Linta: EU da poruči Crnoj Gori - što pre dijalog sa SPC\nPredsednik Odbora za dijasporu i Srbe u regionu Skupštine Srbije Miodrag Linta pozvao je danas Evropsku uniju da pošalje snažnu poruku vlasti u Crnoj Gori da što pre pokrene dijalog sa SPC o izmenama antiustavnih i diskriminatorskih odredbi Zakona o slobodi veroispovesti čiji je cilj, kako kaže, otimanje pravoslavnih svetinja i druge crkvene imovine.\n"Krajnje je vreme da Evropska komisija na konkretan način pokaže da joj je jedan od strateških ciljeva stvarno, a ne deklarativno, poštovanje evropskih vrednosti na prostoru bivše Jugoslavije i time i očuvanje trajnog mira i stabilnosti", ukazao je Linta u saopštenju.\nOn je naveo da brojne činjenice potvrđuju da režim Mila Ðukanovića sprovodi "brutalnu diskriminaciju srpskog naroda posebno od osamostaljenja Crne Gore".\n"Donošenje anticivilizacijskog i antievropskog zakona o slobodi veroispovesti bez dogovora i konsensusa predstavlja samo vrh ledenog brega i vrhunac šikaniranja i ugnjetavanja srpskog naroda i Srpske pravoslavne crkve u Crnoj Gori", ocenio je Linta.\nLinta ističe da je izmišljotina vlasti u Podgorici da je imovina SPC u stvari imovina države Crne Gore i da srpski narod tobože ima pravo da i dalje koristi crkve i manastire kao što ih je i do sada koristio.\n"Navedenu izmišljotinu režima najbolje demantuju masovna, mirna i dostojanstvena okupljanja i protesne šetnje građana različitih nacija i vera i drugi oblici protesta, kao što je slikanje trobojki", navodi Linta.\nOn smatra da je tragična činjenica da režim bezuspešno i providno pokušava da veličanstvena i nenasilna okupljanja građana predstavi kao udar na crnogorsku državnost s ciljem rušenja Crne Gore.\n"Prava je istina da su građani ustali u odbranu prava Srpske pravoslavne crkve ali i u odbranu Ustava i poslali jasnu poruku da žele Crnu Goru kao istinski demokratsku državu u kojoj se jednako poštuju prava svih verskih zajednica", zaključio je Linta, saopštio je Savez Srba iz regiona.


RTS :: Dačić: Srbija za razvoj saradnje sa BiH\nPolitika Dačić: Srbija za razvoj saradnje sa BiH\nponedeljak, 30. nov 2020, 14:54 -> 20:21\nSrbija je veoma zaintresovana za razvoj i unapređenje dobrih odnosa sa BiH, rekao je predsednik Narodne skupštine Ivica Dačić i naveo da naša zemlja poštuje teritorijalni integritet BiH i da specijalne veze sa Republikom Srpskom nisu na štetu saradnje sa centralnom vlašću BiH.\nIvica Dačić je, na zajedničkoj konferenciji za novinare sa predsedavajućim Predstavničkog Doma PS BiH Nebojšom Radmanovićem, istakao da dve zemlje imaju mnogo zajedničkih interesa i da bi bilo bolje, bez obzira što postoje razlike u gledanju na pojedina pitanja iz prošlosti, da se okrenu budućnosti.\nSrbija, kaže, poštuje teritorijalni integritet BiH i smatra da promene u BiH, ako treba da ih bude, budu rezultat dogovora i saglasnosti sva tri naroda i oba entiteta.\n"Naša saradnja i specijalni i paralelni odnosi sa RS nisu na štetu saradnje i odnosa sa centralnom vlašću BiH", poručio je Dačić.\nRadmanović je podsetio da Srbija i BiH imaju dugu granicu, a da sporazum o granici nikad nije potisan, navodeći da će, kako kaže, kad-tad morati da dođe u parlamente i da se potpiše.\n"Nije to jedini slučaj u regionu. Poznato vam je da bivše zemlje Jugoslavije nisu potpisale sporazume o granici i da je to jedno pitanje na koje će svi izabrani političari stalno morati da rade, a sada rade uglavnom bezuspešno", ocenio je Radmanović.\nKako kaže, dobar primer je sporazum između BiH i Crne Gore koji jedini u regionu funkcioniše kako treba.\n"Naši bilateralni odnosi su složeni, a ta složenost proizilazi iz složene strukture BiH i unutar BiH, pa se to manifestuje i prema susedima i prema Srbiji. I iz Dejtonskog sporazuma proizilazi niz problema različitih tumačenja unutar BiH, pa i u okruženju", rekao je Radmanović.\nSrbija pridaje poseban značaj razvoju odnosa sa BiH\nDačić je, između ostalog, naveo i da je Radmanović jedan od prvih kolega sa kojim se sastaje u svojstvu predsednika Narodne skupštine.\n"Ovaj susret je pokazatelj koliko Srbija, a nadam se i BiH, pridaje poseban značaj očuvanju i daljem razvoju bilateralnih odnosa sa BiH u svim oblastima, pa i u oblastima parlamentarne saradnje, koja je važan činilac sveobuhvatnih odnosa", rekao je Dačić.\nOn smatra da susreti predsednika skupštine treba da budu redovna praksa kako bi se davao konstantan podsticaj negovanju dobrosusedskih odnosa i u tom smislu predložio da se svake godine naizmenično održava sastanak rukovodstva Narodne skupštine i Predstavničkog doma i Doma naroda.\nNavodeći da je formirana poslanička grupa prijateljstva sa BiH na čijem je čelu šef poslanika SNS Aleksandar Martinović, Dačić ukazuje da je to pokazatelj koliku važnost Srbija pridaje prijateljstvu sa BiH.\nDačić je poručio i da je važno da se uspostavi saradnja radnih tela parlamenata, naročito onih koji se bave evropskim integracijama i saradnjom sa evropskim institucijama u procesu pridruživanja EU.\nRadmanović: Ishitrene odluke i višak rečenica\nKomentarišući aktuelnu situaciju između Srbije i Crne Gore u kontekstu regionalnih odnosa, predsedavajući Predstavničkog doma PS BiH Nebojša Radmanović, naveo je da "svi pričaju da će graditi dobre odnose", a zaborave da, kako kaže, oni zavise od toga da li se donose ishitrene odluke ili se upotrebljava višak rečenica.\n"I u ovom konkretnom slučaju, a koji nije vezan za BiH, desilo se to - ishitrene odluke i višak rečenica koje godinama prate odnose na Balkanu. Zbog toga i danas imamo neke poremećene odnose", rekao je Radmanović novinarima u Skupštini Srbije.\nSmatra da brzo treba raditi na popravljanju tih odnosa, a to je, kaže, moguće.\n"Mislim da je 'mali šengen' o kojem smo govorili na sastanku sa Ivicom Dačićem važna stvar na kojoj moramo raditi ubrzano i koji bi napravio jedan iskorak. Taj iskorak ne bi bio važan ukoliko bi nam se ponovo dešavale teške rečenice i ishitrene odluke kao što se desilo u ovom slučaju, a bilo ih je i ranije u nekim drugim odnosima", ocenio je Radmanović.\nRadmanović je zaključio da "ipak sve zavisi od nosilaca najodgovornijih funkcija u pojedinim zemljama u regionu".


Kon: Objektivno više nismo u epidemiji | Boom93\n„Naredne dve nedelje treba polako da se ugasi, da se pojavi nula. Može da se desi da se ne pojavi tako brzo. Mi nismo više u klasičnoj epidemiji“, rekao je Kon za Radio televiziju Srbije.\n„Ne mislim da je izrazito visok, jer smo puno radili na zaštiti da sprečimo epidemiju“, rekao je Kon.\nOn je naveo da je Gradski zavod za javno zdravlje Beograd dobio dopis da će moći da tesitra građane Srbije koji na lični zahtev žele da se testiraju i otkriju da li imaju antitela na koronavirus. U pitanju su brzi testovi koji otkrivaju prisustvo antitela IGM i IGG klase.\n„Najpametnija preporuka je da onom ko ima neki nalaz, bilo jednog i drugog ili samo jedene klase, da mu nalaz protumači jedan od tri specijaliste – infektolog, imunolog ili virusolog“, objavnio je Kon.\nKon je rekao da objektivno ovo komercijalno testiranje nije toliko važno, ali je naveo da ogroman broj ljudi smatra da je preležao koronavirus zato što je ta infekcija nastupila neposredno nakon epidemije gripa, pa mnogi ljudi smatraju da su imali koronu, a ne grip.


Opština Kovačica » Predstavnici MMF obišli kovačički vetropark sa ministrom energetike\nPredstavnici MMF obišli kovačički vetropark sa ministrom energetike\nпонедељак, 25 новембра 2019\nZamenik izvršnog direktora MMF-a Tao Zang, koji je u poseti Srbiji, na poziv Narodne banke Srbije posetio je Vetropark Kovačica.\nGlavna tema posete ticala se obnovljivih izvora energije i održivog razvoja. Upravo je tema održivog razvoja ona za čiju je podršku zainteresovan MMF, a politika Međunarodnog monetarnog fonda je da u narednom periodu podrži održivi razvoj i zelenu energiju. Ovim povodom, zamenik izvršnog direktora te finasijske institucije u pratnji ministra energetike Srbije, Aleksandra Antića, posetio je Vetropark Kovačica.\nU izjavi za medije Zang Tao izjavio je “Drago mi je da sam posetio ovaj vetropark, jer je on značajno dostignuće koje pokazuje privrženost ne samo vlade, već i industrije proizvodnji enerije na održivoj osnovi. To ekonomiju čini zelenijom, čistijom, i pokazuje kako možemo da proizvodimo tako da istovremeno čuvamo okolinu i obezbedimo energiju našoj ekonomiji”.\nMinistar je pizrazio nadu da naredne godine dostignemo zacrtani cilj i da 27 odsto energijebude proizvedeno iz obnovljivih izvora.\nNakon posete Vetroelektrani Kovačica, predstavnici MMF i vetroparka posetili su kovačičku Galeriju naivne umetnosti iz Kovačice gde su imali prilike da se upoznaju sa stvaralaštvom kovačičke škole naivaca, da pogledaju trenutnu postavku, ali i da probaju banatsku štrudlu i tradicionalne kiflice. U Galeriji naivne umetnosti, pored direktorke Ane Barca, delegaciju predstavnika MMF-a pozdravila je i pomoćnica predsednika opštine Kovačica, Slađana Bekić.\nInače, procena je da oko jednog procenta struje u Srbiji proizvodi se u ovoj vetroelektrani snage 104,5 megavata.\nPredstavnici lokalne samouprave sa delegacijom MMF


portal Romalitika maj 12, 2019\nŽeljko Jovanović je direktor Kancelarije Romska inicijativa, Fonda za otvoreno društvo u Berlinu. Jedan je od najistaknutijih boraca za prava Roma i Romkinja u čitavoj Evropi i neko ko je otvorio novu perspektivu u borbi za prava romske nacionalne manjine.\nVioleta Hajrizaj okt 09, 2018\nPredstavnici medija za prvih pola godine objavili su 721 vijest kada su u pitanju pripadnici romske zajednice što znači da su se u crnogorskim medijima moglo naći četiri objave dnevno kada je riječ o ovoj populaciji.\nNurmagomedov: Vrijeđali su mi vjeru, oca, naciju...izvinjavam se svima\nBenjamin Šalja okt 08, 2018\nHabib Nurmagomedov je kazao nakon meča sa Konorom MekGregorom da je napao tim irskog borca zbog toga što su uputili niz uvreda na njegovu religiju i naciju.\nBenjamin Šalja okt 07, 2018\nU Domu solidarnosti u Sutomoru održan je dvodnevni Međunarodni sastanak na temu integracije Roma i Egipćana - razmjena najboljih praksi, kojeg je Crveni krst Crne Gore organizovao uz podršku Italijanskog Crvenog krsta.\nportal Romalitika jul 30, 2018\nportal Romalitika jul 25, 2018\nportal Romalitika jul 23, 2018\nportal Romalitika jul 17, 2018\nPredstavnici Vlade, osam crnogorskih opština i Savjeta Evrope potpisali su danas Memorandum o saradnji u okviru programa ROMACTED, čiji je cilj, kako je saopšteno, da se poboljša položaj Roma i Egipćana na lokalnom nivou.\nSrbija u petom minutu vodi 1:0 protiv Švajcarske


Neće biti vanrednih izbora u Turskoj - 17.04.2017, Sputnik Srbija\nNeće biti vanrednih izbora u Turskoj\nPredsednik Turske Redžep Tajip Erdgoan jasno je dao do znanja da nema planova da se raspusti skupšina i sazovu vanredni izbori pre redovnih 2019. godine... 17.04.2017, Sputnik Srbija\n© AP Photo / Emrah GurelPristalice Stranke pravde i razvoja nose zastave sa likom predsednika Turske Redžepa Tajipa Erdogana. Prema preliminarnim rezultatima ustavnog referenduma većina glasača glasala je za ustavne promene u Turskoj.\nPredsednik Turske Redžep Tajip Erdgoan jasno je dao do znanja da nema planova da se raspusti skupšina i sazovu vanredni izbori pre redovnih 2019. godine, saopštio je zamenik premijera Mehmet Šimšek u intervjuu za Rojters.\nDan nakon Erdoganove pobede na referendumu, kojom je proširio svoja ovlašćenja, Šimšek je rekao da bi odnosi sa Evropskom unijom trebalo da budu neki od zajedničkih interesa, dodavši da bi tenzije u odnosima Ankare i Evrope trebalo da zamru nakon izbornih krugova širom Evrope.\n"Juče, predsednik je jasno dao do znanja da će se izbori održati u novembru 2019. godine. To je veoma jasno. Imamo posla", rekao je Šimšek.


Njemačka ograničava broj radnika koji dolaze iz zemalja Zapadnog Balkana – Bankar.me\nNjemačka ograničava broj radnika koji dolaze iz zemalja Zapadnog Balkana\nAugust 17, 2020 MAKRO, REGION, SVE VIJESTI Leave a comment\nSuočena sa sa dubokim ekonomskim padom i rastućom nezaposlenošću Njemačka, prema nacrtu zakona koji će vjerovatno stupiti na snagu u septembru ili oktobru, planira da ograniči broj nekvalifikovanih i niskokvalifikovanih radnika sa Zapadnog Balkana kojima je dozvoljeno da uđu u zemlju po preferencijalnoj šemi koja je uvedena 2016. godine., piše BIRN.\n“Zbog velike ekonomske krize Njemačka ima 600.000 više nezaposlenih nego prije godinu. Dopustiti da režim Zapadnog Balkana ostanene nepromijenjen nije opcija”, rekao je Matias Midelberg iz Hrišćansko-demokratske unije (CDU) kancelarke Angele Merkel u junu.\nRadnici koji dolaze iz zemalja Zapadnog Balkana uglavnom su zaposleni na građevini.\nŠema se pokazala kao spas za desetine hiljada ljudi iz regiona u kojem su plate i dalje niske, a nezaposlenost visoka.\nSada se, međutim, mnogi suočavaju sa nestankom mogućnosti odlaska u Njemačku, baš kao što im padaju i izgledi za zaposlenje u njihovim zemljama.\nSestrinske stranke CDU i CSU žele smanjiti broj radnika koji imigracijom dolaze u Njemačku, ali im se suprotstavljaju njihovi mlađi partneri u vladi, Socijaldemokrate (SPD).\nPrema nacrtu zakona u koji je BIRN imao uvid, vladini partneri dogovorili su se o kompromisu koji bi šemu produžio do kraja 2023. godine, ali sa ograničenjem broja radnika na 25.000 godišnje.\n„Naš koalicioni partner je u početku želeo da dozvoli da uredba o preferencijalnoj šemi istekne. U slučaju produženja željeli su da broj radnika ograniče na 15 hiljada“, rekao je poslanik SPD-a Bernhard Daldrup za BIRN.\nPrijedlog zakona će vjerovatno biti stavljen na glasanje poslije ljetnje pauze.\nPrema izvještaju Federalne agencije za zapošljavanje brojke pokazuju da je broj nezaposlenih stranaca u Njemačkoj porastao za 24 pro\nPOJMOVInjemačka viza posao u Njemačkoj\nPrevious Sanofi preuzima Principia Biopharm za 3,7 milijardi dolara\nSljedeći Er Srbija obnavlja letove do Crne Gore


Sugrađani će imati pomoć u vidu bespovratnih sredstava za ovu vrstu radova na energetskoj sanaciji, a osim Zvezdaraca, samo stanovnici još tri oštine, Obrenovca, Barajeva i Zemuna, mogu u ovoj raspodeli sredstava nadležnog ministarstva da računaju na novčane dotacije u ove svrhe.\nKako se navodi u konkursu, enegetska sanacija porodičnih kuća sprovodi se kroz saradnju sa firmama koje se bave ugradnjom solarnih panela za proizvodnju električne energije. Za sugrađane sa Zvezdare na javnom konkuru Ministarstva rudarstva i energetike opredeljeno je ukupno 10 miliona dinara. Deo novca stiže od države, a druga polovina od jedinice lokalne samouprave. Najpre će privredni subjekti koji se bave ovim radovima, moći u naredne dve nedelje da se prijave na javni poziv opštine. Kada firme koje ispunjavaju uslove budu izabrane, uslediće konkurs za domaćinstva. Građani će moći da računaju na pomoć u vidu polovine iznosa od ukupne cene radova, s tim što novac neće ići njima na račun, već direktno izvođaču radova.\n- Opština Zvezdara će zaključiti sporazum o tehničkoj saradnji sa privrednim subjektima koji budu izabrani - navode u Opštini Zvezdara.\n- Nakon toga, raspisujemo poziv za pojedinačne projekte građana. Oni su obavezni da dostave predračune koji im izdaju privredni subjekti sa liste. Bespovratna sredstva se dodeljuju građanima za solarne panele kapaciteta do šest kilovata. Garancija na panele mora biti 10 godina.\nJavni poziv za firme za ugradnju solarnih panela krajem prošle godine raspisala je i Opština Obrenovac. Rok za podnošenje prijava bio je 27. decembar, a nakon izbora firmi, i Obrenovčani će moći da se prijave za pomoć. NJima je ukupno pripalo takođe, 10 miliona dinara.\nKada je reč o drugim opština, Barajevo ima na raspolaganju 2,5 miliona dinara. U ovoj raspodeli, Zemunci su prošli sa najzanemarljivijom sumom od svega 500.000 dinara od ministarstva i isto toliko od lokalne samouprave. Ako je za ugradnju jednog panela potrebno izdvojiti oko 5.000 evra, imaće para samo za dva domaćinstva.\nZAMENA PROZORA U CENTRU PALILULE\nOPŠTINA Palilula raspisala je krajem prošle godine javni poziv za novčana sredstva uz pomoć kojih će sugrađani moći da zamene prozore, vrata ili fasade, koji traje do 28. januara. Ipak, na ovo dotiranje novca za radove na energetskoj sanaciji moći da računaju samo domaćinstva u strogo gradskoj zoni opštine. Za projekat je izdvojeno svega 20 miliona dinara, koji će biti raspodeljeni na sve prijavljene stanove i porodične kuće. Pravo da konkurišu imaju vlasnici nekretnina u celini između ulica: Bulevar kralja Aleksandra, Takovska, Vojvode Dobrnjca, Poenkareova, Bulevar despota Stefana, Cvijićeva i Ruzveltova.\nMERE ENERGETSKE SANACIJE U PARAĆINU: U toku je javni poziv za privredne subjekte za solarne panele\n28. 12. 2021. u 13:55\nSOLARNI PANELI ZA DOMAĆINSTVA: Spisak opština koje će dodeljivati subvenicije\n05. 11. 2021. u 18:35\nsolarni paneli GO Zvezdara Beograd vesti


REŽIM U PROBLEMU: Htjeli bi ušutkati Davora Dragičevića i 'Pravdu za Davida', silom ne smiju, ali nastoje na sve druge načine... | Slobodna Bosna\nREŽIM U PROBLEMU: Htjeli bi ušutkati Davora Dragičevića i "Pravdu za Davida", silom ne smiju, ali nastoje na sve druge načine...\nHoće li vlast u Republici Srpskoj pokušati da "skloni" sa ulice Pravdu za Davida i da ućutka Davora Dragičevića?\nNakon što je Narodna skupština odbacila izvještaj Anketnog odbora i nakon što je tužilaštvo okvalifikovalo slučaj kao ubistvo, vlast u Republici Srpskoj bi se mogla odlučiti da skloni narod sa Trga Krajine. Da je to tako svjedoči izjava Milorada Dodika, koju je dao nakon skupštinskog zasjedanja nazvao okupljanja nelegalnim te da ih treba prekinuti.\nOno što vlasti u Republici Srpskoj misle, u konkretne poteze pretvara SPONA- Srpski pokret nevladinih asocijacija, koja će uputiti inicijativu gradskim vlastima u Banjaluci da se mora poštovati Zakon o javnom okupljanju. Kako navode, zna se koja su mjesta u Banjaluci predviđena za javno okupljanje i koje je preduslove potrebno ispuniti da bi se organizovao javni skup.\nZaključci sa sjednice ovog Pokreta još su jedan direktni napad na okupljanja građana i "Pravdu za Davida". Ovog puta građani koji dolaze na Trg su optuženi da djeluju na unitarizaciji BiH a sama okupljanja nazvali su "degutantnim i opasnim". Minimiziranje značaja velikog skupa održanog 7.7, na kojem se skupilo preko 10 000 ljudi, svelo se na namjeru stvaranja "multietničkog građanskog društva" te da su na skupu "viđene pristalice federalnih partija, prije svega SDP-a BiH". Takvi spinovi idu jasno u smjeru blaćenja okupljanja, dajući im ulogu kakvim ta okupljanja sigurno nemaju.\n110 dana, gotovo pa četiri mjeseca, se građani Banjaluke okupljaju na Trgu Krajine kako bi iskazali podršku Davoru Dragičeviću u njegovoj potrazi sa ubicama sina Davida. Za vlast okupljanja građana su trn u oku, ona "narušavaju ugled Republike Srpske" a posebno boli to što se sve događa u izbornoj godini. Istovremeno, 110 dana traju pokušaji diskreditacije "Pravde za Davida" i spinovi koji zasad ne prolaze. Upregli su vladajući u svoju mašineriju sav arsenal koji imaju, medije, analitičare, političare.. Svi oni im velikodušno pomažu u diskreditaciji okupljanja.\n"Ne znam šta je SPONA navedenim potezima željela da postigne, ali to svakako nije njihov posao i, kada već nisu dali podršku borbi za pravdu i istinu, logično je da se ni ne miješaju. Na kraju krajeva, treba da budemo svjesni da je SPONA ustvari vladina nevladina organizacija, i kada imamo cjelokupan kontekst u vidu, stvari nam postaju nešto jasnije, zar ne?" kaže Blagić\nDodaje kako je veoma interesantno pitanje da li će vlast zabraniti okupljanja "Pravda za Davida".\n"Smatram da bi vlast najviše voljela da ugasi ova okupljanja, ali su svjesni posljedica ukoliko to pokušaju da urade silom. Mislim da su na samom početku vladajući očekivali da će se okupljanja "stišati" sama od sebe i nisu željeli da dolijevaju ulje na vatru jer je izborna godina. Ipak, sada kad su izbori na samom pragu, a okupljanja se nastavljaju skoro kao i prvog dana, jasna je bojazan vladajućih, jer im skupovi ne idu u prilog. To znači da vlast gubi u obje varijante: i ako nasilno zabrani okupljanja i ako se okupljanja nastave. Biće zanimljivo vidjeti koju će od te dvije opcije odabrati" ističe on.\n"Ova okupljanja nisu organizovana od bilo kakve političke opcije ili NVO, da bi se trebale tražiti dozvole. Po toj logici dozvole bi trebali imati svi oni strajkači u parku Mladen Stojanović" ističe ona.\n"Prvo, pokazali bi nervozu i slabost, Drugo, morali bi početi da hapse i kažnjavaju, što je u ovom trenutku kontraporoduktivno za njih. Treće, na taj način ne mogu natjerati ljude da zaborave sve ovo što se dešavalo u poslednjih 100 dana" ističe Puhalo za BUKU.\nDavor Dragičević je prije dva dana uputio gradonačelniku Banjaluke Igoru Radojičiću pismo u kojem želi samo da ga "ne uznemiravaju dok se bori za pravdu i istinu u slučaju Davidovog ubistva.\n"Želim da, dokle god traje moja borba za mog pokojnog sina, sve stvari ( svijeće, slike i dr..) koje se nalaze na Trgu Krajine, danas poznatom i kao Davidov trg, tu i ostanu. Ne želim da me komunalna policija, kao ni neki činovnici iz odjeljenja za stambeno-komunalne poslove ovog grada, ometaju u mojoj borbi za istinom." naveo je Davor Dragičević u svom pismu.\n"Jer nas niko ne plaća , niko nas ne prisiljava, osim naše roditeljske i građanske dužnosti da stanemo na trg svaki dan i u tih 20 minuta iskažemo kako podršku roditeljima pokojnog Davida, tako i nezadovoljstvo radom institucija koje treba da obezbjede mirnu i sigurnu buducnost našoj djeci. To je naša moralna obaveza, a Ustavom nam je kao gradjanima ove zemlje i data ta mogućnost da na ovakav način kritikujemo rad institucija" zaključuje Ratešić za BUKU.\nPROTESTI U BANJOJ LUCI: Iz grupe "Pravda za Davida" tvrde da znaju ko je na čelu zataškavanja istrage o ubistvu Davida Dragičevića\n"SB" NA LICU MJESTA; ČLANOVI "PRAVDE ZA DAVIDA" STIGLI U SARAJEVO: Zaštitite nas od progona! (FOTO)


Marta Mratinković iz leskovačkog Streljačkog kluba "GT" donela zlato i srebro u svoj grad - juGmedia\nMarta Mratinković iz leskovačkog Streljačkog kluba „GT“ juče je u Smederevu osvojila 1. mesto, zlatnu medalju i titulu pobednika kupa u konkurenciji mlađih juniorki, a iako je kadetkinja, ona je finalu impresivno pobedila sa 4 kruga prednosti i iza sebe ostavila članove reprezentacije Srbije. Takođe je osvojila i 2. mesto i srebrnu medalju u konkurenciji kadetkinja.\nMarta je ove godina pozvana od Selektora reprezentacije za pištoljske discipline, Jelene Arunović, da kao član reprezentacije Srbije učestvuje na Olimpijskim igrama mladih, što je na žalost odloženo.\nU dosadašnjim nastupima Marta ima osvojenu zlatnu medalju na prvenstvu centralne Srbije kao i srebrnu medalju na prvenstvu Srbije.\nFinale kupa Streljačkog saveza Srbije u gađanju vazdušnim oružjem B programa, predstavljala su 3 strelca iz Leskovca vazdušnim pištoljem, što Klub svrstava u kategoriju najuspešnijih na ovom takmičenju.\nJoš dve osobe iz Vlasotinca obolele od korone, a jedna iz Leskovca\nVek FK Vlasine na fotografijama izložbe u Vlasotincu\nU organizaciji Fudbalskog kluba Vlasina i Kulturnog centra Vlasotince sinoć je u galeriji na Nešićevom keju otvorena izložba fotografija povodom 100…\nStefan Raičević najbolji sportista Medveđe u 2020. godini\nKomisija za dodelu nagrada i priznanja Sportskog saveza odlučila je da ove godine dodeli posthumno priznanje za životno delo Miloradu Simiću, koji…


Jedna nana ispred konga čeka bracu da dođe iz crkve, pa da zakuvava supu, a on zap’o u bircuzu na samo još jednu... i svi oni, svečano doterani u nove ispeglane ‘aljine, čekaju nasmejane kupce da ih raznesu po svetu, kao vojvođanska košava...“, reči su kojima je Dragan Stajić predstavio Aleksandra i Branku Ranković i predmete koje proizvode u porodičnoj manufakturnoj radionici „Keramika Ras“. Dodao je još i da su sa zadovoljstvom prihvatili ponudu da naprave izložbu u Bečeju, „baš uoči Svetog Nikole i našim sugrađanima poklone šarene darove iz njihovog velikog kofera lepih umetnosti.“\nNa izložbi su predstavljeni dekorativni predmeti od keramike (figurice, satovi, slike, grbovi, magneti...) koje porodica Ranković pravi više od dvadeset godina. O ovim predmetima je govorio Vojin Reljin: „Aleksandar i Branka Ranković su se opredelili za ono čega mi najviše imamo, a to je zemlja. Izvanredno su objedinili formu, tematiku, dizajn, tehnologiju i napravili suvenire koji su karakteristični za naše predele i verno oslikavaju ovo podneblje. Njihovi suveniri imaju posebnu vrednost, jer su ručno izrađeni od autentičnog materijala“.\nAleksandar Ranković je rekao da izložba nije slučajno u Bečeju jer je iz Bečeja sve i krenulo zahvaljujući Veselinu Korovljevu, proizvođaču peći za keramiku, sa kojim porodica Ranković i danas sarađuje.\nIzložbu je posetilo više od pedeset građana, kojima su na ulazu u prostorije Agencije „Stajić“ deljeni blokčići sa nagradnim brojevima, a igrom slučaja poklon „Keramike Ras“ je dobio predsednik opštine Peter Knezi.\nViše iz ove kategorije « Trojna promocija knjiga u Gradskom pozorištu: „Savršeno ispričana samoća“\tU biblioteci u Bačkom Gradištu: Doček Nove godine »


Press Online :: Društvo :: Srećan Božić / print=true\nU 10.00 časova u crkvi Krista kralja u Beogradu Božićnu misu služio je beogradski nadbiskup Stanislav Hočevar.\n"Način slavljenja Božića ukazuje na to kakva će biti naša budućnost. Stoga ćemo učiniti sve, a pravo na to i pozivam sebe i vas da nađemo mesta za Bogočoveka-Isusa i u svom razumu i u svom srcu... da nađemo za njega mesta u našim porodicama, naseljima, društvu i politici", navedeno je u poslanici.\n"On treba da se rodi sada i ovde u ovim danima - u našim srcima, našim međusobnim odnosima, u konkretnoj društvenoj pravdi, u pravom pomirenju među našim narodima i državama, u traženju pravog načina upravljanju čitavim čovečanstvom", poručio Hočevar.\nBeogradski nadbiskup Stanislav Hočevar izjavio je da je potreban otvoreniji razgovor društva i svih verskih zajednica, kao i države i crkve.\n"Građanima Srbije - katoličkim, pravoslavnim i svim ostalim vernicima potreban je dubok i svestran dijalog. Moramo svi zajedno da preuzmemo odgovornost za izbor najboljih puteva za budućnost", rekao je Hočevar u intervjuu za Večernje novosti od ponedeljka.\nOn je ocenio da su upoznavanje, razgovor i saradnja jedini put za lečenje rana iz prošlosti.\nNa pitanje kako se katolici osećaju u Srbiji Hočevar je rekao da su oni verska i nacionalna manjina što ih navodi na veći angažman i čuvanje svojih specifičnosti.\n"Poteškoće nam prave istorijski sukobi koje su Srbi imali sa katoličkim narodima, svejedno da li je reč o Mađarima, Hrvatima, Albancima...Bez obzira na to sve nacionalne manjine u Srbiji se osećaju da su zaista u svojoj zemlji i daju joj veliki doprinos. Ne smemo zaboraviti da su razlike između pravoslavlja i katoličanstva minimalne", naveo je on.\nOn je kazao da svi događaji iz prethodnog veka, uključujući i ulogu (kardinala Alojzija) Stepinca "predstavljaju veliki poziv da ne zaboravljamo prošlost".\n"Na ovom slučaju imamo priliku za vođenje fundamentalnog dijaloga. On je veoma važan za bolje razumevanje Istoka i Zapada i dve crkve", naveo je Hočevar.\nPredstavnici vlasti u Srbiji čestitali su danas Božić beogradskom nabiskupu Stanislavu Hočevaru i vernicima koji taj praznik slave po gregorijanskom kalendaru.\nPoglavar Rimokatoličke crkve papa Franja osudio je večeras u besedi uoči Božića "dramu s migrantima u svetu", koji su često primorani da napuste svoju zemlju jer su njihovi rukovodioci spremni da "prolivaju krv nedužnih ljudi", upućujući ponovo apel za gostoprimstvom.\nArgentinski papa Horhe Mario Bergoljo, i sam unuk italijanskih migranata, učinio je sudbinu migranata i izbeglica jednom od osnovnih tema njegovog pontifikata započetog pre skoro pet godina.\nU tradicionalnom obraćanju na Badnje veče, papa je rekao da se u odlasku roditelja Isusa Hrista, Josifa i Marije, iz Nazareta u Vitlejem "mogu videti tragovi stopa brojnih i čitavih porodica koje su danas primorane da napuste svoje domove".\n"Vidimo tragove nekoliko miliona ljudi koji nisu sami izrabrali da odu već su primorani da se odvoje od svojih bližnjih i proterani su iz svoje zemlje", rekao je papa pred oko 10.000 vernika okupljenih unutar i ispred crkve Svetog Petra.\nPapa je rekao da je Božić trenutak da se "snaga straha pretvori u snagu ljubavi". "Niko ne sme da se oseća da nema svoje mesto na ovoj Zemlji", rekao je Franja pozivajući vernike da se odreknu "ravnodušnosti" i pokažu "gostoprimtsvo i samilost".\nPoglavar 1,3 milijardi katoličkih vernka u svetu, koji je nedavno napunio 81 godinu, sutra će uputiti tradicionalnu božićnu poruku "Gradu i svetu" (Urbi et Orbi).


Honor Play 9A stiže sa velikom baterijom - BIGportal.ba\n24 Marta, 2020 24 Marta, 2020 0182\nHonor 30 linija se očekuje 30. marta, a u okviru prezentacije biće predstavljen i Honor Play 9A. Zvanični tizer telefona pojavio se na Weibo stranicama Honor brenda, a otkriva pomenuti datum objave i sugeriše da će telefon imati veliku bateriju.\nHonor Play 9A izgled je već procureo preko rendera, a telefon bi trebalo da ima Helio P35 čipset, 4GB RAM-a i 128GB skladišnog prostora. Glasine su sugerisale bateriju kapaciteta 5000mAh, a Honor promoviše telefon sa dugim radnim vekom i izuzetnom izdržljivošću što ukazuje na to da bi glasine o bateriji mogle biti tačne.\nZanimljivo je da je i prethodnik ovog modela, Honor Play 8A, imao isti čipset. Očekuje se da Play 9A stigne po pristupačnoj ceni, ne većoj od 120 dolara.


Dok su okupljeni ispred Centralnog zatvora u Beogradu u ponedeljak zahtevali puštanje na slobodu uhapšenih tokom protesta u Beogradu prethodnih dana, pravnici ocenjuju da presude „po hitnom postupku” na 30 dana zatvora za neke od učesnika služe da spreče i zastraše demonstrante.\n„Verujem da je glavni razlog za prekršajno gonjenje i kažnjavanje zatvorskom kaznom bio sprečavanje aktivista da dalje učestvuju u protestima, kao i zastrašivanje drugih učesnika u protestu”, kaže za BBC na srpskom Kristina Todorović, advokatica Komiteta pravnika za ljudska prava (Jukom).\n„Postupak se može završiti po hitnom postupku ako dođe do potpisivanja sporazuma o priznanju prekršaja, što ne verujem da je slučaj”, kaže ona.\nOn tvrdi da je pokušao da smiri nekoliko mlađih demonstranata koji su burnije reagovali kada im je u susret, dok su sedeli na stepenicama, prilazila „grupa ljudi u civilu, opasnijeg izgleda”.\n„Rekao sam da sam tu došao sa namerom da umirim ljude, i onda je taj inspektor upitao policajca koji me je uhapsio ‘šta je radio ovaj?’, a on mu, posle dramske pauze, odgovorio ‘vređao policiju'”, kaže Grubetić za BBC na srpskom.\nPrema saznanjima Kristine Todorović oni se terete za „vređanje službenog lica u vršenju službene dužnosti”, za šta je predviđena novčana kazna od 50.000 do 150.000 dinara ili zatvor od 30 do 60 dana.\nIz Krova nad glavom tvrde da su „jedini svedoci na suđenju” njihovim članovima bili policajci.\n„Međutim, imajući u vidu okolnosti konkretnog slučaja, veliki broj lica na ulicama, teško se može zamisliti da su jedini svedoci bili policajci”, kaže ona.\nZa to bi bilo potrebno da se, pored „osnovane sumnje da će delo ponoviti”, radi o težem prekršaju što, po njoj, ovde nije slučaj.\nNjegove kolege su se oglasile saopštenjem i tražile njegovo „hitno puštanje na slobodu”.\nIz ove organizacije navode da je Šljapić protestovao „mirno i nenasilno, ne provocirajući policiju”, a na internetu su se pojavile fotografije na kojima on drži poruku „stop nasilju”.\nSaslušan je zbog krivičnog dela „nasilničko ponašanje na javnim skupovima”, posle prve večeri protesta ispred Narodne skupštine.\nPredsednik SPS Ivica Dačić je tada izjavio da mlađi Škundrić „nema nikakve veze” sa tom strankom i da treba da „snosi sve zakonske posledice”.\nMeđu privedenima je bilo i stranih državljana – na kaznu od 60 dana zatvora osuđena su dvojica izraelskih državljana.


"Jasna opomena zbog VS u Moskvi" - ebart\n"Jasna opomena zbog VS u Moskvi"\nBeograd -- Izjava Edvarda Kukana je jasna opomena da učešće Vojske Srbije može da oteža integraciju Srbije u EU, rekao je dugogodišnji diplomata Dušan Lazić.\n"Opomena veoma jasno zvuči da to može da oteža dalju integraciju Srbije što bi za našu zemlju imalo nesagledive i dalekosežne negativne posledice", rekao je Lazić Tanjugu.\nPrema njegovim rečima, izjava predsednika parlamentarne grupe za Srbiju u EP Edvarda Kukana je "izričita" i pokazuje da se Srbija našla u žiži konfrontacije Rusije i Zapada.\n"Ovo upućuje na zaključak da se to ne menja, već naprotiv, uoči proslave parade u Moskvi dobija takve razmere koje mogu biti zaista zabrinjavajuće, posebno za međunarodnu poziciju Srbije i dalji razvoj naše zemlje", rekao je član Foruma za međunarodne odnose Dušan Lazić.\nOn je istakao i da su pre donošenja odluke o učešću srpske vojske na paradi morale pažljivo biti analizirane sve posledice koje iz takve jedne odluke mogu da proističu.\n"Ne znam da li je to učinjeno, pretpostavljam da nešto od toga jeste, ali ovo reagovanje pokazuje da su tu bili neki 'pokvareni telefoni' i da se nije dovoljno razumelo šta može sve da se desi", rekao je Lazić.\nSrbija, kako je dodao, iz ovoga mora da izvuče velike zaključke, da ubuduće, pre nego što preduzmemo neke korake, o tim koracima obavimo detaljne, suštinske međunarodne konsultacije.\nNa pitanje kakve bi konkretne posledice po odnose Srbije i EU odluka mogla da ima, Lazić je rekao da posledice mogu biti različite.\n"Već duže vreme naše evrointegracije su vrlo usporene, nema rezultata i nema adekvatnih pomeranja napred iako mi stalno nastojimo da to bude brže", naveo je Lazić podsetivši da već dugo nema otvaranja poglavlja u pregovorima sa EU.\nZbog toga je i zaključio da ne bismo smeli da dovedemo zemlju u jedno iskušenje iz koga je posle izuzetno teško izaći.


Teretni brod blokirao više od 300 brodova u Sueckom kanalu | Sremska Mitrovica - Info\nTeretni brod blokirao više od 300 brodova u Sueckom kanalu\nKAIRO – Napori da se gigantski teretni brod “Ever Given“, koji već danima blokira Suecki kanal, oslobodi doveli su danas do pomeranja krme i kormila, ali nije poznato kada bi mogao da se preusmeri, izjavio je predsedavajući Uprave Sueckog kanala (SCA) Osama Rabi.\nBrod, dugačak 400 metara, nasukao se dijagonalno preko južnog dela kanala zbog jakih vetrova rano u utorak i tako blokirao jedan od najprometnijih plovnih puteva na svetu i poremetio globalnu trgovinu, podseća Rojters.\nPokušaji da se plovilo pomeri ponovo su započeti danas, a dalji napori planirani su za večeras i sutra ujutro, rekli su tri izvora upoznata sa operacijama kanala, iako su dodali da bi moglo biti potrebno ukloniti više peska oko broda da bi se oslobodio.\nRabi je rekao da se nada da neće biti potrebno pribegavati uklanjanju nekih od 18.300 kontejnera s broda radi olakšavanja tereta, ali da jaka plima i vetrovi komplikuju napore da se oslobodi.\nRabi je rekao da se brodovi koji čekaju, a ima ih 321, mogu slobodno preusmeriti oko Rta dobre nade, što je dve nedelje duži put, ali još niko nije to učinio.\nEgipatski zvaničnik je rekao i da je sa broda uklonjeno 9.000 tona balastne vode kako bi se oslobodio , ali da je situacija komplikovana jer teretnjak duži od širine kanala.\nAgencija navodi da je Rabi naglasio da se brodovi koji čekaju mogu slobodno preusmeriti oko Rta dobre nade, što je dve nedelje duži put, ali još niko nije to učinio.\nVeliki teretni brod Ever Given, dužine 400 metara i širok 59 metara, posle iznenadnog udara vetra koji mu je poremetio kurs, ukoso se nasukao u Sueckom kanalu, na tom mestu širokom manje od 300 metara, čime je blokirana jedna od arterija svetske ekonomije.\nRelated Items:blokada, Featured, suecki kanal, teretni brod\nStanovnici bloka 37 i jutros blokirali gradilište!\nKonačno oslobođen teretni brod koji je blokirao Suecki kanal!


Energyobserver - ČEŠKA TRAŽI DA NOVA EK BUDE AKTIVNIJA U PODRŠCI DIJALOGA BEOGRADA I PRIŠTINE\nŠef češke diplomatije naglasio je koliko je proširenje EU na Zapadni Balkan važno za razvoj demokratije, stabilnosti i ekonomskog prosperiteta, te da zato Češka trajno proširenje na taj region podržava i ono će takođe biti prioritet češkog predsedavanja Višegradskom grupom od jula.\nI Dačić i Petšiček pohvalili su trgovinsku saradnju Srbije i Češke gde je obim 2018. porastao u odnosu na prethodnu za 220 miliona evra i dostigao 1,08 milijardi.\n"Raduje nas što u ekonomskoj sferi imamo veliki rast naše spoljnotrgovinske razmene, i ona u 2018. iznosi preko milijardu evra. Takođe treba da sagledamo u kojim sve segmentima na ekonomskom planu možemo da sarađujemo, a to znači i da razvijamo saradnju naših privrednih komora, biznis asocijacija itd", kazao je Dačić, saopštilo je Ministarstvo spoljnih poslova Srbije.\nMinistar Petšiček potvrdio je da je prihvatio poziv svog kolege da poseti Beograd u jesen.\n"Sa velikim zadovoljstvom očekujemo posetu vašeg predsednika u septembru i posetu predsednika domova vašeg parlamenta. Nedavno su u poseti Češkoj bile naša premijerka Ana Brnabić i predsednica Narodne skupštine Maja Gojković. Očekujem na jesen i posetu ministra Petšičeka Srbiji. To je prilika da još jednom izvršimo pregled svih tačaka u kojima možemo da sarađujemo od političke, ekonomske i kulturne i svih drugih sfera saradnje", kazao je Ivica Dačić.\nPotpredsednik Vlade Srbije i ministar spoljnih poslova podsetio je takođe da su bilateralni odnosi Češke i Srbije dobri i da nema otvorenih ptianja.


“Momguće je privremeno onesposobiti infratstrukturu, onemogućiti joj pristop, ali da dođe do potpunog kraha, to je gotovo nemoguće. Oni su decentralizovni na desetinama, ako ne i stotinama hiljada servera širom sveta. Izuzetno je teško zamisliti da bi takvo nešto bilo moguće. Ali uvek postoji neko ali. U nekom trenutku će se neko setiti kako i to da izvede tako da teoretska mogućnost postoji”, rekao je Rakar.\nDruštvene mreže Fejsbuk Instagram\n← Fejsbuk za globalni prekid krivi „neispravnu promenu konfiguracije“\nDru Saliven o Pandorinim papirima: Mislim da se Vučić neće odreći Malog →


Sportisti i rekreativci jedva dočekali - ponovo radi teretana SC Bambi (VIDEO)\nNakon ublažavanja mera širenja korona virusa posle frizerskih i kozmetičkih salona otovorene su i teretane. Teretana u sportskom centru Bamb nastavila je sa radom od ponedeljka 4, maja, i na usluzi je svim vežbačima radnim danima od 08 do 17 h.\nU proteklim danima sprovedene su sve neophodne mere dezinfekcije prostora, svlačionica, sprava i rekvizita, u skladu sa preporukama nadležnih organa, kako bi vežbanje učinili ugodnim i pre svega bezbednim. Slične mere primenjivali su se i inače i pre nego se desila ova epidemija tako da ni sada nema velike razlike u proceduri – kažu zaposleni u SC Bambi.\n– Jedna od novosti je ograničenje broja vežbača koji mogu da borave u teretani u istom trenutku, a to je do 20 kao i držanje distance . Zato smo svim našim članovima preporučili da termin obezbede uz prethodnu telefonsku najavu. Radno vreme je za sada od 8 do 17 časova, za sada, a dalje ćemo ga korigovati prema odlukama Vlade RS u vezi sa vanrednim stanjem i policijskim časom – kaže direktor SC Bambi, Darko Tošić.\nTagovi bambikorona virusSportski centar BambiteretanaVesti Zrenjaninzrenjanin\nEpidemija korona virusa zaustavila tržište nekretnina ali nije uticala na cene


Svetsko takmičenje - Blic Online\nSrpski jedriličari uspešni na na Svetskom vojnom prvenstvu\nNa 50. svetskom vojnom prvenstvu u jedrenju koje je održano u Helsinkiju srpski jedriličari zauzeli su sedmo mesto zajedno sa reprezentacijom Kanade.\nJEDINSTVENI TRIO IZ SRBIJE POMERA GRANICE Plesom osvojile treće mesto u Austriji\nNeponovljiv trio devojčica ponovo je zablistao na plesnom podijumu i doneo nagrade u Srbiju. Esma Hadžić gluvonema, Ana Jovčić slepa, a Marina Blažić sa asimetrijom lica, osvojile su treće mesto na Svetskom takmičenju u modernom plesu u Austriji.\nSport za koji mnogi misle da je KORAK KA PROSTITUCIJI\nPlesačice oko šipke se uzdižu u visine, uvijaju svoja tela i rade špage viseći naglavačke trudeći se iz petnih žila da budu najbolje u tome što rade. Njihov sport je i dalje za većinu asocijacija na noćne klubove, ali stvari se polako menjaju, pa bi njihovo umeće uskoro mogli da gledamo na nekim naredim Olimpijskim igrama.\nAna Jovčić (19), Marina Blažić (20) i Esma Hadžić (17) osvojile su drugo mesto na svetskom takmičenju u plesu bez obzira na sve prepreke. Marina je devojka sa jedinstvenom dijagnozom u svetu, Ana je devojka koja je slepa, a Esma je gluvonema.\nŠahovskom geniju iz Niša nedostaje 2.000 evra za odlazak na svetsko takmičenje\nNišliji Jovanu Stevanoviću (8) balkanskom prvaku i kadetskom šampionu Srbije u ubrzanom šahu do osam godina i brzopoteznom šahu do deset godina, potrebno je 2.000 evra za odlazak na Svetsko takmičenje mladih šahista u Grčkoj u Porto Karasu.\nNa svetskom takmičenju studenti FON-a treći\nStudenti beogradskog Fakulteta organizacionih nauka (FON) podelili su sa kolegama Univerziteta Porto treće mesto na svetskom takmičenju u rešavanju poslovne studije slučaja, održanom u Beogadu.


U augustu će početi druga faza obnove Muzičke akademije\nPrivodi se kraju prva faza obnove zgrade Muzičke akademije, a do kraja sljedeće sedmice bit će otvoren javni poziv za izbor izvođača radova na drugoj fazi koji provodi UNDP u BiH.\nOčekivanja su da kompletna procedura izbora izvođača bude završena do kraja ovog mjeseca kada bi trebala početi druga faza. Cijeli projekat vrijedan je preko 560.000 konvertibilnih maraka, a pokrenula ga je Općina Stari Grad, putem Službe za lokalni razvoj i poslove mjesnih zajednica, koji su osigurali učešće i ostalih donatora.\nNa objektu se trenutno se izvode završni radovi prve faze energetske obnove dijela fasade za čije izvođenje je Općina Stari Grad izdvojila 50.000 KM, Grad Sarajevo također 50.000 KM i Federalno ministarstvo kulture i sporta. Inače, Služba za lokalni razvoj i poslove mjesnih zajednica ranije je aplicirala ovim projektom kod navedenog ministarstva koje je za njega odobrilo iznos od 47.000 KM. Nakon toga, Služba je projektom aplicirala i kod ostalih potencijalnih donatora, kako bi se osigurala nedostajuća sredstva.\nDrugu fazu radova finansirat će Vlada Švedske kroz UNDP projekat „Zeleni ekonomski razvoj“ koji ima za cilj da doprinese uspostavljanju održivog sistema upravljanja energijom na svim nivoima vlasti u BiH kako bi se smanjile emisije štetnih gasova, poboljšala energetska efikasnost javnih objekata i reinvestirale ostvarene finansijske uštede. Ovaj projekat realizuje se putem Ministarstva prostornog uređenja, građenja i zaštite okoliša Kantona Sarajevo.\nRadit će se obnova preostale fasade, zamjena stolarije, obnova krova i izgradnja novog sistema grijanja. Vlada Švedske za drugu fazu radova izdvaja 420.000 KM, a UNDP će realizirati radove.


Ovu ideju (opet smo kod ideje!) bi moglo potkrepiti objašnjenje Limba (neizgrađen prostor sna) u filmu u kome sanjari mogu ostati večno zarobljeni ako suviše dugo borave u njemu. Posebna opasnost za sanjare je definitivni gubitak osećaja šta je java, a šta san. Odavde bi se moglo zaključiti da se Kob nikada nije probudio iz sna i što je još važnije on svesno ne želi da se probudi iz sveta snova koji je gradio tako dugo vremena. Tokom celog filma Kobu preti opasnost da bude uhvaćen od strane raznih agenata zbog korporativne špijunaže koji se u njegovom svetu snova pojavljuju kao projekcije podsvesti. S obzirom na to da projekcije podsvesti mogu imati poreklo iz stvarnosti gde su alternative daleko suženije nego u svetu snova (i sam Kob kaže da je u njemu moguće izgraditi ono što je nezamislivo u stvarnom svetu), moglo bi se pretpostaviti da Kobu u stvarnom svetu preti doživotni pritvor zbog svojih nedela čime je u potpunosti isključena nada da će ikada ponovo biti sa decom, i, možda, sa Mol. Zbog toga Kob na sve načine pokušava da izbegne takvu stvarnost, pokušavajući da se vrati i zadrži na onom nivou vlastito izgrađenog sna gde će slobodno i bukvalno moći da pogleda u lica svoje dece. Prepreka svemu ovome jeste deo Kobovg uma, potisnut u podsvest, koji se buni protiv ovakve želje (jer na kraju svi mi moramo da se probudimo i vratimo u realnost, ma koliko ona surova bila po nas) šaljući razne „naoružane“ projekcije da ga „ubiju“, odnosno probude. Jedna od takvih projekcija je i voz koji se pojavljuje niotkuda na sred neke glavne ulice u jednoj akcionoj sceni, što samo potvrđuje Nolanovu rediteljsku pronicljivost.


• Popadić na čelu sindikata\nOsnovan je sindikat Sloga u Domu zdravlja Dr Ðorđe Lazić.\nSindikalna organizacija „Sloga” Dom zdravlja Dr Ðorđe Lazić osnovana je pre nepunih mesec dana, najviše zahvaljujući angažovanju predsednika sindikata Dušana Popadića, koji je za kratko vreme pridobio poverenje članstva. To je druga sindikalna organizacija formirana na području Grada Sombora i Zapadnobačkog okruga u porodici Udruženih sindikata Srbije Sloga. - Sindikat zdravstva i socijalne zaštite „Sloga” postoji šest godina i njegovo članstvo je za ovo kratko vreme naraslo na desetak hiljada članova. Reprezentativan je u mnogim velikim gradovima širom Srbije, kao i u najvažnijim državnim zdravstvenim ustanovama, što je cilj i našeg Odbora. Sindikatu Sloga su pristupili i pristupaju uglavnom nezadovoljni članovi postojećih reprezentativnih sindikata. Naime, Zakon o radu i smanjenje zarada u zdravstvu su prošli bez ikakvog otpora reprezentativnih sindikata, što je upravo dovelo do gore navedene situacije. Konstantno urušavanje materijalnog statusa i uslova rada zaposlenih u zdravstvenim ustanovama dovodi do navedenog nezadovoljstva - ističe Popadić.\nNovoformirani Odbor će imati predstavnike svih struktura, počev od spremačica, pa sve do lekara specijalista, jer je Sindikat „Sloga” otvoren za sve. Predsednik Popadić najavljuje aktivnije angažovanje za veća prava svih zaposlenih, jer kako ističe „članstvo je prepoznalo odliku da Sloga radi korektno i pošteno”. Sindikat ovom prilikom poziva i ostale kolege zaposlene u ustanovama zdravstvene i socijalne zaštite Grada Sombora i Zapadnobačkog okruga da im se pridruže u zajedničkoj i najvažnijoj borbi, uz izražavanje zadovoljstva da je u toku registracija još jedne sindikalne organizacije na teritoriji grada - piše u dopisu Sindikata Sloga Doma zdravlja Dr Đorđe Lazić.\nsavamajstor @ Sre, 02.08.2017. 03:10\ndom zdravlja dr đorđe lazić dušan popadić privreda sindikat sloga sombor zapadnobački okrug\n• Somborka preuzima upravljanje banjom\nPokrajinska Vlada donela je odluku da zameni vršioca dužnosti direktora u Banji Junaković.\nČelnu poziciju, odlukom Vlade Vojvodine, preuzeće doktorka Dragana Mrđenov iz Sombora, dojučerašnja zamenica direktorke za medicinska pitanja Doma zdravlja „Dr Đorđe Lazić” Sombor. Ona je na novu funkciju imenovana pre sedam dana, na mandatni period od pola godine - objavljeno je u Službenom listu APV. Dragana Mrđenov je članica Srpske napredne stranke i skupštinskog odbora za zdravstvo. Ona će na poziciji direktora Specijalne bolnice za rehabilitaciju Junaković Apatin, zameniti dr Blagoja Markovića. Bivši čelnik je na funkciju vršioca dužnosti direktora obavljao nepunih pet meseci, od kraja februara tekuće godine.\nMora se podsetiti da je u Banji Junaković još 2008. započeta izgradnja akva park, koji je tada najavljivan, kao novi turistički dragulj Srbije. Međutim, deset godina kasnije i pored više miliona evra ulaganja, radovima se i dalje ne nazire kraj.\nsavamajstor @ Čet, 20.07.2017. 04:53\nbanja junaković dom zdravlja dr đorđe lazić dr blagoje marković dragan mrđenov privreda sombor vlada vojvodine zamenica direktorke\n• Konkurs za direktora Doma zdravlja\nUpravni odbor Doma zdravlja Dr Đorđe Lazić raspisao je konkurs za izbor i imenovanje direktora ove zdravstvene ustanove.\nRok za podnošenje prijave ističe u ponedeljak, a kako je navedeno u konkursu, konačnu odluku o izboru direktora doneće osnivač Skupština grada Sombora na osnovu poredloga UO Doma zdravlja Dr Đorđe Lazić. Kandidat za direktora, uz opšte uslove propisane Zakonom o radu mora ispuniti i posebne uslove, kojima podrazumeva završen medicinski, stomatološki ili farmaceutski fakultet sa specijalizacijom, odnosno ekonomski fakultet sa završenom edukacijom u oblasti zdravstva. Neophodno je da kandidat ima najmanje pet godina radnog iskustva u oblasti zdravstvene zaštite. Prilikom prijavljivanja zainteresovani podnose obaveznu dokumentaciju (konkurs u prilogu vesti), te predlog programa rada i razvoja ustanove za period od četiri godine, koliko i traje direktorski mandat. Aktuelna direktorka Doma zdravlja Dr Đorđe Lazić je dr Emeše Uri.\nInače, upravni odbor je na poslednjoj sednici, krajem aprila, objavio oglas za prijem četiri doktora medicine u radni odnos. Kako je navedeno u konkursu (dostupan u prilogu vesti) dva mesta za lekare otvoreno je u Službi hitne medicinske pomoći, a dva u Službi opšte medicine sa centrom za preventivne usluge - odeljenje opšte medicine naseljenih mesta.\nOGLAS za prijem u radni odnos.doc KONKURS ZA IZBOR I IMENOVANJE...IREKTORA DOMA ZDRAVLJA (2).doc\nsavamajstor @ Pet, 05.05.2017. 08:37\ndom zdravlja dr đorđe lazić dr emeše uri društvo konkurs za direktora medicina skupština grada služba hitne medicinske pomoći služba opšte medicine sa centrom za preventivne usluge sombor


Amerikanac u Vrmdži komponovao rok operu "Janjičari"\nPočetak/Društvo/Amerikanac u Vrmdži komponovao rok operu „Janjičari“\nNiške Vesti24. oktobra 2018.\nAmerički kompozitor Pol Šapira koji već deset godina živi u u Vrmdži kraj Sokobanje zaršio je nedavno komponovanje rok opere „Janjičari“. Šapira je kazao da su „Janjičari“ kompozicija koja oslikava Balkan.\n„Mesto dešavanja opere je na Balkanu u vreme turske okupacije. Posvećena je danku u krvi, kada su Turci uzimali decu iz sela, odvodili ih i pretvarali u janjičare“, izjavio je Šapira.\nPrema njegovim rečima „Janjičari“ mogu da se čuju putem interneta, ukucavanjem punog naziva opere „Janissaries rock opera“.\n„Opera je dobila odlične kritike i bih voleo da je publika čuje na koncertima u Srbiji i u nekim drugim mestima na Balkanu. Operu bi izvodili neki sjajni pevači i bila bi to prilika da se i oni predstave publici u Srbij. Videcemo da li ću uspeti u tome jer je za tako nešto potrebno dosta para“, rekao je Šapira.\nOn je kazao da se prvenstventveno bavi komponovanjem muzike za naučno-fantastične filmove, ali da je komponovanje balkanske rok opere bila njegova višegodišnja želja.\nPol Šapira i njegova supruga Maja, koja je IT stručnjak, doselili su se u Vrmdžu nakon što su na internetu videli prezentaciju tog sela. Oni su jedna od 40 porodica koje su kupile kuće i imanja u Vrmdži nakon što su meštani rešili da uzmu „stvar u svoje ruke“ i spasu selo od propadanja.\nDa bi zadržali mlade u selu, ali i privukli druge ljude da se tu dosele, Vrmdžani su obezbedili odličnu internet vezu, krenuli sa promocijom prirodnih lepota i organizovanjem različitih manifestacija poput biciklističkih trka i festivala ekološkog vilma.\nU selu sada živi oko 600 stanovnika, a medju njima je i jedan Amerikanac, jedan Italijan i jedna Švajcarkinja. Stanovnici Vrmdže postali su i Beograđani, Nišlije, Novosađani, Subotičani… Pol Šapira i njegova supruga, objašnjavaju da je Vrmdža idealno mesto za život, odrastanje njihove dvojice sinova ali i za rad.\nAmerikanac kompozitor Sokobanja tursko doba Vrmdža


Arhiva -- Devojka proviruje kroz džinovsku zastavu Kosova tokom proslave kosovkse nezavisnosti, u Prištini, 17. februara 2008.\nSavetnik predsednika Kosova Bljerim Šalja izjavio da će Zajednica srpskih opština biti formirana u skladu sa odlukom Ustavnog suda Kosova. Na tribini u Beogradu o perspektivama Briselskog sporazuma Šalja nije odbacio mogućnost da Moskva uslovljava ulazak Kosova u UN.\nPoslednja reč na temu Zajednice srpskih opština (ZSO) biće data u Briselu na najvišem nivou, jer je to političko pitanje, ocenio je savetnik predsednika Kosova Bljerim Šalja i najavio da će predsednici Srbije i Kosova, Aleksandar Vučić i Hašim Tači razgovarati u petak u Briselu o primeni postignutih sporazuma koji do sada nisu implementirani, kao što su formiranje ZSO i sporazumi iz oblasti energetike.\nU izjavi agenciji Beta Šalja je rekao da je dobro što će se Vučić i Tači sastati i da očekuje da ti sastanci postanu redovni kako bi se dogovorili o daljim koracima, imajući u vidu strategiju EU o proširenju Unije na Zapadni Balkan. Prema njegovim rečima, Beograd i Priština za dve godine moraju da postignu rešenje.\nA učestvujući u radu današnje konferencije o perspektivama Briselskog dijaloga održanoj u Beogradu, Šalja je poručio da će ZSO biti formirana i podsetio da je krajem 2015. godine Ustavni sud Kosova zaključio da je obaveza Kosova da forira Asocijacija srpskih opština, u skladu sa zakonima Kosova.\nSavetnik Hašima Tačija je ocenio da sadašnja generacija srpskih i kosovskih politčara ne bi smela da propusti istorijsku priliku da zbog povoljnih okolnosti normalizuju odnose i u naredne dve godine stignu do pravno obavezujućeg sporazuma.\nOn je odbacio mogućnost da situacija ostane na nivou zamrznuog konflikta - ne samo zato što to želi Evropska unija već, kako je dodao, zato što taj problem mora da se reši.\nŠalja je rekao da Kosovo želi punopravno članstvo u Ujedinjenim nacijama, jer bi dobijanje statusa posmatrača predstavljalo ulazak u neki novi period tranzicije, čije je trajanje neizvesno.\nČlanstvo Kosova u UN ne zavisi samo od sporazuma Prištine i Beograda, već i od Moskve. Ruski predsednik Vladimir Putin je poručio da će podržati svaki sporazum Beograda i Prištine. Nadam se da će Moskva podržati pravno obavezujući sporazum, izjavio je Šalja.\nPravno obavezujući sporazum treba da čini suštinu nove rezolucije Saveta bezbednosti UN, koja bi zamenila postojeću Rezoluciju broj 1244 o Kosovu, istakao je Šalja i dodao da tek posle usvajanja nove rezolucije, Kosovo može aplicirati za članstvo u UN.\nPredsednik UO Foruma za etničke odnose Dušan Janjić je rekao da je Putin izjavio da za Rusiju važi Rezolucija broj 1244, kao i da je poručio da se, i ako se Srbija složi sa članstvom Kosova u UN, o tome pita Rusija, koja će to rešiti u skladu sa Rezolucijom broj 1244.\nOn je konstatovao da se više ne radi isključivo o dogovoru Beograda i Prištine, jer Rusija ima svoje interese.\nPo mišljenju Janjića jedino rešenje predstavlja put normalizacije odnosa, Briselskog dijaloga, sprovođenja dogovorenog, bez zanošenja iluzijama. Neostvarive ciljeve, kao što je međusobno priznavanje Srbije i Kosova, treba ostaviti po strani, kako bi se došlo do održivog rešenja, rekao je Janjić.


Fotoreporteri: Primitivizam navijača Srbije i loša organizacija F S S-a | Autonomija\nFotoreporteri: Primitivizam navijača Srbije i loša organizacija F S S-a\n"Navijči" Srbije gađali ledenicama fotoreportere a Fudbaslki savez Srbije nije preduzeo ništa da ih zaštiti\nFoto asocijacija Vojvodine najoštrije je danas osudila „primitivni čin“ navijača Srbije, koji su tokom fudbalskog meča Srbija-Škotska grudvama-ledenicama gađali fotoreportere smeštene na atletskoj stazi, na severozapadnom delu stadiona „Karađorđe“.\n„Mnoštvo grudvi završilo je na glavama, telu i na skupocenoj fotografskoj tehnici.\nFudbalski savez Srbije (F S S) kao organizator meča nije adekvatno reagovao i nije zaštitio akreditovane fotoreportere“, navodi se u saopštenju za javnost.\n„Fotoreporteri su na jednom delu stadiona preuzimali akreditacije, na drugom markere, na trećem su ulazili, a na četvrtom izlazili sa stadiona“, piše u saopštenju.\nFotoreporteri su saopštili i da je bežični internet veoma slabo radio, zbog čega su bili prinuđeni da se snalaze kako bi fotografije sa stadiona otišle u svet!\n„U zamenu za markere, fotografima su tražena lična dokumenta iako je zakonima Republike Srbije zabranjeno zadržavanje ličnih isprava. Fotoreporterima nisu potrebni markeri Fudbalskog saveza Srbije da ih nose kući, potrebni su im elementarni uslovi za rad“, navodi se u saopšstenju.


Privredne komore Vojvodine i Republike Srpske ozvaničile saradnju\nBack PRIVREDA INSTITUCIJE Privredne komore Vojvodine i Republike Srpske ozvaničile saradnju\nutorak, 06 jun 2017 20:11\nPredsednik Privredne komore Vojvodine (PKV), Boško Vučurević, i predsednik Privredne komore Republike Srpske (PK RS), Borko Đurić, potpisali su u utorak, 6. juna 2017. godine u Banjaluci Sporazum o saradnji između dve institucije koje zastupaju. Svečanom potpisivanju Sporazuma prisustvovali su i pokrajinski sekretar za regionalni razvoj, međuregionalnu saradnju i lokalnu samoupravu, Ognjen Bjelić, i ministar industrije, rudarstva i energetike Republike Srpske, Petar Đokić, kao i privrednici iz AP Vojvodine i Republike Srpske.\nPotpisnici su se složili da zajedno rade na unapređenju poslovne saradnje na svojim tržištima sa zadatkom da poboljšaju rezultate obostranom saradnjom. Komore će učestvovati u radu svojih članova na njihovim teritorijama, posebno im pomažući u pronalaženju pogodnih partnera za saradnju na poljima trgovine, privrede, industrije, poljoprivrede, turizma, na polju investiranja, transporta, osiguranja i drugo.\nPredsednik PKV, Boško Vučurević, istakao je da je utemeljena nova platforma za delovanje.\n- Povezivanjem privrede AP Vojvodine i Republike Srpske na ovakav način, naši privrednici moći će da prošire svoja poslovanja i ostvare kontakte sa ozbiljnim, potencijalnim partnerima. Ukupna robna razmena AP Vojvodine i Republike Srpske u 2016. godini iznosila je oko 247 miliona dolara. Od toga je realizovan izvoz u iznosu od oko 202 miliona dolara, dok je uvoz iznosio oko 45 miliona dolara - rekao je Vučurević.\nPredsednik PK RS, Borko Đurić, osvrnuo se na dosadašnju saradnju PKV i PK RS.\n- Saradnja između komora, Republike Srpske i Vojvodine, postojala je i ranije, a sada je potpisivanjem ovog Sporazuma dodatno formalizovana. Iako je ta saradnja bila na zadovoljavajućem nivou u prethodnom periodu, postoji još mnogo prostora da se ona unapredi, u čemu će nam pomoći i danas potpisan Sporazum. Takođe, mnogo prostora ima i kada je u pitanju unapređenje robne razmene između Republike Srpske i AP Vojvodina i to je ono na čemu treba dodatno da radimo - naglasio je predsednik PK RS, Borko Đurić.\nZa prva tri meseca tekuće 2017. godine, ostvarena je ukupna robna razmena između AP Vojvodine i Republike Srpske u iznosu od 81 milion dolara, od čega je izvoz iznosio 65 miliona dolara, a uvoz 16 miliona dolara.\n- AP Vojvodina i Republika Srpska imaju dobru poslovnu saradnju, koja se naročito ogleda u oblasti turizma. Od evropskih i vanevropskih zemalja najveći broj noćenja u Vojvodini u 2016. godini ostvarili su turisti iz Bosne i Hercegovine i Republike Srpske. Tada je zabeležen rast od oko 16 odsto u odnosu na 2015. godinu. Na naše veliko zadovoljstvo, trend rasta nastavljen je i u prvom kvartalu ove godine - dodao je Vučurević.\nPokrajinski sekretar za regionalni razvoj, međuregionalnu saradnju i lokalnu samoupravu, Ognjen Bjelić, istakao je da Pokrajinska vlada podržava saradnju privrednika iz AP Vojvodine i Republike Srpske.\n- Svesrdno podržavamo potpisivanje Sporazuma između PK RS i PKV. Želeo bih da prenesem kratku i jasnu poruku, kako građanima i privrednicima Republike Srpske, tako i građanima i privrednicima AP Vojvodine i Republike Srbije, a to je da će Pokrajinska vlada, Vlada Republike Srbije, a mogu slobodno da kažem i u ime Vlade Republike Srpske, čvrsto stajati iza svojih privrednika, iza svih onih aktivnosti koje pretpostavljaju i koje će u jednom momentu rezultirati konkretnim razvojem, u formi konkretnih mera. Na današnjem sastanku između delegacija AP Vojvodine i Vlade Republike Srpske, zauzeli smo jedinstven stav da ćemo svesrdno podržati sve aktivnosti privrednika. Smatram da je ovo veliki dan kako za privredu Republike Srpske, tako i za privredu AP Vojvodine - naglasio je Bjelić.\nMinistar Đokić izjavio je da Vlada Republike Srpske daje punu podršku privrednim komorama AP Vojvodine i Republike Srpske.\n- I danas možemo da potvrdimo otvorenost i spremnost na saradnju sa AP Vojvodinom, odnosno sa Republikom Srbijom, sa kojom Republika Srpska ima kvalitetnu saradnju u svim oblastima društvenog života. Cilj nam je da spoljnotrgovinsku razmenu razvijemo i povećamo i upravo ovakva poseta delegacije AP Vojvodine, i na političkom i na privrednom nivou, govori o tome da su i oni za to opredeljeni. Republika Srpska radosna je zbog jednog takvog čina - rekao je ministar Đokić.\nDelegacija PKV otputovala je u Republiku Srpsku zajedno sa delegacijom Pokrajinske vlade - predsednikom Pokrajinske vlade, Igorom Mirovićem, pokrajinskim sekretarom za visoko obrazovanje i naučnoistraživačku delatnost, prof. dr Zoranom Miloševićem, pokrajinskim sekretarom za regionalni razvoj, međuregionalnu saradnju i lokalnu samoupravu, Ognjenom Bjelićem, pokrajinskim sekretarom za zdravstvo, doc. dr Zoranom Gojkovićem i privrednim subjektima sa teritorije AP Vojvodine. Predstavnici Pokrajinske vlade održali su radne sastanka značajne za buduću saradnju sa predsednikom Republike Srpske, Miloradom Dodikom, ministrom prosvete i kulture Republike Srpske, Danetom Maleševićem na Univerzitetu u Banja Luci, kao i sa ministrom zdravlja i socijalne zaštite, dr Draganom Bogdanićem.\nTekst i foto: Jovana Apić PR


BITNO JE DA NAM SE ENERGIJE POKLAPAJU: Stefan Živojinović otkrio detalje veze sa sestrom Bogdane Ražnatović : Nadlanu.com\nObjavljeno 15. dec 2019. / 16:00:30\nVelika ljubav kojom je bio okružen Stefanu Živojinoviću je omogućila da odraste u finog i skromnog momka koji voli život, pesmu... Pesmu naročito, jer se, poput mame, otisnuo u estradne vode. I ide mu odlično. Svima koji vole kafane uvek prija da čuju njegov hit "U drugom životu" iz serije "Ubice mog oca", a da im onda Stefan zapeva i hitove svojih kolega, jer i to odlično radi. A isti ti koji vole kafane mogu da uživaju i u odličnom vinu, koje pravi upravo Stefan. Kakva to vina on voli da ga opiju, kakve pesme, kakve devojke, šta je to što voli u Americi i da li je zaista zaljubljen u sestru mlade gospođe Ražnatović, Bogdanu, Stefan Živojinović otkriva za "Ljubav i zdravlje".\n- Povezivali su me sa mnogim devojkama u poslednje vreme, ali trenutno nisam zaljubljen - rekao je Stefan.\n- Uglavnom idem za Dan zahvalnosti, poznati praznik u Americi. Okupi se nas nekoliko prijatelja i spremamo ručak, tu je punjena ćurka sa specijalnim grand 'stafingom', krompirići... Družimo se i uživamo.\n- Lepo ste rekli da pesma i vino idu zajedno i nadam se da će tako i ostati. Trenutno uživam u nastupima, pesmama i, po reakcijama publike, vidim da to dobro ide, zbog toga sam posebno srećan.\n- Kako nije bilo velikog slavlja, nije bilo ni muzike, ali svako od nas voli da zapeva kada pravimo neku porodičnu proslavu."\nBogdana Ražnatovićlepa brenaslobodan boba živojinovićStefan Živojinović\nŽURKA U DOMU POPULARNE PEVAČICE: Andrej Atijas sa Ninom i…


Odbijen tužbeni zahtev protiv novinarke - podunavlje.info\nOdbijen tužbeni zahtev protiv novinarke\nSMEDEREVO, 28. januar 2017 – Apelacioni sud u Beogradu potvrdio je prvostepenu presudu kojom je je odbijen tužbeni zahtev za naknadu nematerijalne štete Miloša Stajića iz Smedereva protiv novinarke Olivere Milošević i “Politika Novine i Magazini” d.o.o, saopštilo je Udruženje novinara Srbije (UNS).\nStajić je u tužbi tvrdio da je pretrpeo duševne bolove zbog povrede časti, ugleda i ljudskog dostojanstva “objavljivanjem netačnih informacija” u listu “Politika” i nedeljniku “Naše novine” u julu i novembru 2013. godine i tražio da mu tuženi solidarno isplate 3. 500.000 dinara.\nTokom suđenja je utvrđeno da je u “Politikinom” tekstu, pod naslovom “Varao kupce stanova i bankare”, navedeno da je policija uhapsila Miloša Stajića, vlasnika privrednog društva “Orka” zbog prevare više od 50 porodica koima je prodavao stanove i lokale pod hipotekom. Takođe je napisano da se za aferu “Orka” zne već pet godina, te da se njen vlasnik tek pre tri dana našao iza rešeteka zbog prevare, zloupotrebe položaja odgovornog lica, neodgovornog korišćenja kredita i drugih podobnosti i falsifikovanja službene isprave.\nStajić se prema tom tekstu, sačinjenom na osnovu saopštenja MUP-a, teretio da je krajem 2007. godine od “Pireus banke” uzeo dugoročni nenamenski kredit od 650.000 evra za izgradnju poslovno-stambenog prostora u Smederevu, uz obavezu da od svakog prodatog stana otplaćuje ugovoreni iznos banci. Nepoštujući ovu obavezu, vlasnik “Orke” je bez znanja i saglasnosti banke prodao 45 stanova, 60 garažnih mesta i četiri lokala za 283.114.281 dinara i tako, kako je naveo MUP, oštetio banku za 62.700.000 dinara.\nU tekstu je još navedeno da Stajić nije obavestio kupce da su nekretnine date u zalog na ime kredita, a ovi nisu mogli ni u zemljišnim knjigama da otkriju da postoji teret na tim nekretninama, jer osumnjičeni sudski službenik P. Ć. nije sproveo rešenje o hipoteci Osnovnog suda u Smederevu o uknjižbi hipoteke prvog reda u korist “Pireus banke”.\nTekst gotovo istovetne sadržine objavljen je i u “Našim novinama” (za koje je tužena u to vreme radila). U njemu je preneta izjava Stajićevog advokata koji je rekao da nisu tačni navodi policije u krivičnoj prijavi i da će njegov klijent ubrzo biti pušten iz pritvora. Advokat je tvrdio da je sudski službenik, protiv koga je takođe podneta krivična prijava, u zemljišne knjige stavio takozvanu plombu na stanove koje je gradila “Orka” i da je svaki kupac mogao da se uveri u to, kao i da je plomba isto što i upis u hipoteke prvog reda.\nU nedeljniku se zatim ističe da vlasnik “Orke” nije stao sa prevarama, odnosno da je u vreme dok je obmanjivao banku i građane našao i nove žrtve. Kao primer naveden je slučaj u Ulici Đure Daničića gde je Stajić vlasnicima uzeo kuće kako bi gradio novi stambeno-poslovni objekat koji nije ni počeo da zida. Kuće su srušene, vlasnici su praktično ostali na ulici, a samo su jednom od njih ustupljena dva stana pod hipotekom u spornom objektu. Na kraju teksta stoji da je u maju 2012. godine preduzeće “Orka” otišlo u stečaj, a da je blokada sa kamatom iznosila oko 85,2 miliona dinara.\nSud je konstatovao da je pre objavljivanja ovih tekstova novinarka pokušala da stupi u kontakt sa Stajićem, ali nije mogla to da učini jer je ovaj bio u pritvoru.\nApelacioni sud je, kao i prvostepeni, zaključio da sporni tekst u “Politici” predstavlja” “verno preneto saopštenje MUP RS pa nema odgovornosti tuženih za štetu eventualno nastalih objavljivanjem tih informacija, nezavisno od toga da li su one nesitinite i potpune”. Istu ocenu sud je doneo i o drugom tekstu objavljenom u nedeljniku “Naše novine”.\n“I po oceni ovog suda, tužena Olivera Milošević, kao autor spornih tekstova, postupala je sa odgovarajućim stepenom novinarske pažnje primerene okolnostima…”, piše u pravosnažnoj presudi Apelacionog suda u Beogradu.\nZona Zamfirova stiže sa trubačima\nSmederevski političar ponovo na sudu\nAtletika: Palančanin treći, smederevski veteran zauzeo četvrto mesto\nSMEDEREVO, 18. januar 2022 – Minulog vikenda u Atletskoj...\nNAJNOVIJE Smederevo Smederevska Palanka SPORT\nFudbaleri Smedereva počeli pripreme za prolećni deo prvenstva\nSMEDEREVO, 17. januar 2022 – Posle dvomesečne pauze, danas...\nZZJZ: Za vikend 644 nova slučaja kovida u Podunavskom okrugu\nPOŽAREVAC/SMEDEREVO, 17. januar 2022 – Prema podacima koje je...\nDRUŠTVO NAJNOVIJE Smederevo Smederevska Palanka Velika Plana\n18/01/2022, 12:21 pm\nBrzina vetra: 4 m/s Z\nIzlazak sunca: 7:08 am\nZalazak sunca: 4:26 pm\nRIK: Na osnovu 98,79% obrađenih mesta – za 59,71, protiv 39,26%\nCrta: Za promenu Ustava 57,4, protiv 41,6%, glasalo 29,6% birača\nPaljenje sveća na Trgu na četvrtu godišnjicu ubistva Olivera Ivanovića\nJavni poziv za unapređenje primarne stočarske proizvodnje\nDo podneva se za 100 evra prijavilo gotovo četvrt miliona mladih\nPonovo oglašena prodaja kovinske ciglane „Naša sloga“ u stečaju\nPitanje: Da li ste za potvrđivanje Akta o promeni Ustava? A odgovor je…\nSkoro 100.000 penzionera živi od 10.000 dinara mesečno\nPlanirana isključenja struje u ponedeljak i utorak u Smederevu\nNSZ: Isplata posebne novčane naknade nezaposlenima za decembar\nGužve za lične karte i dalje traju - 'ladno al' 100 evra je 100 evra\nKovid ambulanta, zbog sve manje pacijenata, od nedelje u Domu zdravlja\nTreću dozu u Podunavskom okrugu primilo više od 35 hiljada ljudi\nVelika Plana raspisala javnu nabavku za izgradnju ulica\npodunavlje.info © 2021


Predstavljena knjiga Gradimira Gojera posvećena desetljeću baletne umjetnosti - Klix.ba\nNarodno pozorište Predstavljena knjiga Gradimira Gojera posvećena desetljeću baletne umjetnosti\nPredstavljena knjiga Gradimira Gojera posvećena desetljeću baletne umjetnosti\n9.12.2010. u 15:09\nPredstavljena knjiga Gradimira Gojera (Foto: Feđa Krvavac)\n"…Ili savršenstvo, ili promašaj - Baletalije (inventura Sarajevskog baleta 2001.-2010.)" naziv je knjige Gradimira Gojera koja je predstavljena danas u Narodnom pozorištu Sarajevo, kao dio programa obilježavanja 60. godišnjice Baleta te pozorišne kuće.\nKnjiga na 357 strana donosi historijat desetogodišnjeg perioda Baleta Narodnog pozorišta Sarajevo te predstavlja monografiju baletne umjetnosti uopće u BiH. Obogaćena je nizom tekstova i osvrta, pregledom svih baletnih predstava izvedenih u tom periodu te izborom fotografija visokog kvaliteta.\nDirektorica Baleta NP Sarajevo Edina Papo svrstala je sebe u one koji obožavaju umjetnost kojom se bave, uz ogromno poštovanje prema prvacima baleta koji su na svojim plećima, nogama i tijelom iznijeli ovu značajnu godišnjicu Baleta Narodnog pozorišta.\n"Ponosna sam i sretna što još hodam ovom scenom na kojoj su plesala velika domaća, ali i evropska i svjetska imena ove umjetnosti. Za 1950. godinu se veže početak postojanja profesionalnog Baleta NP Sarajevo, a on i danas nudi raskoš ove umjetnosti", istaknula je ona.\nRecenzent knjige, likovni i pozorišni kritičar Vojislav Vujanović smatra da su knjige Gradimira Gojera, posvećene segmentima Narodnog pozorišta Sarajevo, zapravo velike obimne oaze u još obimnijoj pustinji u kojoj vlada pijesak bezumlja.\n"Jedino će ova knjiga u budućnosti dati mogućnost da neko uspostavi vezu s prošlošću i našim vremenom i postat će značajna ne samo tekstovima koje je Gojer pisao u svim povodima zapisujući i atmosferu već i nizom fotografija. Balet je veličanstvena i velika umjetnost i onaj ko napravi samo jedan korak u baletu, postaje njen zaljubljenik, njen rob", kazao je on.\nGojer je na kraju prezentacije pročitao izabrana tri teksta iz knjige, naglašavajući pritom da 60 godina Baleta nije dostatno zabilježeno u našoj kulturnoj javnosti.\n"Razlog tome je što 60 godina u BiH i u nekoj drugoj zemlji nije jednako, jer je BiH imala devastaciju kulturnog i ljudskog bića. Čudo je bilo feniksovsko iz pepela ponovo izdignuti Balet ove kuće", zaključio je on.\nKnjigu je izdalo Narodno pozorište Sarajevo.\nprije 13h 2m 147\nprije 18h 40m 66\nprije 11h 36m 42\nprije 22h 22m 42\nprije 15h 49m 27


Ivana je postigla veliki uspeh u svetu mode, važila za jednu od najlepših domaćih manekenki, a godinama je živela i u Americi i tamo gradila karijeru. Iako je kročila u petu deceniju ova lepotica i dalje izgleda fenomenalno, a linija kada se skine u kupaćii joj je perfektna.\nOna je već godinama u skladnoj zajednici sa crnogorskim biznismenom Ivanom Bajkovićem, kog nikada nije predstavila javnosti, a jedno vreme nije se ni znalo da je stala na "ludi kamen".\nPar je u novembru 2018. dobio ćerku Hanu, koja je centar njihovog sveta.\n"Samo mi reci da sam dobra riba" NEOČEKIVANA PREPISKA LUNE I MARKA na Instagramu: Sve je počelo od njene fotografije u kupaćem\nSVI SU GA VOLELI KAO POPCA U "SREĆNIM LJUDIMA" Glumac je sreću pronašao pored književnice, sina krije od javnosti, a veliki gubitak mu je teško pao


Zrenjanin, 05. April 2012. PR Objave: Saopštenje -\nGradsko veće Zrenjanina dalo je danas saglasnost na sklapanje Ugovora za projektovanje, građenje, finansiranje i upravljanje postrojenjem za prečišćavanja pijaće vode u Zrenjaninu sa nemačko austrijskom kompanijom WTE Wassertechnik Gmbh, koja je dala najbolju ponudu na tenderu za izgradnju postrojenja za prečišćavanje pijaće vode.\nWTE Wassertechnik je jedna od najvećih kompanija za izgradnju ovakvih postrojenja u svetu a posluje na gotovo svim kontinetnima. Planirano je da ugovor sa JKP "Vodovod i kanalizacija", predstavnici ove kompanije potpišu u Zrenjaninu polovinom aprila. Predviđeno je da izgradnja fabrike počne za šest meseci. Potpisivanjem ugovora u Zrenjaninu ova velika svetska kompanija praktično bi ozvaničila ulazak na tržište Srbije.\nIzgradnja fabrike vode biće plaćena kreditom na 15 godina a otplata kreće 2015. godine. Ugovorom je predviđena mogućnost prevremene otplate bez posebnih troškova kao i umanjenje ukupne cene ukoliko se, u međuvremenu, obezbede bespovratna sredstva iz predpristupnih fonodva EU koji su nam, sa sticanjem statusa kandidata za članstvo u EU, sada dostupniji.\nTenderski uslovi su propisali da ceo posao ne može biti skuplji od 28 miliona evra, da voda zadovoljava evropske standarde kvaliteta, da postrojenje ne troši više od 55 kilovat sati električne energije, da nema više otpadne vode od 5 odsto ali i da kvalitet te vode bude takav da se može pustiti u kanalizaciju. Izabrani ponuđač, nemačko – austrijska kompanija WTE Wassertecnik, ponudila je da ceo posao okonča za 25.5 miliona evra uz striktno poštovanje zadatih uslova.\nzrenjanin, fabrika vode, izgradnja fabrike vode\nq: 19 - t: 0.05057 sec


Razgovarano o realizaciji projekata na području BPK Goražde\nMinistar za privredu i direktorica kantonalne Direkcije cesta u Javnom preduzeću Ceste Federacije BiH\nMinistar za privredu u Vladi Bosansko-podrinjskog kantona Goražde Demir Imamović i direktorica Kantonalne Direkcije za ceste Izeta Jahić sastali su se juče u Sarajevu sa direktorom Javnog preduzeća Direkcija cesta Federacije BiH Filipom Vujevom i njegovim saradnicima, Fatom Terzić i Behudinom Strojlom.\nTema sastanka bila je planiranje i realizacija projekata u nadležnosti Javnog preduzeća Ceste Federacije BiH za 2013. godinu koji se odnose na područje Bosansko-podrinjskog kantona Goražde.\nDirektor Vujeva istakao je da u ovoj godini, zbog pristiglih dugova prema Evropskoj banci, pored troškova redovnog održavanja, ne preostaje mnogo sredstava za nova ulaganja.\nKada je u pitanju Bosansko-podrinjski kanton Goražde, planirana je izrada projektne dokumentacije i troškovi eksproprijacije vezani za izgradnju raskrsnice na prilazu industrijskoj zoni Vitkovići. Sljedeća faza, odnosno izvedba ovog projekta mogla bi se realizovati jedino uz sredstva naplaćena iz GSM licence, koja bi Federalnoj direkciji cesta, eventualno, bila dodijeljena.\nZa Most žrtava genocida predviđena je izrada projektne dokumentacije, za njegovu rekonstrukciju i sanaciju. Sama sanacija, kako je istaknuto, zahtijeva velika sredstva, tako da u ovoj godini nije realno očekivati izvedbu cijelog projekta.\nProjekat Obilaznica Goražde može biti realizovan samo sredstvima kredita za koji je Federalna direkcija cesta aplicirala kod međunarodnih fondova, a iz tih sredstava planira realizovati još pet obilaznica u FBiH. Do sada je završen glavni projekat saobraćajnice i mosta u Hubjerima, istaknuto je, između ostalog, na jučerašnjem sastanku u JP Ceste Federacije BiH.


Logoped - LogoMedica - centar za patologiju govora\nLogoped je nezavisan stručnjak čije se centralne aktivnosti ostvaruju na području prevencije, procene i intervencije u slučajevima poremećaja humane komunikacije, njihovog tretmana i naučnog istraživanja (IALP).\nporemećaj pisanog jezika (disleksija, disortografija, disgrafija)\nporemećaji koji utiču na matematičko i logično razumevanje\ngovorne i jezičke terapije za osobe sa oštećenim sluhom\nafaziološke terapije i terapije za druge poremećaje govora i jezika neurološkog poreka\nterapija za poremećaje koji pogađaju Eustahijevu tubu\nLogopedi su uključeni u preventivni rad (obučavanje i informisanje zdravstvenih radnika i unapređenje zdravlja) i u skrining (rani skrining poremećaja jezika kod dece).\nSvojim radom, logopedi pomažu ljudima da se vrate u obrazovni, profesionalni, društveni i kulturni život. Takođe obuhvataju i oblast poremećaja koji se javljaju u odrasloj populaciji i u oblasti pismenosti (kroz svoja specifična područja ekspertize).\nLogoped sarađuje sa porodicom klijenta, medicinskim, obrazovnim, radnim ili socijalnim službama.\nLogoped sprovodi preliminarnu procenu, ispitivanje i procenu poremećaja koji se posmatra, identifikuje što je više moguće uzroka, daje dijagnoze i prognoze; odlučuju da li je potrebna logopedska terapija.\nKoristeći individualnu ili grupnu terapiju, logoped uz svoje kliničko iskustvo upotrebljava tehnike koje će omogućiti svim klijentima da maksimiziraju svoj verbalni ili neverbalni komunikativni potencijal.\nPREVENTIVNI LOGOPEDSKI PREGLED\nPostupak kojim se na osnovu anamnestičkih podataka od pacijenata ili roditelja i logopedskog pregleda, procenjuju i identifikuju faktori rizika za pojavu govorno-jezičkih smetnji i poremećaja.\nDefinisanje preventivnih mera i postupaka logopedske intervencije za otklanjanje i ublažavanje faktora rizika.\nPostupak specijalizovanog logopedskog pregleda kojim se na osnovu anamnestičkih, kliničkih, testovnih i drugih nalaza postavlja logopedska dijagnoza i daje uputstvo za dalji logopedski rad.\nLogopedski teretman je proces usmeren ka prevenciji govorno-jezičkih smetnji i poremećaju, razvitku i rehabilitaciji (povraćaj) govorno-jezičkih sposobnosti. Strukturu logopedskog tretmana čine: organizacija, plan, program, tehnologija i tehnika logopedske delatnosti. Dužina logopedskog tretmana na ranom uzrastu je do 45 minuta, kod odraslih do 1h.\nKONTROLNI PREGLED LOGOPEDA\nPostupak specijalizovanog kontrolnog logopedskog pregleda kojim se proverava govorno-jezički status i ocenjuje efekat i opravdanost primenjene terapijske procedure.\nLOGOPEDSKI TRETMAN PRIMENJUJE SE U SVIM ŽIVOTNIM DOBIMA\nLogoped pomaže deci u prevazilaženju razvojnih poremećaja i smetnji tokom odrastanja i sazrevanja\nLogoped u radu sa odraslim i starim osobama koristi logopedske tretmane za ublažavanje i otklanjanje govorno-jezičkih poremećaja, ali i za očuvanje i unapređenje komunikativnih sposobnosti.\nAdolescentima logoped pomaže u otklanjanju održivih razvojnih smetnji i poremećaja i prevazilaženju novonastalih poremećaja\nKompletan autorski sadržaj, koji uključuje grafičke, tekstualne, programske i ostale materijale, nalazi se pod zaštitom važećeg zakona o autorskom i srodnim pravima. U slučaju da želite da objavite neki od sadržaja sa sajta logomedica.rs bez obzira o kojem se mediju radi (elektronski, štampani, ili internet medij), obavezno je obezbediti prethodno pisano odobrenje Centra Logomedica. Neovlašćeno korišćenje smatra se povredom autorskih prava Centra Logomedica i za posledicu može imati pokretanje sudskog spora. Pojedine informacije sa sajta moguće je prenositi pod uslovom da su vidno navedene, u adekvatnom obliku, da je “informacija preuzeta sa sajta http://www.logomedica.rs/” i obavezom poštovanja zakona o autorskom i srodnim pravima.


RTS\t03.05.2017 13:00\nIzložba Narodne biblioteke Srbije „Srpska književnost u Prvom svetskom ratu" svečano je otvorena 26. aprila, u Muzeju književnosti u Beču.\nOvo je prvo gostovanje reprezentativne izložbe „Srpska književnost u Prvom svetskom ratu" u Austriji, kojom je Narodna biblioteka Srbije obeležila veliki jubilej - stogodišnjicu početka Prvog svetskog rata.\nNa otvaranju su govorili Goran Bradić, prvi savetnik u Ambasadi Republike Srbije u Beču, prof. Gordana Ilić Marković sa Insituta za slavistiku u Beču i Laslo Blašković, direktor Nacionalne biblioteke Srbije.\nIzložba je realizovana u okviru projekta „Europeana zbirke 1914-1918: sećanje na Prvi svetski rat", a pomoglo ju je Ministarstvo kulture i informisanja Republike Srbije.\nIzložba „Srpska književnost u Prvom svetskom ratu" u Beču prikazuje srpsku književnost koju su stvarali revolucionari i omladina u vreme Velikog rata i književno stvaralaštvo autora koji su pisali u posleratnom periodu. Posebno mesto zauzima književnost koja je nastala na ostrvu Krf, na kojem se jedno vreme nalazila vlada i vrhovna komanda i koja se u gotovo nemogućim uslovima održala.\nDeo izknjiževnog opusa, fotografije i periodika iz perioda Velikog rata biće dostupni i u digitalnoj formi, tako da će Austrijanci biti u prilici da prate i razgledaju sadržaj i na računarima.


Bez prava na žalbu: RTB Bor\nOdlukom Međunarodnog arbitražnog suda u Ženevi država Srbija trebalo bi da grčkoj kompaniji “Mitilineosa” isplati 40 miliona dolara. Na taj način bi se sankcionisalo neizvršenje obaveza iz ugovora potpisanog 1996. godine, o preradi bakarnog koncentrata u Rudarsko-topioničarskom basenu (RTB) Bor.\nU saopštenju koje je upućeno Radio Slobodna Evropa iz kompanije “Mitilineos” navodi se da ovaj grčki gigant metalurške industrije godinama u nazad pokušava da pred sudovima zaštiti svoje interese.\nPodseća se da je da “Mitilineos” ostvario saradnju sa RTB “Borom” rane 1996. godine i precizira da je od 2004. godine, „Bor“ prekinuo da ispunjava obaveze prema grčkom partneru, „prekidajući otplate u novcu i metalu uprkos posedovanju značajnih, avansnih i predfinansiranih sredstava za obrtni kapital Mitilineosa”.\n“Paralelno s time Vlada Srbije je donela niz zakona davanih i u obliku pravnih mera kojima je bitno ratifikovala kršenje obaveza državnog preduzeća, zabranjujući plaćanje prethodno postojećih obaveza bez prethodnog odobrenja Vlade, kao i izvršenje mera od strane poverilaca da traže zadovoljenje njihovih obaveza”, piše u dopisu „Mitilineosa“.\nSuočena sa mogućnošću uništavanja multimilionske investicije i usled nemogućnosti da se zaštiti pred domaćim sudovima, kompanija navodi da se najpre pozvala na Sporazum o uzajamnoj promociji i zaštiti ulaganja koji je tadašnja Savezna Republika Jugoslavija potpisala sa Grčkom 1998. godine. Potom je, navode, pokrenut proces pred međunarodnim sudom:\n„Međunarodni sud je ocenio da je nizom zakonskih mera od 2004. do 2012. godine koje su imale imunitet od primene na `RTB Bor` pod izgovorom restruktuiranja odnosno privatizacije, što se nikada nije dogodilo, Srbija indirektno, bez nadohnade, eksproprisla Mitilineos-ove investicije.“\nPošto su izneverena očekivanja deoničara grčke kompanije, navodi se u saopštenju, međunarodni sud joj je dodelio kompenzaciju u iznosu od 40 miliona američkih dolara.\nMinistar rudarstva i energetike u aktuelnoj Vladi Srbije Aleksandar Antić je potvrdio da je Međunarodni arbitražni sud doneo presudu u korist grčke kompanije. Dodao je da je takav epilog posledica neodgovornosti vlasti u periodu od 2004. do 2012. godine.\nOdluka na koju se poziva “Mitilineos” očigledno je doneta u vreme prve Vlade Vojislava Koštunice, koja je preuzela dužnost marta 2004. godine. U drugoj vladi istog premijera od maja 2007. godine funkciju ministra rudarstva i energetike obavljao je Aleksandar Popović:\n„Ne sećam se da je u tih godinu dana, po mom najboljem sećanju, a prošlo je već deset godina, bilo kakav dokument ’Mitilineosa’ vezan za neslaganje sa `RTB Borom`, došao na moj sto kao ministra rudarstva i energetike. Mada ponavljam daje to uglavnomcpitanje za Ministarstvo privrede i Ministarstvo finansija. Naime, generalno, ako se radi o finansijskim pitanjima, ako su i imali nešto što im je bilo interesantno, oni bi se, pre svega obraćali Ministarstvu finansija i Ministarstvu privrede“, rekao nam je Popović.\nOn aludira na Mlađana Dinkića, ministra finansija i Predraga Bubala, ministra privrede, u prvoj Koštuničinoj Vladi. Do zaključenja ovog priloga do nekog od njih dvojice nismo uspeli da dopremo.\nDržava Srbije nema pravo žalbe, a svaka mogućnost da se odluka Arbitražnog suda u Ženevi izmeni malo je verovatna, kaže u izjavi za RSE advokat i ekspert u ovoj vrsti pravne materije Rajko Ignjačević:\n“Samo može da se preduzme pokušaj tužbe za poništaj odluke, ako postoje uslovi predviđeni švajcarskim zakonom o privatnom pravu. To je vrlo teško uspeti s obzirom na restriktivne razloge kojih ima četiri ili pet. Za to je nadležan federalni sud Švajcarske koji sudi bez rasprave, samo na osnovu razmene tužbi, podnesaka i tako dalje. Jako težak postupak”, rekao je Ignjačević.\nEkonomski analitičar Miša Brkić, kaže za RSE da je bilo očekivano da se nešto tako dogodi i da je ovaj slučaj dokaz neodgovornog ponašanja Srbije u ekonomskim odnosima sa inostranstvom.\n„Slikovito rečeno, u međunarodnim ekonomskim odnosima zločini ne zastarevaju i ovo je dokaz kako se Srbija neodgovorno ponašala prema stvorenim obavezama pre 20 godina“, navodi Brkić.\nDokaz neodgovornog ponašanja Srbije u ekonomskim odnosima sa inostranstvom: Miša Brkić\nNaš sagovornik dodaje da država mora da shvati da međunarodno pravo ne mže da se tumači proizvoljno kao u Srbiji i da i ona mora da se ponaša po međunarodnim standardima.\n„Mi smo mislili da u ekonomskim odnosima sa strancima možemo da se ponašamo kao sa domaćim biznismenima. Konfiskujemo nekom imovinu i uzmemo mu novac po sistemu to država može da radi i da nikome za to ne dgovara. E, kada strane kompanije presaviju tabak, onda se ispostavi ovo što se sada dogodilo Srbiji“, uveren je Brkić.\nIz „RTB Bor“ za sada nema nikakvih reakcija na na presudu Arbitražnog suda u Ženevi jer se u kabinetu direktora Blagoja Spaskovskog, kao ni u pres službi preduzeća niko nije javljao na telefone. Napomenimo još da je, godinu dana nakon posla sa kompanijom „RTB Bor“, „Mitilineos“ sklopio posao i sa kosovskom „Trepčom“.


Rusko “njet” u Savetu bezbednosti UN nije bilo dovoljno da spreči izbor Christiana Schmidta za novog visokog predstavnika međunardone zajednice u BiH, iako to osporava srpski član Predsedništva BiH, Milorad Dodik.\nČinjenica je da su se na sednici sukobile dve opcije – Dodikova, koju je zagovarao ruski ambasador Vasilij Nebenzja, i bošnjačka, koju je predstavljala ministarka spoljnih poslova BiH, Bisera Turković. Nebenzja je, apsolutno legitimno, zatražio da se o ovom pitanju razgovara u Savetu bezbednosti jer bi ovo telo UN trebalo da dadne zeleno svetlo na izbor novog visokog predstavnika. Nikad nije bila praksa da visokog predstavnika, kao ovaj put, imenuje Savet za implementaciju mira u BiH (PIC BiH). Stav koji je Nebenzja izneo je stav stalne članice Saveta bezbednosti i morao se čuti, što je nesporno.\nS druge strane, Turković je zagovarala tezu da je Schmidt legitimno izabran od strane PIC BiH, bez odobrenja Saveta bezbednosti. Na sednici je rekla da će se “BiH radovati kada više ne bude potrebe za visokim predstavnikom ali da to vreme još nije došlo”. Ono što odgovara bošnjačkoj politici, čija je Turković očito predstavnica, u ovom slučaju je to što je sam Schmidt rekao da će koristiti “bonska ovlaštenja” protiv političara koji ne poštuju Dejtonski sporazum. To praktično znači da se bošnjački deo političara u BiH nada da će sa političke scene otići svi oni koji su protiv BiH po njihovom ukusu, uključujući i Dodika, kojeg vide kao najveću opasnost za jedinstvenu i građansku državu. Drugim rečima, očekuju da neko drugi ispuni njihove politčke želje.\nNeposredno pre sednice, Dodik je poslao pismo predsedavajućem SB UN u kojem je istakao da Turković nema saglasnost Predsedništva BiH, koje je po Ustavu zaduženo za spoljnu politiku, da se obrati na sednici. Nakon što je ona, i pored toga govorila, reagovao je Nebenzja tražeći da pojasni u čije ime govori ako nema saglasnost najvišeg državnog tela. Razvila se rasprava o nadležnostima i dozvolama, koja je završila nerešeno – obe strane su ostale pri svojim stavovima.\nOno što je veoma važno u ovom slučaju je činjenica da ne postoji zaključak Predsedništva BiH u kojem se striktno kaže da ne postoji konsenzus oko obraćanja Turkovićeve. To trebad a se uradi na sednici Predsedništva, koja u ovom slučaju nije održana nego je Dodik, kao predsedavajući, uzeo pravo da pokuša da spreči Turkovićevu da govori na sednici. Da je sazvao sednicu Predsedništva i da je na njoj donesen zaključak da nema konsenzusa oko obraćanja Turkovićeve, sve bi bilo drugačije – pismo bi predstavljalo stav Predsedništva, Turkovićeva ne bi smela da govori i glas Nebenzja bi bio daleko snažniji.\nIako je samo Rusija bila protiv imenovanja, Dodik još uvek smatra da nije postignut konsenzus oko ovog pitanja u SB UN te Schmidt time nije ni dobio zeleno svetlo za dolazak na funkciju visokog predstavnika. Time nagoveštava da će u narednim mesecima biti dosta neizvesnosti u odnosima Dodik – Schmidt, koji bi mogli da završe na, za Dodika, veoma nepovoljan način.


Srbija ima izuzetno loše pravosuđe! – Nadlanu.com\nSrbija ima izuzetno loše pravosuđe!\nObjavljeno 29. nov 2012. / 12:18:02\nGrađani Srbije pravosuđe ocenjuju kao izuzetno loše, što je dokaz da je ono nekvalitetno, izjavio je u četvrtak ministar pravde Nikola Selaković.\nDrugog dana međunarodnog skupa o kvalitetu pravosuđa u Palati Srbije u Beogradu, Selaković je rekao i da je prethodna reforma bila loša pošto je desetkovala sudije i tužioce koji su podeljeni na izabrane i neizbrane, na podobne i nepodobne.\n“Jedna politička partija htela je da napravi sopstveno pravosudje i mi smo sada preduzeli sve mere kako bi ugasili požar i spasili državu od katastrofe”, izjavio je ministar.\nKao goruće pitanje srpskog pravosuđa on je istakao uspostavljanje kvalitetne mreže sudova i tužilastva, uz ocenu da je Ministarstvo na dobrom putu da upostavi najbolje rešenje koje bi omogućilo jednaku opterećenost sudija.\nFrancuski ambasador Fransoa Gzavije Denio rekao je da pravosudje mora da bude javni servis koji će zaslužiti poverenje gradjana. “Srbija mora da vrati poverenje gradjana u pravosudje, a za to je nophodna sveobuhvatna reforma, kvalitet mora da bude jedini kriterijum za izbor i reizbor sudija i tužilaca”, rekao je Denio.\nPrema njegovim rečima, sudije bi trebalo da se biraju na otvorenom konkursu kako bi se upostavio pravičan i pošten pravosudni sištem koji ne udovoljava moćnicima.\nBEOGRAD, 29. novembra 2012. (Beta) –\nSavršena devojka stvarno postoji!\nHakeri oborili sajt opštine Bujanovac\nDežer: Srbija ima još posla\nPoslanici danas o pravosuđu


47 000 POSETILACA U ZIMSKOJ SEZONI KLIZANJA, DRUŽENJA I ZABAVE Večeras je u Dunavskom parku u Novom Sadu uz vatromet i svirku zatvorena četvrta menifestacija „Ledena šuma“ koja je ove sezone održana u periodu od 06. decembra do 19.januara. Na programu zatvaranja, posetioci su imali priliku da uživaju u muzičkom nastupu novosadskog sastava „Milaćopezo“, izložbi fotografija „Život u boji“ fotografkinje Tijane Henn a ljubitelji klizanja su poslednji put u\nNakon 45 dana trajanja, manifestacija „Ledena šuma“ će u nedelju, 19. januara obeležiti zatvaranje sezone druženja, zabave i rekreacije u Dunavskom parku. Na programu nas i ovog vikenda očekuju besplatni programski sadržaji namenjeni svim generacijama. U petak, 17. januara, od 17 časova na programu je predstava za najmlađe posetioce „Pingvingvin“ koju će na centralnoj muzičko-secnskoj bini „Ledene šume“ izvesti „Pozorište iz kofera“. U subotu, 18. januara, od 11 časova domaćini\nVIKEND SVETLOSTI U LEDENOJ ŠUMI – BESPLATAN PROGRAM ZA SVE POSETIOCE\n„Ledena šuma“ vas poziva da zajedno proslavimo i ovaj praznični vikend u Novom Sadu, uz besplatan program i kulturno-zabavne sadržaje za sve generacije. U subotu, 11. januara od 11 časova, domaćini „jutranjeg razgibavanja“ sa najmlađima su „Haos animatori“. U večernjem terminu, od 18 časova na centralnoj muzičko-scenskoj bini nastupiće Pop Hor „RADIO“. Ovaj horski sastav čine novosađanke i novosađani koji se iz ljubavi i hobija bave pevanjem a okupljeni su\nJedinstveni doček Dečije Nove godine će četvrti put biti upriličen u Novom Sadu, u utorak, 31.decembra u dnevnom terminu a na programu nas očekuje gradski dečiji novogodišnji maskenbal i raznovrsni besplatni sadržaji namenjeni najmlađim sugrađanima. Program počinje u 11 časova kod Zmaj Jovinog spomenika u Zmaj Jovinoj ulici, gde će sve učesnike novogodišnjeg maskenbala dočekati družina na štulama iz „Haos animatora“ i veseli dobošari iz škole sambe „Sambansa“. Za sve\nDanas, u Ledenoj šumi u Novom Sadu, počinje Nedelja magije a svi programski sadržaji biće u znaku podrške i prikupljanja sredstava za troškove lečenja Koste Petkovića, šestogodišnjeg dečaka iz Veternika kome je dijagnostikovana akutna mijeloidna leukemija, AML M5a. Ovoj humanitarnoj akciji se pridružuje i Ledena šuma a deo prihoda od iznajmljenih klizaljki biće doniran u svrhu Kostinog lečenja. Nedelja magije biće otvorena izložbom „Magija je svuda oko nas“, fotografkinje Jovane\nHUMANITARNI SUSRETI ZA KOSTU PETKOVIĆA U LEDENOJ ŠUMI\nU ponedeljak, 23. decembra počinje Nedelja Magije u Ledenoj šumi u Novom Sadu a svi programski sadržaji biće u znaku podrške i prikupljanja sredstava za troškove lečenja Koste Petkovića, šestogodišnjeg dečaka kome je dijagnostikovana akutna mijeloidna leukemija, AML M5a. Kada je imao dve godine, Kosti je ova bolest prvi put dijagnostifikovana i bez većih problema prošao je kroz radioterapiju i pet blokova hemioterapije. U septembru 2019. godine, dečak je krenuo\nU Ledenoj šumi nas i ovog vikenda očekuju besplatni programski sadržaji koji nam donose dobru zabavu uz žurke, predstave, radionice, humanitarne susrete i animacije na ledu. U okviru tematske disco i evergreen nedelje, organizatori najavljuju vikend druženje koje počinje u petak, 20.decembra, di džej setom Old Time Disco Gang-a (OTDG) koji je zakazan za 19 časova na centralnoj muzičko-scenskoj bini Ledene šume. Kao pokret koji je već dvadesetak godina na\nRADNO VREME KLIZALIŠTA ZA 17. I 18. DECEMBAR 2019\nOvde možete pogledati radno vreme klizališta za 17. i 18. decembar 2019: Utorak 17.12.2019 09-10.30 11-12.30 13-14.30 15-16.30 Zbog unapred rezervisanih termina smene od 17h/19h/21h nisu otvorene Sreda 18.12. 09-10.30 11-12.30 13-14.30 15-16.30 17 – 18.30 Zbog unapred rezervisanih termina smene od 19h/21h nisu otvorene\nLedna šuma vas poziva da u okviru OPENS nedelje, provedete zabavni i uzbudljivi vikend u Dunavskom parku, uz raznovrsne besplatne sadržaje koji su namenjeni svim generacijama. Na programu nas tokom vikenda očekuju raznovrsni nastupi u okviru kojih će se publici predstaviti novosadski bendovi, di džejevi, horski sastavi i dečiji kulturno-zabavni program. Zagrevanje za vikend počinje večeras, kada će na centralnoj muzičko-scenskoj bini Ledene šume u 18 časova nastupiti inkluzivni horski


Škoda delovi - najbolje cene i prodaja | MD AUTO DELOVI\nŠkoda delovi – najbolje cene i prodaja\nŠkoda delovi - prodavnica auto delova za Škoda automobile\nNaši Škoda delovi se prodaju po izuzetno pristupačnim cenama u Beogradu. Škoda je jedan od omiljenih brendova među našim vozačima, sa dugom tradicijom. Neki od modela proizvedenih krajem 90ih imaju izuzetno izdržljive motore i uz redovno održavanje i zamenu delova izdržaće i duže od 30 godina. Zato je naša prodavnica auto delova za Škoda vozila opremljena delovima najpopularnijih automobila, a možete ih pogledati u nastavku.\nU MD Auto, dostupni su delovi Škoda automobila po modelima najbrojnijim na našim ulicama:\nDelovi za Škodu Oktaviju\nDelovi za Škodu Fabiju\nDelovi za Škodu Feliciju\nDelovi za Škodu Favorit\nOsim za ove najpopularnije modele, auto delovi za Škoda vozila našoj ponudi pokrivaju i ostale modele, ako vam trebaju delovi za Škoda 100, 120, 130, 135, 110, Rapid, 105, Fabia, Favorit, Felicia, Forman, Octavia, Praktik, Roomster, Rapid, Superb, Yeti, 1000 MB, 1100 MB - pronaći ćete ih kod nas!\nUverite se zašto su naši Škoda delovi najtraženiji i pozovite nas na neki od navedenih brojeva i proverite da li se na stanju nalazi potrebni deo za Škoda vozilo.\nŠkoda delovi Beograd\nAko ste u potrazi za kvalitetnim delovima, naši auto delovi za Škodu Beograd čine pravom destinacjiom za vas. Naše prodavnice se nalaze u Surčinu i na Zvezdari, pa odredite koja vam više odgovara i pozovite nas da proverite da li su auto delovi Škoda automobila na raspolaganju.\nRezervni delovi za Škoda automobile vam omogućavaju da vozite svoju Škodu duže nego što biste mogli sa originalnim delovima. Bilo da ne želite da promenite automobil jer vam prija osećaj u njemu, ili niste u mogućnosti da to učinite. Zamena potrošnog dela poboljšava upravljivost, sigurnost i smanjuje potrošnju goriva, zavisno od dela koji se menja. Polovni auto delovi za Škodu se trebaju apsolutno izbegavati kada treba da se uradi veliki servis, jer niko ne može da vam garantuje koliko su istrošeni i ne možete da budete sigurni u njihovu ispravnost.\nZato naši Škoda auto delovi potiču od sigurnih proizvođača, a na svaki deo koji kupite u MD Auto prodavnicama dobijate i fiskalni račun, kao i garanciju za ispravnost pojedinog dela za automobil.\nŠkoda delovi cenovnik - cene delova na kontakt\nŠkoda - informacije o kompaniji\nŠkoda je češki prozivođač automobila. Osnovana je 18. decembra 1894. godine, za pokretanje danas velike kompanije zaslužni su Václav Laurin i Václav Klement. Oni su pokrenuli kompaniju tako što im je jedna nemačka firma odbila reklamaciju na bicikl koji su kupili od njih. Tako je sve počelo.\nFirma „Laurin i Klement” (kako se u početku zvala) se u početku bavila proizvodnjom bicikala, a posle samo par godina kreće se sa prozivodnjom motocikala; da bi se već 1905. godine krenulo sa prozivodnjom prvih automobila. Prvi model automobila zvao se Voituret A koji je doživeo uspeh kako na tadašnjem austrougarskom tako na međunarodnom tržištu.\nTokom Prvog svetskog rata kompanija se najviše okrenula prozivodnji vojnih motora i uopšteno na vojnu tehniku. Posle rata počinje se sa prozivodnjom kamiona, ali to ubrzo prestaje zbog finansijskih problema i požara koji je zadesio fabriku. Zbog pomenutih problema L i M traže jaceg partnera za saradnju, a pojavljuje se jedna od najvecih industijskih preduzeća - Škoda iz tadašnje Austougarske, danas Čehoslovačke.\nPoslovni uspeh desio se 1987. gofine sa modelom Škoda Favorit koji je tada bio jedan od najpopularnijih automobila, za dizajn Škode Favorit zaslužna je italijanska komanija Bertone, dok su motor konstruisali po licenci zapadnoevropskih zemalja.\nTakozvana Plišana revolucija donela je izrazite promene u ekonomii Čehoslovačke, koja je se tada bazirala na privatizaciji preduzeća. Vlada odlučuje da se pronađe poslovni partner koji će velikim investicijama podići poziciju Škode na svetskom trzistu.\nDobro znamo da je reč o kompaniji iz Šturgarta - Volksvagen, koja je postala većinski vlasnik Škode 1990. godine. Ulaganjem velikih investicija od strane Volksvagen grupe Škoda je dosta napredovala što je pokazatelj dobre odluke vlade da se krene sa privatizacijom.\nDanas je Škoda jedna od najpopularnijh kompanija na teritorijama Balkana i istočnih zemalja Evrope. Na našim prostorima posebno se izdvajaju modeli Octavia, Fabia i Superb.\nZa informacije o cenama i ostalim delovima za Škoda vozila pozovite naša prodajna mesta ili postavite pitanja putem mail-a