenih jedinica lokalne samouprave koji na toj teritoriji imaju sedište ili na njoj obavljaju poslovanje i imaju registrovan ogranak u periodu dužem od godinu dana od dana podnošenja zahteva.\nZa ovaj novac moći će da konkurišu oni koji imaju nameru da ulože najmanje 400.000 dinara do najviše šest miliona dinara.\nPrimera radi, (30 odsto subencija) predviđa da će se za ukupan iznos od 400.000 dinara, iz kredita finansirati 280.000 a bespovratna sredstva biće i u iznosu od 120.000.\nZa iznos od šest miliona dinara, 4.200.000 biće finansirano iz kredita a 1.800.000 bespovratno.\nIzuzetno, privrednim subjektima koji obavljaju uslužne delatnosti u okviru kojih započinjanje poslovanja ne zahteva veći iznos sredstava, mogu se odobriti sredstva (bespovratna i kredita) u ukupnom iznosu do 3.000.000 dinara.\nSredstva predviđena ovim Programom namenjena su za kupovinu mašina i opreme i dostavnih vozila koja služe za prevoz sopstvenih proizvoda i drugih transportnih sredstava uključenih u proces proizvodnje (novih ili polovnih, ne starijih od pet godina).\nSpecifični ciljevi programa su povećanje broja privrednih subjekata, podrška početnicima za otpočinjanje samostalnog poslovanja, podsticanje zapošljavanja, podrška preduzetništvu žena, mladih i socijalnom preduzetništvu.\nSredstva opredeljena Programom namenjena su za finansijsku podršku novoosnovanim preduzetnicima, mikro i malim privrednim društvima, koji su registrovani u Agenciji za privredne registre najranije dve godine u odnosu na godinu podnošenja zahteva.\nPravo na subvencije nemaju preduzetnici koji se bave primarnom poljoprivrednom proizvodnjom, trgovinska delatnost osim pekara i proizvođaća kolača, poslovi igara na sreću i sličnih delatnosti, proizvodnja i promet oružja, promet nafte i naftnih derivate, proizvodnja čelika i sintetičkih vlakana i vađenje uglja, građevinarstvo izuzev građevinskih proizvoda i zanatskih usluga u građevinarstvu, transport i saobraćaj, finansijske usluge, marketinške i konsultanske usluge.\nTakođe pravo nemaju ni oni koji se bave istraživanjem tržišta i ispitivanjem javnog mnjenja, proizvodnjom duvana i duvanskih proizvoda, delatnosti iznajmljivanja i rentiranja, izuzev za potrebe turizma.\nZa sredstva mogu da konkurišu i korisnici čiji su osnivači, prethodno, bili osnivači najviše jednog privrednog subjekta, koji je brisan iz registra, pre objavljivanja javnog poziva ili je još uvek aktivan, ali je osnivač korisnika preneo svoja osnivačka prava na neko drugo lice, koje nije povezano lice sa njim, pre oglašavanja javnog poziva.\nUkoliko ima više osnivača privrednog subjekta koji konkuriše, odredba se odnosi se na sve te osnivače.\nŠto se tiče uslova za dodelu kredita Fonda, rok otplate je do pet godina, u okviru koga je grejs period do jedne godine.\nRok otplate kredita ne može biti kraći od tri godine od dana zaključenja ugovora uključujući i grejs period.\nU slučaju otplate kredita u roku koji je kraći od tri godine privredni subjekt je dužan da vrati i bespovratna sredstva.\nKamatna stopa uz primenu valutne klauzule je jedan odsto godišnje uz garanciju banke, I dva odsto godišnje uz ostala sredstva obezbeđenja,\nPored te uredbe Vlada je donela još tri programa finansijske podrške Ministarstva privrede malim i srednjim preduzećima a za sve programe opredeljeno je dve milijarde dinara.\nReč je o programu za nabavku opreme, podsticanje preduzetništva kroz razvojne projekte, programu podrške za započinjane poslovanja i programu za mlade i žene preduzetnice, za koje se objavljivanje javnih poziva očekuje početkom februara.\nNovi paket mera priv


Kviz o evropskoj kulturi za besplatne interrejl karte | EurActiv Serbia\nKviz o evropskoj kulturi za besplatne interrejl karte\nTinejdžeri iz Evropske unije moraće da prođu test o evropskoj istoriji i kulturi da bi dobili besplatne karte za međunarodnu železnicu interrejl kada napune 18 godina. Oko 15.000 osamnaestogodišnjaka moći će da učestvuje u programu "Otkrij EU" (DiscoverEU) za koji je Evropska komisija odobrila 12 miliona evra. Cilj programa, koji će se realizovati na leto, jeste otkrivanje kontinenta, upoznavanje evropske kulturne baštine i povezivanje s drugim Evropljanima.\nEvropska komisija je, na predlog Evropskog parlamenta, opredelila 12 miliona evra za program za 2018. godinu i predložila da se iz narednog budžeta EU za period od 2021. do 2027. izdvoji još 700 miliona evra.\nEvropski poslanici su 2017. usvojili predlog kojim se od Komisije traži da svakom Evropljaninu za 18. rođendan pokloni besplatnu interrejl kartu. EK je, međutim, procenila da bi za predlog Parlamenta bilo potebno 1,6 milijardi evra i da bi to bilo preskupo. Umesto toga će oko 15.000 tinejdžera dobiti vaučere za putovanje u vrednosti od 255 evra.\nKonkurs će biti otvoren u junu, a putovanje može da traje do 30 dana, u periodu od jula do septembra. Uslov je da učesnik programa put počne u jednoj od članica EU i da poseti jednu do četiri prekogranične destinacije i makar jedno mesto s liste evropske kulturne baštine. Programom su pokriveni troškovi za putovanja vozom i avionom na kopnu i na ostrva.\nSvi kandidati će učestvovati u onlajn takimčenju, a zvaničnici EK će izabrati učesnike programa na osnovu njihovih odgovora na šest pitanja o evropskoj kulturi, geografiji i istoriji. Jedan evropski zvaničnik je rekao da će odgovori na većinu tih pitanja moći lako da se nađu pretraživanjem na Guglu.\nKomisija planira da preko društvenih medija promoviše program različitim grupama potencijalnih kandidata.\n"Zaista želimo osobe različitog porekla i posebno one koje ne mogu da putuju", rekao je izvor iz EK.\nNemački poslanik Manfred Veber, lider Evropske narodne partije u Evropskom parlamentu koji se snažno zalaže za taj projekat, opisao je predlog EK kao način da se "evropskom narodu pokaže da je EU mnogo više od mašine za pravljenje zakona".\nVeber želi da se program "Otkrij EU" sada proširi i da postane "realnost za sve Evropljane koji pune 18 godina".\nBesplatni interrejl za sve\nU međuvremenu kampanja FriInterrejl, čije se pristalice zalažu za program besplatnih karata za putovanja vozom za sve mlade Evropljane, dobija na snazi, čime i raste pritisak na EU.\nTa kampanja ima podršku umetnika, političara, privrednika, prenosi partner portala EURACTIV.com Kvest-Frans (Ouest-France).\n"Naš predlog je jednostavan: svi evropski građani dobijaju interrejl vaučer na 18. rođendan. Vaučer će važiti šest godina i moći će da se koristi mesec dana u bilo kom trenutku u tom periodu", navode iz kampanje.\nTrenutno takva karta za putovanja mlade od 12 do 27 godina košta 510 evra.\nS obzirom da "samo mali deo mladih Evropljana" ima koristi od programa poput Erazmusa ili Evropskog volonterskog programa, interrejl karta svakom bi dala "privilegiju da se sretne sa evropskim susedima i upozna druge kulture i tako doprinese koheziji u EU", naveli su potpisnici kampanje.\nKampanja je inače delo dvojice Nemaca. Martin Šper (Speer), star 31 godinu, i Vinsent-Imanuel Her (Vincent-Immanuel Herr), star 29, pokrenuli su kampanju pre četiri godine. Ti ubeđeni Evropljani smatraju da "evropska ideja zavisi od interakcije njenih građana".\nStoga su pokrenuli kampanju da svi osamnaestogodišnjaci iz EU dobiju besplatne interrejl karte. Njihovu peticiju "Spasavanje Evrope? Pošaljite mlade iz EU da putuju! #FreeInterrail" potpisalo je oko 40.000 ljudi.\nPotpisnici kampanje smatraju da je budžet od 12 miliona evra za ovu godinu "dobar start", ali su pozvali Komisiju da proširi inicijativu "na sve mlade ljude u EU".\nProgram je, međutim, izazvao i kritike zbog budžetskog izdatka od 700 miliona evra.\nEvropski forum mladih saopštio je da je veoma razočaravajuće to što Komisija planira da preusmeri fondove ka besplatnom putovanju umesto ka programu za studente Erazmus.\nNaredni sedmogodišnji plan budžeta predviđa dvostruko više novca za Erazmus, ali Forum mladih smatra da je sadašnja sredstva potrebno udesetostručiti.


Sportske.net - Gotovo! Savo ima novi klub, hoće li se sresti sa Partizanom?\nTrener Sočija hvali Partizan, ''perjanicu srpskog fudbala''!\nSočiju dobro krenulo pred duel sa Partizanom\nPregovori su uspeli, Savo Milošević preuzeće ekipu ljubljanske Olimpije!\nKako je večeras preneo ''Sportklub'', bivši trener Partizana postigao je dogovor sa prvim čovekom Olimpije Milanom Mandarićem i u narednboj sezoni vodiće ekipu koja će se kao i Partizan, takmičiti u UEFA Ligi konferencija. Možda se i sretnu ovog leta...\nLjubljančani su protekle sezone bili blizu titule, ali su finiš sezone očajno odigrali, pa su na kraju završili na trećem mestu. Ipak, utisak su popravili u Kupu, gde su u finalu savladali ekipu Celja sa 2:1.\nBez obzira na taj trofej, uprava kluba na čelu sa Milanom Mandarićem je odlučila da okonča saradnju sa dosadašnjim trenerom Goranom Stankovićem, a kako sada stvari stoje, naslediće ga Savo Milošević.\nZvanična potvrda iz Olimpije se tek očekuje, ali sve ukazuje da će Milošević naći prvi angažman od septembra prošle godine kada je odlučio da napusti klupu Partizana.\nPodsetimo, Partizan mu je bio prvi klub koji je vodio kao šef struke i od proleća 2019. do septembra prošle godine osvojio je jedan trofej Kupa Srbije, uz plasman u grupnu fazu Lige Evrope, gde su crno-beli zamalo ostali i bez plasmana u nokaut fazu takmičenja. Sećate se onog čuvenog meča sa Alkmarom, kada je Partizan prokockao vođstvo od 2:0 sa igračem više...


Realizovana aktivnost Škole u prirodi- Škola preživljavanja – Portal Opštine Ivanjica\nRealizovana aktivnost Škole u prirodi- Škola preživljavanja\nU okviru projekta „Sasvim prirodno” koji realizuju Klub ekstremnih sportova “Stari Vlah” i lokalna Kancelarija za mlade opštine Ivanjica, a finansijski podržava Ministarstvo omladine i sporta Republike Srbije, u sredu 08.02.2017.godine na planini Golija, lokaciji Dajića brdo, realizovana je aktivnost Škola u prirodi- Škola preživljavanja u zimskim uslovima.\nNa aktivnosti je učestvovalo 25 mladih iz Ivanjice, a instruktori su bili pripadnici Službe za delovanje u vanrednim situacijama opštine Ivanjica koju je formirala lokalna Kancelarija za mlade opštine Ivanjica, a finansijski podržalo Ministarstvo omladine i sporta RS 2015.-te godine.\nUčesnici su imali priliku da nauče osnove spasavanja i preživljavanja u prirodi u zimskim uslovima kroz kratku obuku i simulaciju nekoliko vežbi zbrinjavanja i transporta unesrećene osobe. Nakon završene obuke, učesnici su učestvovali na ekološkoj akciji prikupljanja otpadaka na istoj lokaciji.\nProjekat „Sasvim prirodno” je usklađen sa ciljevima Nacionalne strategije za mlade Republike Srbije, kao i sa Lokalnim akcionim planom za mlade opštine Ivanjica i ima za cilj promovisanje aktivizma i volonterizma kod mladih, kao i očuvanje životne sredine u Parku prirode Golija i drugim prirodnim okruženjima naše opštine.\nRealizacija projekta „Sasvim prirodno” je u toku i pozivaju se svi mladi zainteresovani da uzmu učešće na ovom projektu.\nkancelarija za mlade škola preživljavanja škola u prirodi\nPozorište za decu ”Peđolino”


Provetravanje DS da počne sa Dulićem i Petrovićem? : Nadlanu.com\nProvetravanje DS da počne sa Dulićem i Petrovićem?\nObjavljeno 17. avg 2012. / 12:19:00\n"Moramo, već koliko sledeće nedelje, da počnemo da razrešavamo sve nesporazume i odredimo konkretne ciljeve, zadatke i ponašanje u skladu sa novim okolnostima i položajem stranke", rekao je Dragoljub Mićunović za izdanje beogradskih Večernjih novosti.\nList navodi da saznaje da bi do "provetravanja" Demokratske stranke moglo da dođe i pre vanredne izborne skupštine koja uje planirana navodno za 5. oktobar.\nIzvor "Novosti" tvrdi da će od pojedinih funkcionera stranke koji su za sada označeni kao najveći krivci za loš izborni rezultat, biti traženo da podnesu ostavke već na sledećoj sednici Glavnog odbora, u septembru.\nList navodi da su za sada na tom spisku dva imena - potpredsednik stranke Dušan Petrović i bivši ministar ekologije Oliver Dulić.\nDETINJARIJE: Monodrama Dušana Petrovića u tumačenju Tihomira…\nDETINJARIJE: Monodrama reditelja Dušana Petrovića u…\nDETINJARIJE: Monodrama u tumačenju Tihomira Stanića u…\nKada se spoje pevačke zvezde i influenseri nastaje…\n"Ali, tražiće se i raspuštanje oko 40 opštinskih odbora i odgovornost bar petnaestak ljudi iz Predsedništva, koji su izgubili izbore i vlast u opštinama i gradovima širom Srbije, među kojima su i gradonačelnik Niša Miloš Simonović, predstavnici regiona Niša i Kragujevca, Boško Ristić i Miodrag Đidić, čelnici gradskih odbora Novi Sad i Kragujevac, Igor Pavličić i Dušan Obradović", navodi list.\nPotredsednik DS Dragan Šutanovac je rekao za "Novosti" da o tome "ne želi da se oglašava".\nČlan Predsedništva Goran Bogdanović rekao je da će sve što ima da kaže o reći "u stranačkim organima, a ne kao što neki rade, preko medija".\nIzvori "Novosti" tvrde da je jedan od velikih problema DS što trenutno većina čelnih ljudi nije u međusobnom kontaktu i što praktično ne postoji nikakav unutarstranački mehanizam koji bi pokrenuo seriju sastanaka najviših stranačkih organa.\ndemokratska strankadragoljub mi?unovićdušan petrovićoliver dulić


NEBOJŠA STEFANOVIĆ: Poštujem stav SNS o izborima ali je atmosfera u Skupštini loša | Ekspres.net\nNEBOJŠA STEFANOVIĆ: Poštujem stav SNS o izborima ali je atmosfera u Skupštini loša\nČini mi se kao da neki smatraju da SNS ne može imati pravo na svoj stav. Kada smo zauzeli stav o izborima i rekli da ne treba raspisivati i parlamentarne izbore (sa beogradskim) odmah su neki rekli kako je to kukavički, rekao je Stefanović\n“Čini mi se kao da neki smatraju da SNS ne može imati pravo na svoj stav. Kada smo zauzeli stav o izborima i rekli da ne treba raspisivati i parlamentarne izbore (sa beogradskim) odmah su neki rekli kako je to kukavički”, rekao je Stefanović.\nOn je rekao da mu se čini da zbog “bahatog i fizički pretećeg” ponašanja šefa poslanika Dveri Boška Obradovića u parlamentu atmosfera nije dobra.\n“Čini mi se da se od ljudi u Skupštini očekuje da trpe više od drugih. Samo je pitanje koliko će to trajati”, rekao je Stefanović novinarima u Palati Srbija.\n“Postoji zakon kojim je jasno definisano da svaki organizovani skup mora bit prijavljen i mi samo tražimo do ljudi da prijave okupljanja, kazao je Stefanović novinarima posle konferencije o borbi protiv nasilja nad ženama u Palati Srbija u Beogradu.\nOn je kazao i da sumnja da su te proteste organizovali “neki veliki” političari ali je i dodao da nema dokaza za tu tvrdnju.\n“Neki političari su se tu pojavili tobože da bi šetali a onda su se povukli i ostavili te ljude. To govori o njihovom integritetu”, ocenio je ministar.\nTags incidentiizboriNarodna skupštinanebojša stefanovićSNS\nNaprednjaci imaju najveću podršku birača SNS O PROTESTU: Opozicija doživela debakl, sad bi vlast na silu INTERVJU, BRANKO RUŽIĆ: Jedino je majčinska ljubav bez interesa EKSPRES UVODNIK: Izbori koji nedostaju


BTC $61.408 +0,25%\nETH $3.782 -2,85%\nXRP $1,09 -4,49%\nBCH $609 -2,34%\nEOS $4,51 -1,09%\nDOGE $0,26 +7,63%\nBanka Montreala i Penzioni plan za nastavnike Ontarija finansirali su testiranje blokčeina u bankarske svrhe.\nBanka Montreala i Penzioni plan za nastavnike Ontarija testirali su sporazum o dugovanju u kanadskom dolaru koristeći blokčein, izveštava Bloomberg 15. augusta.\nU pilot transakciji, rečeno je da je banka prodala 250 miliona kanadskih dolara (oko 190 miliona američkih dolara) u depozitnim potvrdama sa promenljivom kamatnom stopom penzijskom fondu za nastavnike, čime je implementirao blokčein kao zamenu za transakciju. Ovo je, navodno, prva upotreba tehnologije za "problem sa fiksnim prihodom" kanadskog dolara.\nBloomberg napominje da je podružnica Banke Montreala, BMO Capital Markets, izgradila prototipni sistem poravnanja zasnovan na blokčeinu, koji omogućava izdavaocima i kupcima da prate transakcije koristeći tehnologiju. Banka, navodno, ima za cilj da iskoristi ovu tehnologiju kako bi osigurala veliku uštedu troškova u skladu sa usaglašavanjem, finansijskim izveštavanjem i kliringom i poravnanjem fiat transakcija.\nKelsi Gunderson, šef globalne trgovine na BMO Capital Markets izjavio je:\n"Ovo je važan prvi korak u razvijanju potpuno funkcionalne mogućnosti blokčeina za koji mislimo da će na kraju omogućiti primarnu i sekundarnu trgovinu hartijama od vrednosti."\nOve godine je zabeležena još jedna optimistična nacionalna inicijativa u vezi blokčeina, ovog puta za američki dolar. U aprilu su JPMorgan Chase, Narodna banka Kanade i drugi koristili Quorum blokčein platformu po ugledu na ponudu kanadske banke od 150 miliona dolara.


Enigma masakra: Gde su bili obaveštajci | Skandalozno\nNapad u Krajstčerču – foto: AP/ Mark Baker\nTeroristički napad u novozelandskom gradu Krajstčerču izveli su hrišćanski teroristi i nemoguće je da ga je organizovala grupa od svega četvoro ljudi, kažu analitičari.\nMasakr koji se dogodio u novozelandskom gradu Krajstčerču klasičan je teroristički napad, ocenjuje urednik međunarodnog „Global proces žurnala“ sa sedištem u Švajcarskoj Zoran Vitorović.\nNapad u kojem je ubijeno 49 ljudi, a njih 39 teže ranjeno, jeste napad koji ni u kojem slučaju nije mogla da organizuje i izvede mala grupa Novozelanđana, dodaje on.\nKada govori o uzrocima napada, Vitorović napominje da su napadači napojeni ultradesničarskim hrišćanskim ekstremizmom.\n„Ako islamske radikale, koji slične akcije izvode po Evropi, od Berlina do Barselone, zovemo teroristima, onda i ovo možemo nazvati hrišćanskim terorizmom. Na Novi Zeland se od 2006. godine doselio jako veliki broj imigranata, pre svega iz Indonezije. Prema podacima novozelandskih službi, njihov broj je porastao za 28 odsto“, objašnjava Vitorović.\nVojislav Šešelj: Evo zašto je TERORISTA sa Novog Zelanda slušao pesmu o Radovanu Karadžiću – VIDEO\nIako je broj muslimana na Novom Zelandu relativno mali i njihov udeo u ukupnom broju stanovnika ne prelazi jedan odsto, na tako malom prostoru izgrađeno je 57 džamija.\n„Lokalna populacija sve to doživljavala, kao i u većem delu Evrope, sa strahom i nepoverenjem. Ono što me čudi i što su mnogi evropski analitičari primetili, jeste da se o pripremi jedne takve akcije ništa nije znalo“, kaže Vitorović.\nOn podseća da se australijska kontraobaveštajna služba, a Australija i Novi Zeland na kontraobaveštajnom polju tesno sarađuju, svrstava među pet najjačih službi na svetu, koje su ugovorom obavezane da sarađuju sa američkom obaveštajnom zajednicom.\nKako je moguće da tako dobro pozicionirana obaveštajna zajednica nije imala informacije da se sprema teroristički napad takvih razmera, pita se Vitorović.\n„Mislim da je jedan od razloga zašto se sve ovo dogodilo, pre svega, zatvaranje očiju mejnstrim medija i predstavnika političkih elita najrazvijenijih država, koji nisi želeli da prihvate da jedan ekstremizam rađa drugi. Dakle, ako u Evropi imate akcije u kojima pogine veliki broj ljudi, a koje su izveli islamski radikali, normalno je bilo očekivati da se negde u svetu dogodi nešto slično, ali sada od strane hrišćanskih ekstremista.“\nTo što se teroristički napad dogodio u Krajstčerču na Novom Zelandu, u sredini u kojoj je 57.000 muslimana živelo mirno, bez problema, gde niko od njih nije pokazivao nikakvu naklonost ka islamskom ekstremizmu, pokazatelj je da floskule o multikulturalizmu ne deluju kada ih ne prate dela, dodaje Vitorović.\nHrišćanski radikalizam je na Zapadu, prema Vitorovićevim rečima, i te kako rasprostranjen. On još nije dobio svoje prave pojavne forme, te se do sada govorilo o skinhedsima ili nekim drugim grupama, zaključuje naš sagovornik.\nAmerički sajt “Dejli bist” objavio: Napadač inspirisan “srpskim napadima na muslimane” – VIDEO\nBudite prvi sa komentarom na članku "Enigma masakra u Krajstčerču: Gde su bili obaveštajci"


Svi beže od njih: Najgore žene rađaju se u ova tri znaka\nA. J. 1. novembra 2020. 20:28\nOne prosto imaju takav karakter zbog kojeg teško opstaju u zajednici. Ako želite ljubav za celi život, to će sa njima biti najteže, skoro nemoguće!\nPostoji jedna stvar koja ljudima nije privlačna kod Devica – to je njihova opsesivno kritička i osuđujuća priroda. Zbog svoje perfekcionističke filozofije, Device imaju nerazumno visoke standarde. Ona će od vas očekivati da budete više od onoga što jeste, i neće joj biti žao što se loše osećate jer ste izneverili njena očekivanja. Ona smatra da ima prava da postavlja visoke standarde, i ako zaista želite da budete sa njom, morate dati sve od sebe da ih ispunite.\nBudite oprezni: Ovo dva horoskopska znaka najviše varaju…


20-02-2019 20:41 Ratni izveštaji Donbas Izdvojeno Svet Planeta Video\nSredinom februara 2019. godine u Sevastopolju su počeli da se pojavljuju bilbordi sa reklamama „Partije deka“, koja nema ogranak u tom regionu.\nIgor Strelkov (Foto: Jutjub)\nOvu partiju je 2010. godine na federalnom nivou stvorio preduzetnik Konstantin Babkin (struka - mašinstvo), jedan od suosnivača Moskovskog ekonomskog foruma. U aprilu 2018. godine, stranka je otvorila regionalnu kancelariju u Republici Krim.\nJedan od frontmena stranke je futuristički pisac Maksim Kalašnjikov. Kalašnjikova nazivaju čovekom Igora Strelkova (bivši ministar odbrane DPR-a, šef pokreta "Novorusija" – prim. red.), člana komiteta "25. januar".\nRanije, u intervjuu za deputata Državne dume Sergeja Šargunova, Igor Strelkov je rekao da je tokom Ruskog proleća 2014. godine, on u Sevastopolju vodio Zauzimanje vojnog aerodroma Belbek i pomagao ruskoj vojsci.\nPrema navodima lista ForPost, Igor Strelkov može biti na čelu Sevastopoljskog ogranka „Partije dela“ i postati poslanik u njeno ime.\nNavodno, stranka će graditi svoju izbornu agendu na patriotskoj temi, pokušavajući da pobedi stranku Jedinstvena Rusija u ovoj oblasti.\nKako SAD ruše još jednog latinoameričkog predsednika, pogledajte OVDE.\nStrelkov: Rat sa Ukrajinom je neizbežan


Edukacije | Omega Consulting Team\nUčite od najboljih kako biste i sami postali najbolji.\nSvaka kompanija je unikat i na osnovu životne faze u kojoj se nalazi i stepena razvoja poslovanja, ima sopstvene specifične potrebe za edukacijom svojih zaposlenih.\nOmega Consulting Team čine konsultanti i treneri koji uz desetogodišnju konsultantsku praksu, imaju i prethodno dugogodišnje iskustvo sa različitih menadžment pozicija u domaćim i inostranim kompanijama iz raznorodnih industrija. Upravo je to razlog zbog koga edukacije koje Omega Consulting Team izvodi pored savremenih i aktuelnih znanja, sadrže i praktične alate i veliki broj konkretnih primera iz prakse.\nPored toga način organizacije edukacija podrazumeva da pored izlaganja i prezentacije, polaznici usvajaju nova znanja kroz interaktivne radionice, role-play i druge vrste praktičnih vežbi, zbog čega je brzina i stepen usvajanja novog znanja veći.\nOblasti iz kojih se izvode edukacije\nInteraktivne prezentacije iz oblasti organizacije, prodaje, marketinga, finansija i ljudskih resursa. Održavaju se u vašim prostorijama, u vreme koje odgovara vašoj organizaciji posla. Edukujte vaš tim na za vas bitnu temu i dobijte odgovore na pitanja koja su vam važna.\nJednodnevni i dvodnevni treninzi iz oblasti organizacije, prodaje, marketinga, finansija i ljudskih resursa. Održavaju se u Omega Consulting Team trening centru u Beogradu radnim danima ili vikendom. Svi treninzi su u formi interaktivnih radionica, uz prateći materijal za rad i ketering.\nSpecijalistički programi u trajanju od 8 do 10 dana, organizovani u više modula tokom par meseci, sa puno praktičnih vežbi i domaćih zadataka u pauzama između modula. Održavaju se u Beogradu i atraktivnim lokacijama u okolini. Najefikasniji način za učenje i brzu primenu naučenog u praksi.\nPored postojećih edukacija iz oblasti finansija, prodaje, marketinga i ljudskih resursa, Omega Consulting Team nudi i mogućnost kreiranja edukacija posebno prilagođenih (“tailor-made”) zahtevu kompanije.\nU slučaju da klijent ima dileme oko definisanja svoje potrebe za određenom edukacijom, pružamo uslugu ekspertske analize na osnovu čijeg rezultata dajemo preporuku konkretnih inhouse edukacija koje bi bilo potrebno da se izvedu.\nEkspertska analiza koju izvodimo podrazumeva:\ndijagnozu stanja određenog sektora u kompaniji i/ili\nanalizu karakteristika i potencijala određenog kruga zaposlenih u okviru kompanije


Moskva: U Americi postalo moderno da za sve optužuju Rusiju - 17.11.2020, Sputnik Srbija\nMoskva: U Americi postalo moderno da za sve optužuju Rusiju\nSaopštenja o sajber-napadima iz Rusije na proizvođače vakcina protiv virusa korona su spekulacije – Moskva žali što je u SAD postalo moderno da se za sve... 17.11.2020, Sputnik Srbija\nrusija, svet, vesti, sajber napad\n12:30 17.11.2020 (Osveženo: 01:03 26.08.2021)\nSaopštenja o sajber-napadima iz Rusije na proizvođače vakcina protiv virusa korona su spekulacije – Moskva žali što je u SAD postalo moderno da se za sve optužuje Rusija, rekao je zamenik ministra spoljnih poslova Rusije Sergej Rjabjkov.\nPrema njegovim rečima, optužbe Rusije za sajber-napade postali su „životna norma, određena političkom modom, kojoj danak plaćaju između ostalih i IT korporacije u SAD“.\n„Nama ne treba ništa osim normalnog odnosa prema proizvodima koji su već dostupni u Rusiji i koji se promovišu, između ostalog i prilikom kontakata sa stranim partnerima“, rekao je ruski diplomata.\nOn je naveo da se registruje mnogo više napada na ruske resurse iz inostranstva, nego što Rusima pokušavaju da pripišu.\n„Stoga je realan i razuman način da se stručnjacima da mogućnost da se time bave. Međutim, Vašington uporno izbegava takav dijalog, nastavljaju se spekulacije u raznim pravcima, Žalimo zbog toga, jer su sasvim očigledni negativni efekti na opšte stanje odnosa Moskve i Vašingtona“, zaključuje Rjabkov.\nRanije je kompanija „Majkrosoft“ saopštila da je poslednjih meseci zabeležila sajber-napade iz Rusije i Severne Koreje na sedam kompanija u SAD, Kanadi, Indiji, Francuskoj i Južnoj Koreji, koje se bave razvojem vakcine protiv virusa korona.


Amerika pred zapanjenim svetom otima decu migrantima, a retorikom prelazi svaku granicu - 20.06.2018, Sputnik Srbija\nPredsedavajući Odbora za međunarodne poslove Saveta Federacije Rusije Konstantin Kosačov smatra da odluka SAD da izađu iz Saveta za ljudska prava UN ne pokazuje... 20.06.2018, Sputnik Srbija\nTo im daje odrešene ruke da ubijaju besomučno i žene i decu , FEMA logori će proraditi.\nTo podseca na postupke nacista tridesetih godina.\nsavet za ljudska prava ujedinjenih nacija, konstantin kosačov, vesti\n08:11 20.06.2018 (Osveženo: 08:31 20.06.2018)\n© REUTERS / Mike BlakeDeca imigranata u kampu na granici SAD i Meksika nakon razdvajanja od svojih roditelja zbog uvođenja nove Trampove politike o migrantima\n„Šta god da stoji iza ove odluke, a retorika, kao i obično, prelazi svaku granicu, ne pokazuje snagu, već slabost Vašingtona. Jaki, pošto su uvereni u svoj stav, nastavljaju da dokazuju svoju ispravnost u svim uslovima, čak i u manjini“, napisao je Kosačov na svojoj Fejsbuk stranici, ističući da Rusija uvek nastavlja da brani svoje stavove i u Savetu bezbednosti UN i u Odboru za ljudska prava i u PSSE.\nSenator je dodao da se retorika pritom čuje „iz zemlje čije vlasti ovih dana pred očima zapanjenog sveta oduzimaju maloletnu decu od ilegalnih imigranata koji su izbačeni iz zemlje“.\nPrema njegovom mišljenju, Sjedinjene Američke Države se, umesto da brane svoje stavove, bore za stvaranje organizacija „koje skaču sa aplauzima čim vide američku zastavu. A ako to ne uspe, jedini izlaz ostaje lupanje vratima“, dodao je Kosačov. On je, takođe, skrenuo pažnju na činjenicu da se slična situacija već desila sa Uneskom i Interparlamentarnom unijom.\n„Emocije su jasne — SAD, kao što je poznato, mnogo plaćaju u budžet UN, a glasanje iznova i iznova nije proameričko, već pošteno i objektivno“, zaključuje senator.\nRanije su američki državni sekretar Majk Pompeo i stalna predstavnica SAD u UN Niki Hejli objavili da Sjedinjene Američke Države izlaze iz Saveta za ljudska prava UN.


Poseta japanskog premijera Abea signal da se računa na Srbiju - Studio B\nPoseta japanskog premijera Abea signal da se računa na Srbiju\nPoseta japanskog premijera Abea signal da se računa na Srbiju RTS,Tanjug\nPolitikaPolitika Pocetna 12. 01. 2018. 10:30:55\nU ponedeljak počinje jedna od najvažnijih diplomatskih poseta, koja je unapred dobila epitet – istorijska, U Srbiju stiže premijer Japana Šinzo Abe, a najpre će se susresti sa predsednikom Aleksandrom Vučićem.\nAmbasador Srbije u Japanu Nenad Glišić kaže za RTS da je predstojeća poseta rezultat uzlaznog trenda u bilateralnim odnosima dve zemlje, kao i da je veliki signal za japanske firme da nastave da ulažu u Srbiju. Glišić je naveo da japanski premijer u Srbiju stiže 15. januara u popodnevnim satima, kao i da će najpre imati susret sa predsednikom Aleksandrom Vučićem, a kasnije će se nastaviti razgovori na ekonomskom planu.\nIstakao je da je ovo prva poseta japanskog premijera Srbiji, kao i da je pre toga tadašnji premijer Jasuhiro Nakasone posetio Jugoslaviju 1987. godine.\n„Ovo je veliki signal za japanske firme da nastave da ulažu u Srbiju, govori o tome da je Srbija jedan regionalni centar, znači može da se radi u Srbiji, a iz Srbije može da se radi okolo u regionu i sarađuje“, objasnio je Glišić.\nUkazao je na to da je Srbija jedina zemlja koja će se naći u rasporedu japanskog premijera.\n„Upravo je to uspeh ove posete, jer to je veliki signal da se na Srbiju računa, a naravno Japan isto podržava i naš pristup Evropskoj uniji“, dodao je Glišić.\nIstakao je da je prošle godine obeleženo 135 godina od prve zvanične komunikacije između Srbije i Japana, kao i da je već neko vreme prisutan uzlazni trend u bilateralnim odnosima dve zemlje.\nDodao je da su dve države prošle godine doživele veliki pozitivan izlet na ekonomskom planu.\n„Radi se o jednoj velikoj firmi ‘Jazaki’ koja će da zaposli 2.000 ljudi u Srbiji kod Šapca“, zaključio je Glišić.\nJapanski premijer Šinzo Abe doputovao je danas u Estoniju, prvu stanicu svoje evropske turneje tokom koje će posetiti šest zemalja, uključujući Srbiju.\nOsim Talina, Abe će posetiti Letoniju i Litvaniju, kao i Bugarsku, Srbiju i Rumuniju gde će biti prvi japanski premijer u poseti tim zemljama.\n„Tokom razgovora sa liderima želeo bih da potvrdim saradnju o ključnim izazovima sa kojima se suočava međunarodna zajednica, uključujući severnokorejsku krizu i unapređenje ekonomskih odnosa“, rekao je Abe novinarima uoči polaska u Evropu.\nJapanski premijer u Evropu je doputovao sa delegacijom privrednika u kojoj su predstavnici 31 japanske kompanije koje se bave trgovinom, proizvodnjom auto-delova, logistikom i drugo, naveli su zvaničnici ministarstva spoljnih poslova Japana, prenosi Kjodo.\nU saopštenju japanskog ministarstva spoljnih poslova dodaje se da Srbija vodi pristupne pregovore sa EU, dok su preostalih pet zemalja koje će Abe posetiti su članice EU.\nAbe stiže u Srbiju u ponedeljak 15. januara, u popodnevnim satima gde će mu domaćin biti predsednik Srbije Aleksandar Vučić.


Stanje na berzi: Isplativo čekanje ...\nPolitika\t24.03.2008 06:24\nStaro je berzansko pravilo da akcije kao i svaku robu treba kupovati kada su najjeftinije i prodavati ih kada su najskuplje, naravno ako se želi što veći kapitalni dobitak, ili barem veći nego prihod od štednje u bankama.\nVišemesečna korekcija, koja od juna prošle godine vlada na Beogradskoj berzi, idealno je vreme za investiranje, ali i vrlo nepovoljno za prodaju akcija.\nDok većina prodavaca liferuje akcije u panici i strahu od kraha berze, manji broj akcionara to radi u iznudici ukoliko im je novac hitno potreban, ili ukoliko nemaju razuđen portfelj, to jest sredstva uložena i u štednju, odnosno nekretnine i druge vidove pasive, kazano bankarskim rečnikom.\nPre odluke o prodaji akcija budući akcionari bi trebalo da znaju da su startne berzanske cene, po pravilu, znatno niže od kasnijih kada se trgovanje zahukta, ali i da povremeno naiđu „mršavi” meseci kada je neophodno imati strpljenja i sačekati pravi trenutak za otuđenje akcija po najpovoljnijoj ceni.\nAkcionari koji su požurili s prodajom akcija Apatinske pivare po ceni od 1.350 dinara kakva je bila prvog dana trgovanja na berzi, da podsetimo, samo nekoliko dana docnije – kad je država svoj udeo prodala po pojedinačnoj ceni od 11.300 dinara, imali su priliku da se „udaraju” po čelu.\nTa cena je dugo važila i za male akcionare koji su imali strpljenja da sačekaju s prodajom, a menjala se s promenom odnosa kursa dinara u odnosu na evro.\nPrimera radi, „Tigar” AD, prva listirana kompanija na berzi koja je 10. aprila 2007. godine svoje akcije počela da prodaje na organizovanom berzanskom tržištu, takozvanom listingu A, premijerno je iznela „na pazar” akcije 31. maja 2005. godine, a njihova najniža cena u prometu bila je 14. juna te godine, kad je iznosila 1.300 dinara. Najviša cena akcija ovog emitenta bila je 17. aprila 2007. godine kad je iznosila 3.199 dinara.\nI akcije „Soja proteina”, koje su u prometu od 2. septembra 2002. godine, a na listingu od 26. oktobra lane, 11. avgusta 2003. godine imale su cenu od svega 180 dinara. Međutim, 30. aprila lane postigle su vrtoglavih 6.699 dinara.\nDa se isplati čekanje pravog trenutka, bez obzira na broj meseci pa čak i godina, pokazuju podaci o kretanju cena akcija „Energoprojekt holdinga”, koje su se u vanberzanskom prometu pojavile među prvima, 7. maja 2001. godine, da bi 19. jula lane, dospele na zvanično berzansko tržište.\nNjihova najniža cena bila je 11. avgusta 2003. godine, a iznosila je 151 dinar, a najviša je bila, po akcionare srećnog i berićetnog 17. aprila prošle godine, kad se vinula do 3.400 dinara.\nOvi podaci pokazuju da ne treba žuriti s prodajom i trčati „na prvu loptu”, jer je velika izvesnost da će njihova cena rasti, posle oporavka berze.\nOvo tim pre, što je veliki broj kompanija čije akcije se promeću na berzi, dobro poslovao lane i ima ambicije da nastavi tako, što znači da ima ekonomsku podlogu za rast cena i povećanje vrednosti akcijskog kapitala, pogotovo ukoliko se krene u intenzivnije investiranje.


Divcibare gradnja sep2021-03\nSve je počelo od 11 miliona evra za kanalizaciju, vodosnabdevanje i putnu infrastrukturu koje je obezbedila država za ovaj turistički centar, a zbog čega je Skupština Valjeva još prošlog februara donela Odluku o izmeni i dopuni Plana generalne regulacije za turistički centar Divčibare.\nPrema toj odluci, Plan je trebao da pretrpi manje izmene, ali umesto toga preduzeće angažovano za ovaj posao “Urban projekt” iz Čačka, koje je instrukcije dobilo od glavnog gradskog urbaniste Valjeva, dostavilo je plan u kojem se, između ostalog, forsira izgradnja na uštrb očuvanja prirode, što je podiglo uzbunu i kod stručne javnosti i kod ljubitelja Divčibara.\nProtiv predloženog Plana regulacije pobunila se struka, ali i sami meštani i ljubitelji Divčibara\n- Epilog je da su održane dve sednice Komisije za planove Grada Valjeva, kojima je prisustvovao i gradonačelnik Lazar Gojković i članovi Gradskog veća, na kojima ove predložene izmene Plana nisu odobrene. Umesto toga, odluka je da se postojeći Plan regulacije Divčibara uredi kada je u pitanju infrastruktura, što je bio osnovni cilj jer država obezbeđuje novac za kanalizaciju, vodosnabdevanje i puteve, a jedine izmene u građeviskom delu odnosiće se uglavnom na povećanje zelenih površina i detaljnija pojašnjenja vezana za arhitekstonsko oblikovanje volumena krova, kako bi se ograničila visina objekata zbog uklapanja u ambijentalnu celinu – objašnjavaju naši izvori u Gradskoj upravi.\nSagovornici “Blica” dodaju da će na ovaj način biti izbegnut građevinski haos, a kompletna izmena Plana za Divčibare moći će da se radi tek kada budu ispunjeni svi ostali uslovi u smislu studija i elaborata za ozbiljno formiranje građevinskih celina.\n- Kada budu urađene infrastrukturne izmene koje su i bile potrebne, uz pojašnjenja u građevinskom delu kojima se omogućuje da sačuvamo Divčibare, uslediće usklađivanje sa projektom CIP-a, pa će se još jednom ići na javni uvid i tek tada će se Plan regulacije naći pred odbornicima Skupštine grada – objašnjavaju oni.\nPodsetimo, na sada odbijeni Plan stiglo je više od 150 zvaničnih primedbi, Društvo arhitekata Valjeva je svoje negativno mišljenje pretočilo u dopis gradonačelniku, a identičnu reakciju imali su meštani Divčibara, vlasnici parcela u turističkom centru i zainteresovani investitori. Ključna zamerka odnosila se na prevođenje skoro 37 hektara zelene povšine u građevinsko zemljište, podizanje spratnosti objekata i druge izmene.\nDruštvo arhitekata tako je ukazalo da su predloženim dokumentom prekoračeni parametri dozvoljene izmene od 50 odsto teksta, da izmene na kanalizacionoj mreži nisu rešile problem fekalne kanalizacije, te da se izmenama pravila građenja suzbija izgradnja apartmanskih objekata, a favorizuje izgradnja hotela.\nEkspanzija gradnje novih smeštajnih kapaciteta na Divčibarama traje već par godina\n- U svim planskim dokumentima Divčibare su mesto prirodnog potencijala koje treba pretvoriti u turistički proizvod, naselje nerazvijene infrastrukture koje treba razviti, pa tek onda unaprediti smeštajne kapacitete. Kod nas je sve suprotno, prvo smeštaj, pa onda infrastruktura - izjavila je Svetlana Janković, članica grupe od više od 300 građana, ljubitelja Divčibara, koji su takođe uputili primedbe na sporni Plan regulacije.\nInače, ekspanzija gradnje novih smeštajnih kapaciteta na Divčibarama traje već nekoliko godina, a samo lane aktivirano je 20 gradilišta za objekte komercijalnog tipa, od kojih će svaki imati od 20 do 30 apartmana, te za pet novih hotela. Gradnju prati i skok cene kvadrata, koji se kreće od 1.500 do 2.000 evra, kao i placeva, od 2.000 do 5.000 evra za ar, zavisno od lokacije.\nDivčibare Generalni plan regulacije Gradnja


Sremske Novine » Udruženje distrofičara Sremskog okruga\nUdruženje distrofičara Sremskog okruga\nUdruženje distrofičara Sremskog okruga, osnovano je u Rumi, 16. juna 1995. godine, gde mu se sedište i danas nalazi. Trenutno okuplja 31-og člana iz svih sremskih opština. Ova društveno-humanitarna i neprofitna organizacija za svoj glavni svoj cilj ima podršku i pomoć obolelima od mišićnih obolenja, u težnji da se ove osobe što više uključile u svakodnevni život zajednice i osećaju se društveno korisne.\nPrema rečima predsednika Udruženje distrofičara Sremskog okruga, Krste Markovića, od 2001. godine, udruženje je uspelo da postane prepoznatljivo na teritoriji čitave Srbije kao organizacija koja uspešno realizuje rehabilitacioni oporavak svojih članova. Osim 2012. i 2015. godine kada su iz finasijskih razloga izostali odlasci na oporavak, svake godine su članovi u desetodnevnom aranžmanu boravili na Jadranskom moru, a 2011. godine, rehabilitacioni oporavak bio je organizovan na Srebrnom jezeru.\n- Pored toga, uz obilaženje naših članova, aktivnog rada na poboljšanju našeg statusa u društvu preko Saveza distrofičara Vojvodine i Srbije, svake godine organizujemo i dva posebna okupljanja na kojima se družimo. Jedno je uvek polovinom juna, kada organizujemo zajednički boravak u prirodi. Tada odlazimo u lovište Morović ili Karakušu, na Zasavicu, Frušku goru. Trudimo se da članove izvedemo iz njihovih kuća, jer nažalost većina njih zbog slabe pokretljivosti, najveći deo vremena provodi u zatvorenom prostoru između četiri zida, kaže predsednik UD Sremskog okruga, Krsta Marković. Drugo naše druženje organizujemo krajem oktobra, kada priredimo i zanimljivu tombolu kojoj se najviše raduju naši mlađi članovi. Pored toga u decembru mesecu dodeljujemo jednokratnu novčanu pomoć na koju pravo imaju svi oni članovi koji nisu bili na rehabilitacionom oporavku.\nU prošloj godini je u te svrhe izdvojeno 300.000 dinara. Ova sredstva se obezbeđuju putem akcije „Dinar za distrofičara“ koja se sprovodi po školskim ustanovama. Ovom novčanom pomoći članovi su u mogućnosti da kupe neophodne lekove, ogrev, plate dospele račune. Udruženje distrofičara finansira s preko godišnjeg konkursa Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, putem projekata kojima se zajedno pojavljuje svih šest organizacija u Vojvodini.\n- Prošle godine smo na taj način obezbedili 120.000 dinara za naše programske aktivnosti, ali ove godine taj iznos je samo 83.500 dinara. Drugi način našeg finansiranja ostvarujemo preko lokalnih samouprava i tu je stanje vrlo šaroliko. Da nije Opštine Ruma, mogli bi slobodno staviti katanac na vrata naše organizacije. Iako mi okupljamo članove sa teritorije čitavog Srema, jer ne postoji ni jedna opštinska organizacija distrofičlara, problem nam predstvlja konkursno finansiranje. Tako npr. Opština Inđija raspiše konkurs na kome mogu učestvovati samo organizacije sa teritorije ove opštine, pa u poslednjih 7-8 godina od ove opštine ne ostvarujemo ni jedan dinar. Postoje neka obećanja da će se to ipak promeniti, navodi Marković.\nZa ovu godinu Grad Sremska Mitrovica namenio je za rad UD Sremskog okruga, 100.000 dinara, Opštine Stara Pazova i Pećinci opredelile su po 30.000 dinara, Opština Šid 50.000 dinara. Prošle godine je Opština Irig izdvojila 100.000 dinara, a ove godine konkurs još nije raspisan. Najviše sredstava je iz svog budžeta obezbedila Opština Ruma, 400.000 dinara.\nPored ove važne finansijske pomoći, udruženje od rumske lokalne samouprave očekuje da nastavi sa radovima na uklanjanju arhitektonskih barijera kao što je to učunjeno 2014. godine, kada su napravljene pristupne rampe kod zgrade Policijske stanice Ruma i zgrade Pošte. Ovaj posao je tada urađen nakon zajedničke pripreme projekta od strane udruženja i lokalne samouprave, koji je upućen resornom ministarstvu.\nOpština Ruma je u ovom projektu učestvovala sredtvima iz budžeta u iznosu od 250.000 dinara, a ceo projekat je koštao nešto više od milion dinara. Ovakve rampe i dalje ne postoje ispred zgrade Opštinske uprave, Gradske biblioteke i još nekih ustanova. Potrebno je postaviti i elektronsku platformu na ulaz u Gradsku kuću, pošto ne postoji bilo kakva mogućnost postavljanja pristupne rampe.\nMarković ističe da se situacija u mnogim sremskim opštinama bitno popravila na bolje u odnosu na neki period od poslednjih deset godina, ali da je to još uvek daleko od onoga što je potrebno.\n- Važno je da se na projektima ovog tipa, koji su otvoreni u ministarstvu tokom čitave godine, pojavljujemo zajedno sa lokalnim samoupravama, jer se na taj način mnogo brže i lakše dolazi do neophodnih sredstava. Izuzetno je važno omogućiti invalidnim licima da prosto mogu biti fizički prisutni na svim onim mestima na koja dolazi i svi drugi građani, pa tek onda možemo govoriti o njihovom ravnopravnom uključivanju u život zajednice.\nOd 15. do 22. maja ove godine, raznim aktivnostima je obeležena Nedelja borbe protiv distrofije koja je protekla pod sloganom, „Osobe sa mišićnom distrofijom kao ravnopravni građani“. Cilj obeležavanja ove manifestacije bio je podizanje svesti javnosti o pravima i mogućnostima, ali i problemima sa kojima se suočavaju osobe obolele od progresivnih neuromišićnih bolesti, kojih u našoj zemlji, kao registrovanih članova, ima oko 1.800, kao i povećanje njihove vidljivosti i afirmacije u društvu.\nLokalne organizacije distrofičara su, pored učešća na centralnom događaju koji je pomeren za početak juna zbog nedostatka sredstava, u svojim sredinama sprovele niz aktivnosti, uključujući i gostovanja po medijima i distribuciju plakata štampanih ovim povodom. I ova manifestacija je pokazala da se u jednom pozitivnom smeru menja odnos i svest građana o svim poteškoćama i problemima sa kojima se invalidna lica svakodnevno suočavaju, ali da i dalje postoje mnoge predrasude koje je potrebno edukacijom ljudi prevazići i ukloniti.\nTekst je napisan u sklopu realizacije projekta “Ista smo priča” koji je se finansira iz budžeta Opštine Ruma


Medijski tehničar, novo zanimanje – kome je namenjeno – online-news.rs\nAleksandra iz Novog Sada zna kako da vam se osmeh vidi i pod maskom\nTandir: Poeli smo da detektujemo trule jabuke unutar sistema\nKIRJOS VODIO RAT S MARIJANOM, VIKAO, razbio reket, lupo po mreži pa se plasirao u treće kolo!\nHome > Život > Medijski tehničar, novo zanimanje – kome je namenjeno\n“Posle ovoga želim da upišem DIF. Stoga je i moj zadatak na sajtu – Sport u školi i to koliko se ljudi bavi kojim sportom, koje sve sekcija imaju”, kaže Bojana Radićević, učenica trećeg razreda.\n“Radimo figurice za stopmoušn animaciju. Pravimo ih kako mi želimo, ali je potrebno da možemo da ga kadriramo, da to u programima može lepo da se uradi, da to izgleda kao kratak jedan filmić”, navodi Andrea Petrović, učenica trećeg razreda Grafičko-medijske škole.\n“Namenjen je deci koju interesuje fotografija, film, obrada zvuka, animacija. Oni će učiti da rukuju sa kamerama, sa objektivima, rasvetom, stativima, raznom opremom koja se koristi za snimanje i obradom tog materijala snimljenog”, ističe Miloš Bukumira, direktor Grafičko-medijske škole.\nKljučne reči kome Medijski namenjeno NOVO tehničar ZANIMANJE\nFilm koji je podelio region: “Dara iz Jasenovca pretenduje da bude Šindlerova lista” – Vesti – Život\n22 фебруара, 2021 016\nNiko se ne usuuje da prognozira: “Zemlji su i dalje potrebni turisti, koji ne dolaze”\nPele vakcinisan – izašao iz kuće posle godinu dana\nTSC “izaziva“ Zvezdu u Senti\nKategorije Изабери категорију Automobili (127) Ekonomija (497) Kultura (331) Putovanja (119) Sport (2.382) Fudbal (611) Košarka (232) Odbojka (1) Rukomet (8) Tenis (362) Vaterpolo (4) Tehnika (126) Vesti (1.328) Zdravlje (283) Život (1.329)


Josipović u sredu u Beogradu – Nadlanu.com\nObjavljeno 14. okt 2013. / 13:38:18\nTo će biti prvi zvanični susret Josipovića sa Nikolićem od njegovog izbora za predsednika Srbije. Kako je najavljeno iz pres službe predsednika Srbije, Nikolić će Josipoviću prirediti svečani doček ispred Palate Srbija na Novom Beogradu.\nDvojica predsednika razgovaraće najpre “u četiri oka” oko pola sata, a potom će se u razgovore uključiti i članovi državnih delegacija u kojima su sa srpske strane i ministri pravde i spoljnih poslova Nikola Selaković i Ivan Mrkić, a sa hrvatske strane ministar branitelja Predrag Matić.\nTokom popodneva hrvatski predsednik obratiće se poslanicima srpskog parlamenta. Josipović i Nikolić zajedno će se u Domu Narodne skupštine sastati i sa delegacijom izbegličkih udruženja, a prisustvovaće i potpisivanju sporazuma o saradnji fakulteta političkih nauka iz Beograda i Zagreba.\nivo josipovićtomislav nikolićzvanična poseta\nSeve: Milan nije zaslužio ime da mu spomenem!


Veljko Paunović na štandu Beogradskog maratona u Čikagu\n- Srećan sam što su Beograd i Beogradski maraton imali sjajnu prezentaciju u Čikagu. Od kada živim ovde trudim se da promovišem Srbiju na svakom mestu i ovo učešće na sajmu je pun pogodak. Nadam se da će se ovakva saradnja i praksa i dalje nastaviti i uvek ću podržati ovakve aktivnosti. Verujem da će veliki broj Amerikanaca posetiti Srbiju i učestvovati - rekao je Paunović.\nKako je saopštio Beogradski maraton, sajam čikaškog maratona je posetilio više od 150.000 ljudi.\nPaunović je trener fudbalskog kluba Čikago, a 2015. je kao selektor sa reprezentacijom Srbije osvojio Svetsko prvenstvo za igrače do 20 godina.


Planirane zajedničke vojne vežbe NATO i Ukrajine izazvale političke nesuglasice\nZajedničke vojne vežbe snaga NATOa i Ukrajine odložene su pošto je pristajanje jednog američkog ratnog broda na Krimu izazvalo lavinu protesta. Političke reakcije proširile su se na ukrajinsku vladu pa čak i na Rusiju, koja je izdala oštro upozorenje Sjedinjenim Državama i NATO.\nVećinu stanovnika Krimskog poluostrva sačinjavaju Rusi, tradiconalno nepoverljivi prema NATOu i Americi. Protesti su započeli krajem maja, u gradu Feodosja, gde je jedan američki vojni transportni brod istovarivao opremu za modernizaciju jedne ukrajinske vojne baze. Demonstracije su se ubrzo proširile na druge gradove, u kojima su mnogi demonstranti kampovali na ulicama tvrdeći da se neće pomeriti dok snage NATOa ne odu.\nPlanirano je da vojne vežbe traju od sredine juna do početka avgusta, a većina vojnika trebalo je da dodje iz Sjedinjenih Država i Britanije. Ukrajinski funkcioneri kažu da je prva faza vežbi, sa britanskim vojnicima, sada odložena. Američka ambasada u Ukrajini izdala je saopštenje demantujući da NATO planira uspostavljanje trajne baze na Krimu. Ali to nije umirilo krimski pokrajinski parlament, koji je doneo rezoluciju sa zahtevom da se vežbe otkažu. Ukrajinski predsednik Viktor Juščenko je to odbio:\nJuščenko je osudio pomenutu rezoluciju rekavši da je strane vojnike pozvala njegova vlada. Proteste na Krimu predvode pro-ruske stranke, uključujući komuniste, i oni odražavaju istorijske podele u Ukrajini, u kojoj se pretežno Rusima naseljeni, istočni deo, snažno protivi Juščenkovoj prozapadnoj vladi. Ukrajinski predsednik je dodatno oslabljen lošim rezultatom njegove stranke na martovskim parlamentarnim izborima, u kojima je pobedila najveća proruska stranka. Razgovori o sklapanju koalicije izmedju Juščenkove i druge dve prozapadne stranke su u zastoju, što je dovelo do političkog vakuuma.\nI Rusija se umešala u te dogadjaje, iskazujući nezadovoljstvo onim što smatra pokušajima Zapada da se meša u njeno okruženje. Ministar inostranih poslova Sergej Lavrov rekao je u ruskom parlamentu da bi širenje NATOa na bivše sovjetske republike imalo ogroman geopolitički uticaj\nLavrov je kasnije optužio Sjedinjene Države da planiraju uvodjenje jednog novog oružanog sistema u taj region, rekavši da bi to predstavljalo kršenje sporazuma o kontroli naoružanja.\nU korenu problema leži gledište mnogih Rusa da bi Krim trebalo da bude u sastavu Rusije. To poluostrvo je zaista vekovima bilo rusko, dok ga, 1954. godine, sovjetski lider nikita Hruščov nije dao Ukrajini da bi obeležio - kako je rekao - sveslovensko bratstvo. U to vreme niko nije mislio da će Ukrajina i Rusija biti odvojene. Većina Rusa nikada nije prihvatila da sunčane krimske plaže budu u drugoj zemlji, koja ima drugačiji politički kurs od njihove.


Međunarodni dan starijih osoba: Muftija tuzlanski u posjeti Domu penzionera Tuzla - Muftijstvo tuzlansko\nPovodom Međunarodnog dana starijih osoba i ujedno i Kurban-bajrama korisnike Doma penzionera u Tuzli posjetio je danas Vahid efendija Fazlović, muftija tuzlanski, uz pratnju Ahmeda Hatunića, direktora Behram-begove medrese u Tuzli.\nOvom prilikom Muftija je izjavio da će Islamska zajednica nastaviti pomagati ovu ustanovu, te da se i ovom posjetom nastoji poslati takva poruka.\n-Znamo da se ovdje ulaže jako puno truda da starijima bude ljepše i ugodnije. Ljudima u toj dobi puno toga nedostaje i na emocionalnom i duhovnom planu, ali svakako i ta materijalna briga je od posebnog značaja. Važno je da se dolazi među ove ljude i mi želimo da razgovaramo o tome kako od strane Islamske zajednice učiniti više prema ovim ljudima i ovoj kući, kazao je Fazlović.\nTokom susreta sa direktorom Doma penzionera, Mirsadom Bakalovićem, bilo je riječi i o projektima čiju će realizaciju pomoći i Islamska zajednica.\n-Ovo je nastavak saradnje koju ćemo konkretizovati i za budući period. Osim posjeta i pomoći našim korisnicima, razmijenili smo ideju i oko otvaranja mekteba u Domu penzionera. Slično ćemo napraviti i sa pravoslavnom i katoličkom crkvom, jer imamo korisnike i jedne i druge i treće konfesije, kazao je Bakalović.\nBakalović je podsjetio da je u toku izgradnja i Dnevnog centra za zdravo starenje, čiji su građevinski radovi u unutrašnjosti pri kraju.\n-U fazi smo opremanja Dnevnog centra i sređivanja terase koja će se koristiti tokom ljeta.Vjerujemo da će kompletno opremanje biti završeno u narednih mjesec dana i da će naš centar biti svečano otvoren povodom 35. godišnjice Doma, kazao je Bakalović.\nDom penzionera raspolaže kapacitetom od 183 ležaja, a trenutno u njemu boravi 164 korisnika. Uz intenzivnu njegu, sređene su tri sale u komercijalnom dijelu, dok će Dnevni centar biti dostupan za sve starije sugrađane.


DEO JE ODVOJILA ZA HUMANITARNE SVRHE: Goca Tržan uveseliće Subotičane za Novu godinu za 13.000 evra – Balkan Life\nDEO JE ODVOJILA ZA HUMANITARNE SVRHE: Goca Tržan uveseliće Subotičane za Novu godinu za 13.000 evra\nAutor Dragan 22. decembra 2016., 00:00 1k pregleda 150 glasova\nGoca Tržan će sa građanima Subotice dočekati na gradskom trgu Novu Godinu, a Grad Subotica je za sve manifestacije novogodišnjeg programa izdvojio 2,9 miliona dinara.\nGoca Tržan je na pres konferenciji, zajedno sa predstavnicima lokalne samouprave najavila svoj novogodišnji nastup na Trgu Subotice. Na pitanje o honoraru koji će dobiti za svoj nastup, Tržan je za Kurir potvrdila da je tačno, da će za dva sata nastupa, od 11 do jedan sat iza ponoći, njen honorar u novogodišnjoj noći biti 13000 evra, ali je takođe rekla da će sa bine na Trgu, poslati apel građanima, kojima Grad poklanja, besplatan koncert, da pošalju jedan ili dva SMS-a za bolesne Subotičane, a čime će, kaže i deo njenog honorara, biti „pokriven“.\n„Više od trećine mojih koncerata je u humanitarne svrhe. Subotički novogodišnji koncert je Grad organizovao, u budžete i politiku se ne razumem, a ovo mi izgleda kao da je više postalo političko, a ne humanitarno pitanje“, odgovorila je Goca Tržan, a njen menadžer Saša Matejić za Kurir kaže, da Goca ima mnogo fanova i da će njen apel na Trgu sigurno pomoći da i građani budu humani slanjem SMS-a onima kojima je potreban.\n„Radujem se koncertu u Subotici, koja za mene ima veliku simboliku, jer sam ovde počela karijeru i nastupala sa grupom „Tap 011″. Ono što mogu da obećam je dobra atmosfera i dobra pesma“, rekla je Goca Tržan.\nJasmina Stevanović, koordinatorka Radne grupe za organizovanje proslave istakla je da Grad tradicionalnbo organizuje proslavu.\n„Građani će besplatno da uživaju u koncertu i da dočekaju Novu godinu u lepoj atmosferi. Upoznati smo i sa inicijativom da celokupan novac za novogodišnji doček na Trgu bude usmeren u humanitarne svrhe, ali je akcija kasno krenula, kada je već organizacija Dočeka bila u toku“, rekla je Stevanović.\nMiloš Nikolić, violinista je najavio da će u petak 30. decembra biti održan koncert Kamernog orekstra, nastupiće 30 članova, Mirna Radulović i Amela Kiš, uz Štrausa i božićne pesme, a dirigent je virtuozni Čaba Paško. Ulaznice su 2000 dinara.\nBranislav Joka, u ime organizatora je rekao, da će Trg biti ograđen, apelujući na građane i mlade da ne koriste pirotehnička sredstva.


Karate klub „Spartak-Enpi“ proslavio 20 godina postojanja\nSvečana sala u Gimnaziji "Svetozar Marković" u prošlu subotu je bila mesto okupljanja velike porodice poklonika karatea, kako mladih nada, takmičara, tako i seniora i veterana koji su kroz dve decenije postojanja kluba utkali deo sebe u ovaj sportski kolektiv.\nKao i ranijih godina, u poslednjim danima decembra Karate klub "Spartak-Enpi" okuplja svoje članove na godišnju skupštinu Kluba. Ove godine povod je bio još svečaniji jer su se obeležavale dve decenije postojanja i rada. Tim povodom pod svodovima svečane sale subotičke Gimnazije okupili su se brojni takmičari koji su u nekom delu svoje karijere bili deo ove sportske priče.\nTokom perioda rada Kluba kroz školu karatea u Subotici je prošlo nekoliko hiljada dece, mnogi su nastavili da se bave karateom i nizali uspešne rezultate, među kojima je svakako i Milan Poledica, dvostruki šampion sveta, danas trener u Klubu.\n- Iza nas je veoma uspešnih 20 godina postojanja i rada. Sve ono što smo radili svih ovih godina mogu da sažmem u jednoj činjenici, a to je da imamo 5 prvaka sveta u seniorskoj konkurenciji, dve decenije održavamo najveći evropski turnir "Super Enpi kup", imamo takmičare i reprezentativce u svim uzrasnim kategorijama - rekao je Milorad Ćopić, predsednik KK "Spartak Enpi" - Ono na šta smo posebno ponosni je što mnoga deca koja su svojevremeno došla kod nas kao predškolci danas su studenti doktorskih studija, uspešni ljudi i privrednici, a koji nisu zaboravili svoj klub.\nMeđu onima koji su u subotu bili na svečanosti i velikom jubileju kluba našli su se nekadašnji takmičari Ivana Margetić, braća Ognjen i Stefan Graovac i Maja Svrdlin. Maja je u svet karatea zakoračila u četvrtoj godini života, dugu takmičarsku karijeru je završila pre nekoliko godina, ali nije zaboravila gde je naučila svoje prve korake.\n- Iza nas je fantastičnih 20 godina za Karate klub "Enpi", i mojih dvadeset i nešto u karateu. Ne mogu da opišem rečima koliko sam zadovoljna što sam u tom periodu postigla i pre svega upoznala predivne ljude, proputovala svetom, uz sve to mnogo naučila, izgradila sebe i pripremila se za dalje izazove u životu, van tatamija. Divno je ponovo videti sve moje drugare i trenere na jednom mestu - kaže Maja Svrdlin. Braća Graovac uspešni su bili kroz dugogodišnje bavljenje karateom, danas su svoje karijere usresredili na ademsko obrazovanje, obojica doktorandi na državnim fakultetima.\n- U "Enpiju" sam proveo četnaest godina, zatim sam sa bratom otišao u Beograd na studiranje. Mogu da kažem da nam je taj period aktivnog bavljenja sportom puno pomogao kako u sportskom tako i mentalnom oblikovanju, što nam je došlo do punog izražaja tokom studija. Ovaj sport nas je naučio da je i mali poraz velika lekcija, ali i da nema odustajanja - poručio je Ognjen Graovac, student na doktorskim studijama arhitekture\nStefan Graovac jednu i po deceniju u karateu, u KK "Enpi", doživeo je kao veliko iskustvo, smatra da je tamo stekao prijatelje za čitav život, a sa brojnih putovanja poneo je samo najlepša sećanja. Danas, kao student doktorskih studija u oblasti teorijske fizike, rado se seća tih dana i sa velikim zadovoljstvom odazvao se okupljanju povodom velikom jubileja.\nTakmičare KK "Spartak-Enpi" naredne godine očekuju dva važna takmičenja - šampionat Starog kontinenta u Sloveniji i planetarna smotra u Banjaluci. U subotičkom klubu se već unapred raduju ovim sportskim izazovima jer smatraju da će brojni njihovi takmičari zasijati u punom sjaju, što su nagovestili tokom godine na izmaku.


Ambiciozan start pa nazadovanje\nAmbiciozan start Kantonalna vlade i Kantonalne skupštine, u posljednjih nekoliko mjeseci pomalo su pali u sjenu, zbog nazadovanja na samom kraju 2011. Opao je procenat realizovanih aktivnosti, a još se čeka na donošenje mjera koje građani očekuju i koje bi uticale na kvalitet života u kantonu sa 66.770 nezaposlenih i prosječnom platom, za stotinjak maraka manjom u odnosu na federalni prosjek.\nOvo je ocjena Centra civilnih inicijativa izrečena na današnjoj press konferenciji gdje je novinarima prezentovan sažetak monitoringa rada Vlade i Skupštine Zeničko-dobojskog kantona za prošlu godinu.\nAmbiciozan plan vlade narušen je padom realizacije programa rada, jer od 149 planiranih mjera usvojila je 118. Skupština je od 116 planiranih mjera usvojila 84, a pad realizacije leži i u lošijoj koordinaciji svih nivoa vlasti, od kantona do države, rečeno je danas.\nU izvještajnom periodu, predsjedavajući Skupštine je inkasirao 39 hiljada, premijer 36, a ministri po 29 hiljada KM. Od zastupnika najviše je zaradio Jasmin Smajilbegović (42.000), zatim Iva Janjić (34.000), Adnan Jupić i Almedin Aliefendić (po 28.000 KM). Ovdje je riječ o profesionalcima u Federalnom parlamentu.\nRatko Orlandić direktor Službe za zapošljavanje, Sabrija Limo u UO Zavoda za medicinu rada


Mađarski rat protiv obrazovanja | Tacno.net\nMađarski rat protiv obrazovanja\nAutor 👤Jan-Werner Müller 5.6.2017. u 08:45\nTürkei in Libyen: Erdoganov sljedeći rat\nFrancuska traži reorganizaciju Evrope\nRizici privatizacije saudijskog naftnog dragulja\nErdogan: Evropa se urušava, ona je bolesna\nDa li je obračun s univerzitetima najnoviji dodatak sve širem repertoaru desničarskog populizma? Mađarski premijer Viktor Orbán, već dugo predvodnik antiliberalnog stila vladavine u Evropi i obožavalac Donalda Trumpa, igra na kartu da jeste – s posledicama koje daleko prelaze mađarske granice. Njegov ulog je novi zakon koji ima za cilj zatvaranje Centralnoevropskog univerziteta (CEU) u Budimpešti čiji je osnivač i darodavac George Soros, mađarsko-američki hedž fond menadžer i filantrop. Ovaj zakon je očigledno deo šireg kulturnog rata protiv liberalnih vrednosti, ali i veoma konkretan pokušaj stavljanja preostalih nezavisnih institucija u Mađarskoj pod Orbánovu kontrolu. I Evropski parlament i američki Stejt department zahtevali su suspenziju novog zakona, ali za sada uzalud.\nVeć nekoliko godina Orbán vodi Mađarsku u smeru autoritarnijem od bilo koje druge evropske zemlje. Od 2010. godine naovamo doneo je novi ustav, oslabio sudstvo, stavio većinu medija pod kontrolu oligarha koji su u prijateljskim odnosima s vladom i stvorio sistem kronizma u kojem su veze s njegovom strankom skoro jedini garant ekonomskog uspeha. Orbán je takođe zauzeo izuzetno čvrst stav prema izbeglicama podizanjem ograde ka Srbiji i vođenjem kampanja – sponzorisanih od strane vlade – u kojima su tražioci azila prikazani kao ilegalni imigranti i kao pretnja hrišćanskom i evropskom nacionalnom identitetu Mađarske.\nNaravno, blagostanje nacije je zapravo ugroženo baš Orbánovim drastičnim smanjenjima budžeta za obrazovanje na svim nivoima; teško je u današnjem svetu naći vladu koja odlučnije radi na zaglupljivanju svoga društva. Broj univerzitetskih studenata se dramatično smanjio od 2010, a uzrast u kome je zakonski dozvoljeno napustiti školu spušten je sa 18 na 16 godina. Kao deo onoga što samoproklamovano naziva iliberalizmom, Orbán je izneo ideju o „državi zasnovanoj na radu“. U teoriji, takva država je u suprotnosti s oblikom vladavine u kome finansijske spekulacije stvaraju najveći deo bogatstva. U praksi, ova ideja je – naročito za Rome – donela programe javnih radova koje kritičari vide kao izuzetno eksploatatorske; takođe je rezultirala pokušajem da se stvori radna snaga uglavnom sačinjena od manualnih radnika, gde svako zna svoje mesto i najviše čemu može da teži jeste da dobije posao zahvaljujući nemačkoj industriji (Mercedes trenutno ulaže milijardu evra u novu fabriku u centralnoj Mađarskoj).\nOrbánova stranka već godinama pokušava da preuzme kontrolu nad institucijama višeg obrazovanja. Ona oblikuje obrazovne sadržaje kroz kontrolu procesa akreditacija (propisala je i novi, izrazito nacionalistički kurikulum za škole). Ali, jedno nezavisno ostrvo kritičke misli odoleva: CEU, škola za postdiplomske studije osnovana 1991. koja danas ima 1.440 studenata i istaknute predavače iz celog sveta.\nČlanovi Orbánove stranke Fidesz su 28. marta ove godine u mađarskom parlamentu predložili amandman na zakon o višem obrazovanju kojim se priprema ukidanje CEU. Tretirana po hitnom postupku kao pitanje od nacionalnog interesa, izmena je odobrena za manje od nedelju dana. Uprkos međunarodnoj buri protesta univerzitetskih dekana, 24 dobitnika Nobelove nagrade i političara s obe strane Atlantika – da i ne pominjemo 80.000 demonstranata na ulicama Budimpešte – mađarski predsednik i bliski Orbánov saradnik János Áder je odmah nakon usvajanja amandman uneo u zakon.\nCEU se nigde direktno ne pominje u novom zakonu koji jedino propisuje da univerzitet akreditovan van Evrope u zemlji koja pripada Organizaciji za ekonomsku saradnju i razvoj (OECD) mora imati kampus u mestu porekla ukoliko namerava da dodeljuje diplome u Mađarskoj. Samo jedna institucija odgovara tom opisu: CEU ima povelju države Njujork, ali ne organizuje nastavu i ne bavi se istraživanjem u Sjedinjenim Državama. Zakon je takođe postavio nerealan rok za početak rada američkog kampusa i tako osigurao da od 2018. CEU ne može da prima nove studente.\nPolitičari iz Fidesza nisu se ni potrudili da sakriju pravi razlog za donošenje zakona. Osnivač CEU-a već godinama promoviše vrednosti otvorenog društva: slobodu, toleranciju i vladavinu zakona. Iako je za vladine glasnogovornike ovo isključivo „Sorosev univerzitet“, Soros ne kontroliše CEU iz senke, a pogotovo ga ne koristi kao političko oruđe. On finansijski podržava nevladine organizacije koje se bave zaštitom ljudskih prava i borbom protiv korupcije u Mađarskoj, a takođe se zalaže da Evropa odredi zvaničnu, relativno nisku godišnju kvotu za prihvat izbeglica – uglavnom da bi odvratio očajne ljude od putovanja preko Mediterana koje često ima fatalan ishod. Nekoliko nedelja pre nego što je amandman stupio na snagu, Mária Schmidt, istoričarka bliska vladi, napala je CEU zbog programa rodnih studija, a provladine novine optužile su univerzitet da otpušta mađarsko osoblje na osnovu nacionalne pripadnosti. Vladina propagandna mašina je takođe pokušala da poveže CEU, jedan od najmešovitijih univerziteta na kojem uče studenti iz 115 zemalja, s migracijama koje se dovode u vezu s terorizmom.\nVeć početkom ove godine, Szilárd Németh, potpredsednik vladajuće stranke Fidesz, zapretio je da će država koristiti „sva sredstva koja joj stoje na raspolaganju“ da „počisti“ nevladine organizacije koje finansira Soros; prema Némethu, one „služe globalnim kapitalistima i podržavaju političku korektnost umesto nacionalnih vlada“. Tokom parlamentarne rasprave o zakonu, Zoltán Balog, ministar za ljudske resurse (koji uključuju obrazovanje), izneo je optužbu da je Soros „započeo prljavu kampanju širom sveta“ protiv Mađarske i da su međunarodni protesti samo razotkrili „snagu njegovih veza“.\nMeđutim, čini se da je Orbán loše procenio stepen podrške Trumpove administracije njegovom napadu na Sorosa. Glasnogovornici Fidesza uporno su naglašavali kako bi CEU mogao biti spasen kada bi Mađarska i američka vlada sklopile novi međunarodni sporazum koji bi regulisao način rada CEU-a. Naravno, Orbán se nadao da će on i Trump moći da sednu za sto i zajedno ponize Sorosa. Istina je da Trump nije prijatelj sa Sorosem koji je podržao mnoge demokratske kandidate i predvideo da će ovaj preduzimač katastrofalno podbaciti u ulozi predsednika. Orbán je praktično podržao Trumpa prošlog leta – bio je prvi evropski lider koji je to učinio – ali od tada uzalud čeka bilo kakvu vrstu političke nagrade. Izgleda da niko u Budimpešti nije primetio da se u Sjedinjenim Državama federalna vlada ne bavi univerzitetima (niti će, kao što je to primetio mađarsko-američki istoričar Charles Gati, ijedan američki predsednik potrošiti na Mađarsku više od pola sata – godišnje). Ni američkim konzervativcima se nije svidela slika zatvaranja jedne američke institucije u inostranstvu; senatori, uključujući Johna McCaina i Orrina Hatcha, pozvali su Orbána da pregovara s CEU. Uostalom, ako CEU nestane, čemu se mogu nadati američki univerziteti u Bejrutu i Kairu? Čak je i Trumpov Stejt department, makar u početku, reagovao burnije od većine svojih evropskih partnera.\nU međuvremenu, umesto da zbog napada na relativno privilegovanu instituciju stekne širu podršku mađarskih građana, Fideszova vlada se suočila sa žestokim protivljenjem. Prema nekim procenama, aprilski protesti protiv napada na CEU bili su najmnogoljudniji od vremena Orbánovog dolaska na vlast 2010. Na protestima kojima sam prisustvovao, srednjoškolci su hodali rame uz rame s nastavnicima i starijim parovima; atmosfera je bila ozbiljna, ali ne i napeta, a prisutni su uživali u razigranom humoru i satiri. Mediji naklonjeni vladi objasnili su kako su svi demonstranti Sorosevi plaćenici i da ih je on dovezao avionom; ubrzo nakon toga, učesnici u protestima su počeli da nose papirne avione na kojima je pisalo Soros Airlines i uzvikivali su „došli smo avionom“, dok je neko na stari bicikl stavio natpis privatni mlaznjak. Baš kao i u Americi, neki od mađarskih konzervativaca – uključujući vodeće figure na državnim univerzitetima – bili su duboko zabrinuti širim posledicama novog zakona o višem obrazovanju i stali su u odbranu CEU kao „jednog od mađarskih prozora u svet“. Za razliku od američkih konzervativaca, mađarski su preuzeli ogroman lični rizik javno rekavši da je Orbán konačno prešao crvenu liniju.\nProtesti su nastavljeni, ne samo u vezi sa CEU nego i drugim temama. Građani pozivaju na ponovno uspostavljanje vladavine zakona i kritikuju Orbánove sve prisnije veze s Vladimirom Putinom (od koga je Mađarska dobila ogroman zajam za renoviranje i proširenje nuklearne elektrane). Vlada je zauzvrat pojačala napade na civilno društvo uvođenjem zakona koji bi od nevladinih organizacija zahtevao da jasno naznače ukoliko primaju finansijsku pomoć iz inostranstva – pristup koji je prvi uveo Putin, a koji bi dodatno ciljao na one inicijative u Mađarskoj koje imaju Sorosevu podršku. Kao što je objasnio vladin predstavnik – „Nije loše ukoliko postoji zvezdica ili komentar koji objašnjava da li George Soros podržava neku organizaciju ili ne“.\nKljučna činjenica je to da je Evropska unija do sada malo toga uradila da obuzda mađarsku vladu. Orbán je zaštićen od ozbiljnih pritisaka iz Brisela zato što je član Evropske narodne partije (EPP), najveće međunarodne grupe izrazito proevropskih demohrišćanskih stranaka u Evropskom parlamentu. Poznata je izjava Helmuta Kohla da demohrišćani nisu gradili Evropu da bi je ostavili socijalistima; postizanje ubedljive većine u Evropskom parlamentu uz podršku velikih nacionalnih stranaka poput Fidesza zato je već dugo u fokusu EPP-a. Orbánovo glumatanje – autoritarizam kod kuće i agresivna retorika prema izbegličkoj politici Angele Merkel u gostima – često dovode njegove veze s EPP-om do granice pucanja. Ali na kraju mu EPP uvek popusti.\nOrbán, koji je očigledno mislio da će Trumpovom pobedom dobiti potvrdu svog stava protiv izbeglica, sada se nudi da postane lider celokupnog evropskog desnog centra. U govoru na martovskom kongresu EPP-a na Malti, promovisao je svoju viziju „hrišćanske, nacionalne“ Evrope. Njegova zapaljiva retorika o levici koja navodno uništava Evropu dopuštajući ulazak velikog broja muslimana ranije se mogla čuti jedino na krajnjoj desnici. Ali, stvari su se promenile nakon izbegličke krize iz 2015. godine kad je Mađarska podigla ogradu na svojoj južnoj granici kako bi sprečila ulazak sirijskih izbeglica koje su dolazile preko Balkana. Hrišćansko-socijalna unija Bavarske (CSU), koalicioni partner Angele Merkel, uporno je pozivala Orbána da izvrši pritisak na Angelu Merkel da napusti prijateljsku politiku prema izbeglicama. Za Nemačku, koja se i sama ove godine suočava s prelomnim izborima, posledice udvaranja Orbánu mogle bi da budu ozbiljnije nego što se na prvi pogled čini, baš kao što su to britanski konzervativci otkrili s Nigelom Farageom i brexitom.\nSa svoje strane, mađarska vlada je dugo verovala da se napadanjem Brisela stiče politički kapital. Napad na CEU poklopio se s domaćom anti-EU kampanjom pod sloganom „Zaustavimo Brisel“. Ova kampanja je zvanično predstavljena kao „nacionalno savetovanje“ u kojem je 8 miliona građana dobilo upitnik s izrazito manipulativnim pitanjima. Pitanja sugerišu da EU želi da nametne veće poreze Mađarskoj i u zemlji nastani ilegalne imigrante. Mnogi mađarski posmatrači komentarisali su ironiju takve kampanje u zemlji gde fondovi Evropske unije dostižu 5,5 odsto bruto domaćeg proizvoda, a 60 odsto radnih mesta zavisi od zajedničkog evropskog tržišta. Posteri „Zaustavimo Brisel“ pojavili su se uporedo s drugim vladinim bilbordima koji objašnjavaju da se „ova bolnica renovira uz pomoć EU“.\nTo otvoreno licemerje je kap koja je prelila čašu Evropske komisije. Izvršno telo Evropske unije opovrglo je, stavku po stavku, lažne izjave date u toku kampanje (dok su neki od demonstranata u Mađarskoj jednostavno izmenili postere na kojima sad piše „Zaustavimo Moskvu“). Brisel je takođe započeo pravni postupak u kojem tvrdi da je amandman usmeren protiv CEU-a prekršio ne samo zakon koji uređuje zajedničko tržište – kao što je sloboda pružanja usluga – već i osnovne vrednosti EU poput akademske slobode. Komesar Evropske unije koji je pokrenuo postupak, holandski socijaldemokrata Frans Timmermans, dobio je odgovor u Evropskom parlamentu od samog Orbána koji je još jednom izneo tvrdnju kako njegova zemlja mora biti odbranjena od Sorosa, američkog špekulanta koji je uništio milione Evropljana. Timmermans je onda u intervjuu nemačkom nedeljniku optužio Orbána za antisemitsku retoriku.\nNa ključnom sastanku u Briselu krajem aprila, lideri EPP-a su izgleda još jednom popustili Orbánu. „Rekli su mi da moram pristojno da se ponašam“, izjavio je Orbán kasnije novinaru Ekonomista pritom teatralno zauzimajući stav mirno. Mađarskim novinarima je objasnio da će nastaviti da se bori za mađarske nacionalne interese. Lideri EPP-a ukorili su Orbána povodom kampanje „Zaustavimo Brisel“ (koju je mađarski premijer, praveći se naivan, opisao kao sopstveni doprinos reformisanju Evropske unije – u najboljoj nameri). Istog vikenda kad je održan sastanak EPP-a, prikazana je nova reklama na mađarskoj televiziji. U njoj se sugeriše da birokrati iz Brisela, uz Sorosevu podršku, hoće na silu da primoraju Mađarsku da primi još više ilegalnih imigranata.\nPosle ove eskalacije Orbánovih napada na EU, neki od njegovih starih demohrišćanskih saveznika mogli bi konačno da preispitaju svoju podršku. Oni kritikuju populiste sa krajnje desnice poput Marine Le Pen zbog korišćenja antievropske retorike – a Orbanova retorika je ista takva. Jedan političar iz EPP-a pozvao je Orbánovu stranku da „ode, samo neka ode“. Sedamnaestog maja, većina u Evropskom parlamentu glasala je za rezoluciju da se poništi amandman koji se tiče CEU, da se povuče zakon o nevladinim orgnizacijama i da se suspenduju prava mađarske vlade unutar Evropske unije – što je veoma jasan znak koji, međutim, neće imati nikakav neposredan praktični učinak. Više članova EPP-a je glasalo za rezoluciju ili bilo uzdržano nego što ih je glasalo protiv nje – iako je lider grupe, nemački političar iz CSU-a Manfred Weber, odlučio da podrži Orbána. U predizbornoj trci za federalne izbore u septembru, Merkel će biti pod paljbom rivala s besprekornim proevropskim referencama, socijaldemokratom Martinom Schulzom – bivšim predsednikom Evropskog parlamenta – tako da ima sve razloge da pokaže svoju podršku evropskim vrednostima tako što će se otarasiti Orbána.\nSuprotno onome što Orbán sugeriše (ili, bolje rečeno, pokušava da prikaže kroz svoju kampanju protiv Brisela), Mađarska nije zemlja euroskeptika. CEU je simbol integracije u Evropsku uniju i na Zapad uopšte. Kada su se priključili EU, građani Istočne Evrope su se ponadali da će konačno biti bezbedni od autoritarizma. Izlazak Mađarske iz Evropske unije, huxit, samo je prazna pretnja, a mađarski građani ne žele da budu crna ovca Evrope. Demonstranti uporno uzvikuju „Evropa, Evropa“, a u jednom trenutku su čak podigli zastavu Evropske unije na javnoj zgradi (takve zastave su nestale s vladinih zgrada u Mađarskoj); ono što je uobičajen i svakodnevni simbol u drugim zemljama EU, postalo je subverzivan čin pod Orbánom.\nPolitičari krajnje desnice poput Orbána uvek traže kavgu; oni žele da stvore atmosferu u kojoj su građani ubeđeni da naciji prete unutrašnji i spoljni neprijatelji. Oni pokušavaju da diskredituju proteste koristeći staru Putinovu (a sada i Trumpovu) strategiju i tvrde da su svi ljudi na ulicama samo „plaćeni demonstranti“, kako je to Trump napisao na Tviteru povodom protesta organizovanih protiv njegove zabrane putovanja za muslimane. Protesti često izazivaju likovanje populista koji, kao što to čine mnogi članovi mađarske vlade, likuju jer su organizacije iz senke koje podrivaju naciju isterane na svetlo dana. Pa ipak, kulturni ratovi populista mogu da izmaknu kontroli. Sasvim je moguće da je istovremena konfrontacija s civilnim društvom, Evropskom unijom, Angelom Merkel i Sjedinjem Državama preveliki zalogaj za Orbána. Ankete beleže značajan pad njegove popularnosti otkad je započet napad na CEU, a nova stranka mladih liberala pod nazivom Momentum je očigledno ohrabrena protestima. Male su šanse da bi ovo moglo da dovede do gubitka parlamentarnih izbora 2018. godine. Fidesz se odavno pobrinuo da izborni zakoni i podešavanje rezultata rade u njihovu korist i, u svakom slučaju, na dobitku je zbog podeljenosti opozicije.\nA CEU? Čak i ako institucije Evropske unije, EPP i – ne na poslednjem mestu – Sjedinjene Države odluče da pojačaju pritisak na mađarsku vladu, moguće je da će biti prekasno. Za Orbána je ulog postao suviše visok i ličan – u pitanju je on protiv Sorosa, neprijatelja nacije, dok njegove pristalice otvoreno koriste ratnohuškački govor. Orbán čak ni ne mora da pobedi u tom ratu: dovoljno je da ga ne izgubi, pri čemu se čini da je vreme na njegovoj strani. Na kraju krajeva, pravni postupci Evropske unije obično se otežu unedogled, a EPP je jasno dala do znanja da neće preduzeti nikakve konkretne korake sve dok EU definitivno ne izjavi da li je ponašanje Budimpešte u skladu s njenim propisima. Nijedan univerzitet ne može da funkcioniše pod pritiskom tolike neizvesnosti koja ga može koštati potencijalnih studenata i osoblja. Ako se CEU preseli – Beč i Prag se pominju kao alternativne lokacije – biće to na sramotu svih koji veruju u ideale liberalne demokratije. Po prvi put u Evropi posle Drugog svetskog rata jedan univerzitet će biti zatvoren iz političkih razloga.\nfoto: Attila Kisbenedek/AFP/Reuters


Osnovci iz Vranja prikazali veštine na Svetskom danu džudoa\nRođendan Džigoroa Kana, čoveka koji je sistematizovao i stvorio od džudoa sport, u celom svetu se praznuje kao Dan džudoa, a ove godine u Srbiji je iskorišćen i za proslavu godišnjice projekta "Džudo u škole". U beogradskom Sportskom centru "Šumice" učenici 9 osnovnih škola, među kojima su i đaci vranjske "Radoje Domanović", prikazali svoje umeće u ovoj borilačkoj veštini.\nPre godinu dana otpočeo je projekat koji je podrazumevao donaciju opreme za džudo škola, a onda i uvođenje ovog sporta u škole, sa ciljem omasovljenja. Godinu dana kasnije, prve generacije su se okupile u hali "Šumice", u kojoj se inače održavaju takmičenja u džudou, i tu izvele javni čas. Njima je predsednik Džudo saveza Srbije Ivan Todorov poželeo da nastave vredno da treniraju.\nZaista sam ponosan što mogu da vidim nove dečake i devojčice, jer džudo nije samo postizanje vrhunskih rezultata, on ima široku obrazovnu širinu i on je prepoznat u mnogim sistemima školstva u svetu. On je obavezan predmet u Japanu, Franscuskoj i u još mnogim zemljama i mi ćemo se u budućnosti truditi svake godine da pokrenemo u devet novih škola na teritoriji Srbije projekat "Džudo u škole" - rekao je Todorov.\nSvetska džudo federacija organizuje veliku akciju "Posadi drvo", koja podstiče svakog džudistu na svetu da posadi drvo. Nakon javnog časa, mladi džudisti su dali svoj doprinos ovoj aktivnosti, pošto su posadili devet sadnica u ime devet škola u projektu "Džudo u škole".


Banjaluka: Kažnjen 381 bahati vozač – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nKlinički centar dobija novi parking\nU završnoj sedmici kampanje “Parkiraj pametno, parkiraj propisno” sankcionisan je ukupno 381 vozač, saopšteno je iz Gradske uprave Banjaluka.\n“Od navedenog broja, 307 vozača je sankcionisano od strane Policijske stanice za bezbjednost saobraćaja Banjaluka i 74 vozača od strane Komunalne policije. Od 307 vozača koje je sankcinisala navedena policijska stanica, 60 vozila je preneseno sa specijalnim vozilom “pauk”, a 247 vozača su sankcinisana bez prenosa vozila”, naveli su iz Odsjeka za saobraćaj.\nKampanja “Parkiraj pametno, parkiraj propisno” trajala je od 12. do 30. oktobra i imala je za cilj da skrene pažnju vozačima da nepropisnim parkiranjem vozila direktno utiču na bezbjednost pješaka kao najranjivije kategorije učesnika u saobraćaju i predstavljaju smetnju za normalno odvijanje saobraćaja.\n“S obzirom na to da je i tokom kampanje uočen značajan broj nepropisnog parkiranja, institucije koje su provodile kampanju nastaviće sa provođenjem represivnih mjera u okviru svojih redovnih aktivnosti”, zaključili su iz nadležnog Odsjeka


Arsić o paketu mera: IZDAŠNIJE od mnogih, 100 evra građanima - NEODGOVORNO\n31/03/2020 | 19:53\nArsić o paketu mera: IZDAŠNIJE od mnogih, 100 evra građanima – NEODGOVORNO\nDržavni paket mera pomoći privredi i građanima Srbije u vreme vanrednog stanja u zemlji je izdašniji nego što je to slučaj sa većinom zamalјa u Evropi i svetu, ocenio je profesor Ekonomskog fakulteta u Beogradu Milojko Arsić.\n“Ukupno povećanjе fiskalnog deficita zbog primenjenih mera iznosiće šest do sedam odsto bruto domaćeg proizvoda (BDP), tako da će zbog očekivanog pada BDP, javni dug krajem godine dostići око 60 odsto BDP”, rekao je Arsić agenciji Beta.\nDodao je da mere imaju za cilj da se očuva zaposlenost i održi likvidnost kako bi se sprečili masovni stečajevi preduzeća u periodu epidemije, ali i u mesecima oporavka privreda koji slede nakon toga.\n“Paket sadrži neke dobro fokusirane mere kao što su plaćanje minimalne zarade malim i srednjim preduzećima. Neke mere su preterano izdašne kao što je odlaganje poreskih obaveza, koje će nastati u drugom kvartalu, po osnovu poreza i doprinosa na zarade, poreza na dobit i drugo, za ceo privatni sektor”, rekao je Arsić.\nUkazao je da bi fiskalno odgovornije mere bile da su poreske obaveze odložene samo za one sektore i preduzeća koji imaju znatniji pad prihoda.\n“Neke mere za sada nisu precizno objašnjene, kao što je slučaj sa odobravanjem garancija na kredite preduzećima, jer nije jasno da li će država garantovati samo određeni procenat odobrenih kredita ili ceo iznos kredita”, naveo je Arsić.\nKako je procenio, ako bi država bezuslovno garantovala ceo iznos odobrenih kredita od dve milijarde evra, to bi kreiralo rizik da će država otplatiti značajan deo tih kredita.\n“Odluka da se svim punoletnim građanima isplati po 100 evra je fiskalno neodgovorna i nepravična. Umesto toga bilo bi adekvatnije da se isplati dodatna jednokratna pomoć socijalno ugroženim građanima”, rekao je Arsić.


Slijedi novo povećanje kapitala HET-a, RS će spriječiti ulazak investitora iz FBiH\nHidroelektrane na Trebišnjici (HET) ponovo idu u povećanje kapitala, nakon što je prošli pokušaj, koji je izazvao mnogo pažnje u javnosti, obustavljen.\nNova odluka o povećanju kapitala najavljena je za Skupštinu dioničara koja je zakazana za 26. februar.\nPo osnovu ove emisije dionica javnom ponudom preduzeće emituje 280 miliona redovnih dionica klase “A”, nominalne vrijednosti 1 KM po jednoj dionici, ukupne nominalne vrijednosti emisije 280 miliona KM.\nProdajna cijena za dioničare koji koriste pravo preče kupovine se utvrđuje u iznosu od 0,46 KM po jednoj dionici. Cijena za preostale akcije, nakon isteka roka za korišćenje prava preče kupovine, formirat će se na Berzi, po principu višestrukih cijena.\nU međuvremenu, Vlada RS usvojila je izmjene zakona Zakona o tržištu hartija od vrijednosti čiji je, u suštini, ključni zadatak bio da spriječi “nepoželjne investitore”, poput Elektroprivrede FBiH ili Vlade FBiH, da steknu dionice ovog energetskog preduzeća.\nNaime, izmjenama je propisano da se aukcija može okončati prije isteka roka za upis i uplatu i u slučaju da su vlasnici dionica, koristeći pravo preče kupovine, upisali i uplatili akcije nove emisije najmanje u procentu utvrđenom za uspješnost (60 posto).\nNaime, prema pravilim, svaki trenutni dioničar HET-a ima pravo otkupiti nove dionice u procentu koji sada posjeduje u preduzeću, kako bi svi mogli zadržati trenutni procenat vlasništva.\nElektroprivreda RS-a je vlasnik oko 64 posto dionica HET-a, i ona svakako namjerava otkupiti dionice u maksimalnom mogućem iznosu.\nNo, ukoliko ostali dioničari ne budu imali novca ili ne budu željeli otkupiti dionice na koje imaju pravo, otvorila bi se vrata za druge investitore koji trenutno nemaju vlasništvo u HET-u, poput već spomenute Elektroprivrede BiH ili drugih investora iz FBiH.\nNakon izmjena Zakona, nakon što Elektroprivreda RS i ostali trenutni dioničar otkupe svoj udio novih dionica, aukijca će se moći okončati, čime će se spriječiti ulazak “nepoželjnih” ulagača.


Predsednik Skupštine grada Aleksandar Antić juče je iskoristio priliku kad su odbornici Srpske radikalne stranke izašli iz skupštinske sale, utvrdio kvorum, i otvorio raspravu o raspuštanju Skupštine opštine Zemun.\nPredsednik Skupštine grada Aleksandar Antić juče je iskoristio priliku kad su odbornici Srpske radikalne stranke izašli iz skupštinske sale, utvrdio kvorum, i otvorio raspravu o raspuštanju Skupštine opštine Zemun. Na ovaj način konačno je prekinuto skoro trodnevno reklamiranje Poslovnika o radu koje je blokiralo donošenje bilo kakvih odluka. Sednica je, ipak prekinuta sinoć oko 21 sat pošto su dvojica odbornika SRS, kojima su izrečene mere udaljenja sa sednice, odbila da napuste skupštinsku salu.\nDo pomeranja sa „mrtve tačke“ došlo je pošto je jedan od odbornika SRS doveo u pitanje to da li odbornici zaista govore po redosledu po kome su se i prijavili.\nZbog toga je precedavajući Antić ukinuo listu odbornika koji su želeli da izađu za govornicu „po povredi Poslovnika“, i najavio da će reč davati onima koji se budu javljali dizanjem ruke. On je potom želeo da utvrdi kvorum na sednici, zbog čega su odbornici opozicije izašli iz skupštinske sale. Antić je iskoristio to što oni nisu bili prisutni, pa je otvorio raspravu o raspuštanju Skupštine opštine Zemun.\nOvaj postupak izazvao je negodovanje odbornika opozicije koji smatraju da je ovim gestom ponovo prekršen Poslovnik o radu.\n- Svi smo bili svedoci da je Poslovnik brutalno prekršen. Uostalom, postoje tonski zapisi da to glasanje nije završeno. Antić je pitao ko je „za“ ko je „protiv“, a nije sačekao ni da služba prebroji koliko je bilo odbornika, i nije postavio pitanje „ko je uzdržan“. Poslovnik propisuje da se upravo tako glasa. Umesto toga, Antić je rekao kako prelazi na sledeću tačku dnevnog reda, iako je na spisku u tom trenutku bilo 17 odbornika SRS, koji su bili prijavljeni da ukažu na povredu Poslovnika. Ovo što se desilo je potpuno nasilje koje SRS oštro osuđuje - rekao je Nemanja Šarović, šef odborničke grupe SRS u gradskom parlamentu.\nPrema njegovim rečima, SRS će nastaviti da se suprotstavlja „bezzakonju koje vlada gradskom skupštinom“, kao i da je javljanje po Poslovniku posledica činjenice da je Gradsko veće obmanulo Beograđane da je održalo sednicu na kojoj je odlučeno povlačenje 11 tačaka sa dnevnog reda.\nPrema Antićevim rečima, on kao predsednik Skupštine grada ima obavezu da u interesu građana dovede Skupštinu na nivo da radi svoj posao u skladu sa Ustavom i zakonom.\nPošto su gradskom parlamentu obrazloženi razlozi za raspuštanje Skupštine opštine Zemun, odbornici SRS su nastavili da se javljaju po Poslovniku. Osim oduzimanja reči ukoliko nisu govorili po članu po kome su se javili, popodnevni deo sednice obeležilo je i to što je dvojici odbornica SRS izrečena mera udaljenja sa sednice. Jedna je izrečena odborniku SRS Dejanu Milankoviću, zato što je odbio da odstupi od skupštinske govornice kada mu je predsednik gradskog parlamenta oduzeo reč. Druga je izrečena šefu odborničke grupe radikala Nemanji Šaroviću zbog, kako je precedavajući Antić obrazložio, „ugrožavanja integriteta predsednika Skupštine grada“.\nI Milanković i Šarović odbili su da napuste skupštinsku salu, zbog čega je sednica i prekinuta, a datum njenog nastavka biće naknadno objavljen.


Gutanje žaba - Saša Ilić - Peščanik - Dev\nIzgleda da je većina “žaba” iz alegorije premijera Zorana Đinđića preživela i danas stoji na evropskom putu kojim se uputila srpska Vlada; stoji i čeka da ih neko “proguta”. Ivica Dačić do sada je progutao kosovsku, Aleksandar Vučić donekle fiskalnu, međutim onu koja predstavlja poštovanje LGBT prava u Srbiji za aktuelne srpske političare predstavlja, izgleda, najteži zalogaj. Po tom pitanju vicepremijer Vučić se ne razlikuje od svog rivala Dragana Đilasa, koji se proslavio svojim homofobnim stavovima, braneći Beograd od onih “čija bi seksualna opredeljenja trebalo da ostanu u četiri zida”. On je te 2009. godine deklarativno podržao Paradu ponosa, ali je odmah potom zavapio da je ugrožena bezbednost grada i da bi “seksualna opredeljenja, prema njegovom patrijarhalnom vaspitanju, trebalo tretirati kao privatnu stvar”. Sa ovakvim stavom, koji je zdušno podržavao i ostatak vlasti, posebno tadašnji ministar policije Dačić (čiji je sindikat sa Dverima brinuo o bezbednosti države), bilo je nemoguće učiniti bilo šta.


Sredstva od privatizacije za projekte infrastrukture | Autonomija\nSredstva od privatizacije za projekte infrastrukture\nNeutrošena sredstva od privatizacije iz prethodnih godina u iznosu od 21,5 miliona dinara\nbiće iskorišćena za izradu…\nbiće iskorišćena za izradu projektno-tehničke dokumentacije za izgradnju infrastrukturnih objekata u vojvođanskim opštinama, odlučilo je danas Izvršno veće Vojvodine.\nKako se navodi u saopštenju sa sednice, sredstva će se koristiti za opštine Kikinda, Bela Crkva, Bačka Topola i Sombor, uglavnom za izradu idejnih projekata za izgradnju kanalizacione mreže i prečistača otpadnih voda.\nIzvršno veće utvrdilo je danas i predlog Odluke o završnom računu Vojvodine za 2007. godinu sa Izveštajem o izvršenju budžeta, i konstatovalo da je utrošeno 97,5 odsto budžetskih prihoda. Izvršno veće Vojvodine razmotrilo je i Informaciju o stanju u specijalnom rezervatu prirode „Deliblatska peščara“ i ocenilo da se tim rezervatom ne upravlja adekvatno.\nPokrajinska vlada zadužila je pokrajinski sekretarijat za zaštitu životne sredine da u saradnji sa Zavodom za zaštitu prirode Srbije, poboljša upravljanje tim prirodnim dobrom.\nPokrajinska vlada odlučila je danas i da uputi pomoć Romima u Bačkom Petrovcu, Srbobranu, Mačvanskoj Mitrovici, Obrežu, Kaću i Novom Sadu, u vidu četiri hiljade paketa hrane i sredstava za ličnu higijenu, u vrednosti četiri miliona dinara.


Vesti online / Vesti / Srbija / Traćimo za glasanje, a zemlja stoji\nTraćimo za glasanje, a zemlja stoji\nSrbija je na izborne utakmice u proteklih pet godina potrošila oko devet milijardi dinara, od čega više od 60 odsto, odnosno 5,4 milijarde na vanredne izbore, izračunala je Nacionalna koalicija za decentralizaciju.\nVečiti cirkus: Izborima se samo sluđuje nacija\n- Za novac koji je potrošen za vanredno glasanje, mogli smo da izgradimo 18 vrtića, 12 škola i isplatimo više od 117.000 prosečnih plata - kaže direktorka koalicije Milena Velojić i ističe da je za iznos iz budžeta, opredeljen za vanredne izbore u poslednjih pet godina, Skupština Srbije mogla da radi skoro dve godine.\nDemokratija je skupa, to nije novost, komentariše za "Vesti" Dragan Dobrašinović, predsednik Koalicije za nadzor javnih finansija, ali je problem kako akcentira, učestali izborni ritam i što se raspisuju kad vlast proceni da su joj šanse za bolji rezultat dobre.\nOn je, komentarišući navode ove organizacije da održavanje izbora ide u korist svim partijama za koje je izlazak na "veliki biznis", ocenio da nije profit primaran u odluci da se izađe na izbore već je cilj ostanak na vlasti.\nNa birališta više od 20 puta\nSrbija je od 2012. dva puta redovno izlazila na predsedničke izbore, ali vanredno čak tri puta, 2012, 2014. i prošle godine, a prema nekim najavama bi vanredni republički izbori mogli da se održe i iduće godine zajedno sa beogradskim. Izborne utakmice su, inače, bile češće od uvođenja višestranačja 1990. godine, pa je za nešto više od četvrt veka u Srbiji održano 10 predsedničkih i 11 parlamentarnih izbora od kojih je osam bilo vanrednih.\n- Tačno je da stranke profitiraju iz budžeta i od nekih biznismena koji im daju, računajući zbog toga na povlastice ako te partije uđu u vlast. Činjenica je i da ima nekog sumnjivog novca koji se ubacuje u legalne tokove, kao što su uplate od po 40.000 koje su stizale delom od siromašnih ljudi i socijalnih slučajeva - kaže naš sagovornik.\nNažalost, prema njegovim rečima, posle izbora nema onog potrebnog demokratskog rezona.\n- Ne kažu dobili smo vlast "ajde sada da radimo" ceo mandat od četiri godine, već je stalno vanredno stanje, bez ozbiljnih pomaka u napretku zemlje. Pokazuje se da su izbori, što narod kaže, "i kad im vreme jeste i kad im vreme nije", a ta učestalost dovodi do zastoja u zemlji - zaključio je Dobrašinović.\nDa izbori zaista usporavaju reforme ukazuju i nalazi Koalicije.\n- Važan momenat uoči izlaska na glasanje građana je period pre izbora koji ne samo da usporava reforme već i omogućuje izvršnoj vlasti Vladi i šefu države da bez kontrole parlamenta rade šta hoće sa novcem građana, a to bude nekada i do šest meseci - objasnio je Dragan Radović\n- U godinama kad su izbori, parlament radi bar 30 odsto manje nego u neizbornim godinama - pojašnjavaju u Nacionalnoj koaliciji i navode podatke da se u izbornim godinama, 70 odsto zakona donosilo po hitnom postupku, a u neizbornim 45 odsto. Gledano sa ekonomske strane samo za blizu 50 miliona evra koliko je otišlo na vanredne izbore, moglo je prema rečima stručnjaka za sivu ekonomiju Dragana Radovića da se otvori skoro 10.000 radnih mesta i uposli siromašni jug Srbije.\n- Koliko smo dece mogli da pošaljemo sa tim milionima evra, a ne da ih građani leče SMS porukama i stalno potpuno bespotrebno idu na vanredne izbore - kaže Radović za "Vesti".


Uspešan povratak iz Mostara - KRAGUJEVAČKI SPORT\nUspešan povratak iz Mostara\nKragujevački biciklisti, učesnici tradicionalnog tandem biciklističkog maratona Kragujevac – Mostar, uspešno su se vratili iz Mostara. Tim povodom Boris Kovačević, član Gradskog veća za vanprivredne delatnosti, organizovao je prijem za učesnike maratona i tim koji ih je pratio na petodnevnom putu.\nUputivši čestitke na uspešno završenom poduhvatu, Kovačević je istakao da ovaj maraton ima višestruki značaj ne samo u sportskom i takmičarskom duhu, već i u jačanju saradnje sa gradovima kroz koje maraton svake godine prolazi.\n„Veliko mi je zadovoljstvo i čast da razgovaram sa biciklistima o njihovim iskustvima i svemu onome kroz šta prolaze na tom putu. Pored vrsnog sportskog podviga na svojstven način jačaju saradnju sa gradovima kroz koje svake godine prolaze. U planu je da se saradnja sa gradovima u regionu i Evropi širi, ne samo kroz sport već da razmenjujemo iskustva i negujemo odnose i kroz kulturu i umetnost.“ – rekao je Kovačević.\nPrema rečima Gorana Ilića, generalnog sekretara Paraolimpijske akademije “Junior“, ovogodišnji maraton je kao i većina prethodnih ispunio i čak prevazišao očekivanja organizatora, pokrovitelja i prijatelja.\n„I ovaj, XII maraton po redu, iznedrio je posebne vrednosti i pokrenuo nove projektne ideje, tako da će pored infrastrukturnog projekta Centra za sport i rehabilitaciju osoba sa invaliditetom “Iskra“ biti još novih sadržaja jer će se uključiti i Fudbalski savez Srbije. Uloženi trud, napori i dostignuća najstarijeg (Bratislava Stamenkovića) i najmlađeg (Pavla Ivkovića) bicikliste koji su svojom vožnjom podržali našu manifestaciju, učinili su da ovaj maraton bude prepoznatljiv.“ – istakao je Ilić.\nPrijemu su prisustvovali i Marko Pavlović, član Kluba ekstremnih sportova „Kragujevac“, koji je učestvovao u tradicionalnim skokovima sa starog mostarskog mosta, zatim predstavnici udruženja “Biram Kragujevac“, predstavnica predškolske ustanove za decu “Nada Naumović“, članovi GTO Kragujevac i Dragan Sretenović, predstavnik GU za vanprivredne delatnosti, koji je od samog početka ove manifestacije uz organizatore i sportiste.


SPORTER Fokuseri 981 B/W Black cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nEPonuda > Sport i Rekreacija > Oprema za boks > Fokuseri > SPORTER Fokuseri\nSPORTER Fokuseri 981 B/W Black cene\nSPORTER Fokuseri 981 B/W Black\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete SPORTER Fokuseri 981 B/W Black po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi SPORTER Fokuseri 981 B/W Black na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Fokuseri cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za SPORTER Fokuseri, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za SPORTER Fokuseri 981 B/W Black sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za SPORTER Fokuseri 981 B/W Black. Pre kupovine, podatke za SPORTER Fokuseri 981 B/W Black proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.\nNajpopularniji - Fokuseri