Ne pretjerujte sa vitaminskim pilulama – Informer\nU najnovijem savjetu namenjenom javnosti, Agencija opominje da preparat hrom pikolinat može izazvati rak, a identifikovala je još neke popularne vitaminske i mineralne preparate čija bi duga upotreba predstavljala zdravstveni rizik.\nU izveštaju FSA pomalo dramatično se upozorava da dnevna doza od 1.000 miligrama vitamina C, 1.500 miligrama kalcijuma ili 17 miligrama gvožđa u preparatima može kod mnogih osoba izazvati bolove u stomaku i dijareju – iako simptomi iščezavaju kad se obustavi korišćenje preparata.\nAgencija, zato, savjetuje da se nikada dnevno ne uzima više od 10 miligrama vitamina B6 – sem ako se to čini pod nadzorom lekara.\nBeta karoten, jedan od antioksidanata koji se nalazi u pomarandži i žutom voću i povrću, može imati nepovratne štetne efekte na organizam pušača – ako se uzima dugo u velikim dozama.\nSavjeti koji se nalaze na vebsajtu FSA zasnovani su na analizama naučnih istraživanja uticaja vitamina i minerala koje su obavili nezavisni stručnjaci i namenjeni su potencijalnim kupcima preparata kao pomoć u odlučivanju da li da ga kupe.\nFSA je do sada analizirala 34 vitamina i minerala koji se prodaju kao preparati “dodatka ishrani” – posebno njihov uticaj na organizam kod duge upotrebe.\nAgencija procenjuje da je dnevno uzimanje 10 miligrama ili manje hroma, ali ne u obliku hrom pikolinata, potpuno bezbjedno, piše Stetoskop.info.


Advokati Srbije: U toku je suspendovanje ustavno-pravnog poretka\nAdvokatske komore Srbije i Vojvodine trebalo bi da hitno osnuju Fond solidarnosti za pomoć advokatima koji su najviše ugroženi zbog obustave rada koja je u toku i od koje se ne sme odustati do ispunjenja zahteva, zaključeno je na tribini u Advokatskoj komori Vojvodine.\nTaj fond bi pomogao advokatima koji su najviše ugroženi, naročito početnicima i onima s najkraćim stažom u advokaturi, ali i ostalima, "gradirano" po stepenu ugroženosti, rečeno je na sinoćnoj tribini.\nAdvokati su poručili da neće odustati od protesta i optužili ministra pravde Nikolu Selakovića da je "lažov". Rekli su da se s ministrom ne može razgovarati i izneli da se na sastancima priča jedno, a potom izdaje saopštenja koja "nemaju nikakve veze sa onim o čemu se razgovaralo na sastancima".\nDodali su da je Selaković na taj način "izigrao i slagao" i međunarodne advokatske predstavnike, zbog čega je "izgubio svaki legitimitet da bude ministar pravde".\nOptužili su ministra da prejudicira odluke Ustavnog suda o spornim zakonima na koje advokati imaju primedbe, ali su dodali da je i Ustavni sud izgubio integritet, jer se nije oglasio povodom Selakovićevih istupa u javnosti i ponižavanja tog suda.\nUstavni sud Srbije morao je jasno da poruči da takav čovek ne može da bude ministar, smatraju advokati.


Regioni - datum: 2019-07-13 U TOKU RADOVI NA VODOVODNOJ MREŽI ZA NEKOLIKO ROŽAJSKIH SELA\nRadovi na vodovodnoj mreži Voda za 150 domaćinstava u Radetini\nROŽAJE – Oko 150 domaćinstava u rožajskom selu Radetina početkom avgusta dobiće vodu za piće koja će poteći sa izvorišta Paučinska vrela. Prema informacijama iz Uprave javnih radova, vodu će prvih dana septembra dobiti i mjesne zajednice Klanac i Sređani.\n– Uprava javnih radova potpisala je ugovor sa bjelopoljskom kompanijom „Unipred” za radove u Radetini. Izvođač radova na vodovodnoj mreži za stanovnike Sređana i Klanca je podgorička firma „Indel Inženjeringââ. Ugovorene vrijednosti radova iznose blizu 1,8 miliona eura – saopštili su iz Uprave javnih radova.


“Kragujevac, kroz ulice i muzeje“ – Veliki Park\n“Kragujevac, kroz ulice i muzeje“\nGradska turistička organizacija “Kragujevac“ i ove godine je za Kragujevčane i goste grada pripremila zanimljive vodičke ture u okviru tradicionalne akcije “Kragujevac, kroz ulice i muzeje“. Od kraja aprila do oktobra biće realizovano 12 vodičkih tura, u pratnji stručnog turističkog vodiča, a biće posećeni najznačajniji lokaliteti u gradu i okolini.\nSezona će biti otvorena turom “Kragujevac 200 godina prestonog grada“ kada će biti organizovana poseta manastiru Vraćevšnica u kome je 6. maja 1818. godine na predlog kneza Miloša Obrenovića Kragujevac proglašen prvom prestonicom u obnovljenoj Srbiji. Zbog značaja ovog događaja za Kragujevac turu će biti ponovljena u septembru.\nVećina od 12 vodičkih tura biće takođe u znaku jubileja: 200 godina izgradnje Stare crkve, 185 godina od osnivanja Gimnazije, 140 godina od Berlinskog kongresa, 165 godina rada Vojne fabrike.\nPored vodičke ture “Kragujevac – 200 godina prestonog grada“ koja će biti organizovana u subotu 28. aprila, nova tura je Značajni jubileji našeg grada koja je planirana za 12. maj. Tog dana planirana je poseta Narodnom muzeju, lokaciji nekadašnjeg dvora kneza Miloša, Staroj skupštini u kojoj je pre 140 godina pročitan član Berlinskog kongresa, po kojem je Srbija prvi put priznata kao nezavisna država i prvoj Gimnazija osnovanoj u Srbiji pre 185 godina.\nPrvi svetski rat je takođe nova vodička tura. U subotu 2. juna predviđen je obilazak lokacija u Kragujevcu, vezanih za ratni period. Završetak ture predviđen je kod “Krsta“, gde su oslobodioci dočekani 27. oktobra 1918. godine.\nSvi zainteresovani informacije mogu da dobiju u Turističkom informativnom centru na telefon 034/ 335 302 i na mejl: tic@gtokg.org.rs\nCategories:\tHoroskop, Kragujevac, Kultura, UDARNO-NASLOVNA SLAJDER\t/ No Responses / by Olivera Ilic 12 априла, 2018


Ona je, kako pišu Novosti, u Bahreinu radila kao frizerka, a bitku za život izgubila je posle tri nedelje lečenja u univerzitetskoj bolnici "King Hamad" .\nJoš kada je Jelena primljena u bahreinsku bolnicu i dok se lečila, naši ljudi koji žive i rade u ovoj maloj ostrvskoj državi u Persijskom zalivu, organizovali su preko društvenih mreža za prikupljanje pomoći mladoj Smederevki.\nPrema informacijama koje oni imaju, devojka je bila u kritičnom stanju od kada je zbrinuta i danima je bila u komi, piše list.\n- Koliko smo čuli, primljena je sa 90 odsto, oštećenja pluća, i sve vreme te tri nedelje bila je u indukovanoj komi - kaže devojka iz Srbije za "Novosti" koja takođe radi u Bahreinu, i učestvovala je u akciji prikupljanja novca za pomoć porodici preko Fejsbuk-grupe Bahrain Yugos.\nPreko ove grupe prikuplja je novac za dolazak Jeleninih roditelja iz Srbije u Bahrein dok je devojka još bila živa.\nPosle vesti o smrti, mnogo naših ljudi je kako piše list, u porukama izrazilo želju da donira novac za troškove sahrane. Neki od njih su poznavali Jelenu, a neki ne.\nOni koji su bili organizatori prikupljanja pomoći kažu da je trenutno u toku administrativna procedura pred bahreinskim organima za transport posmrtnih ostataka u Srbiju.\nNe znaju pouzdano da li je Jelena imala zdravstveno osiguranje u frizerskom salonu u kome je radila, ali su čuli da joj je viza otkazana , i da je, navodno, dobila otkaz. Zvanične potvrde ovih informacija, međutim - nema.\nPreminula Jelena Imbra, treća žrtva sudara u Bavaništu\n- Očajni su, van sebe od tuge, čekaju...- ispričala je prijateljica Jelenine porodice: Dobili su vize, ali papirologija je obimna. Još ne znaju kada kreću, stalno im stižu različite informacije da li treba da idu ili ne. Prema onome što znam, Jelena je bila prijavljena u frizerskom salonu gde je radila, i firma treba da snosi troškove lečenja.\nMinitarstvo pruža pomoć porodici\nKako je u utorak saopštio Ivica Dačić, ministar spoljnih poslova, Ministarstvo pruža pomoć porodici u rešavanju administrativnih procedura i transporta tela u Srbiju. Dačić je istakao da je Ambasada Republike Srbije u Kuvajtu, koja na nerezidencijalnoj osnovi pokriva Bahrein, bila u stalnom kontaktu sa devojčinom porodicom tokom njenog lečenja u bolnici u Bahreinu.\nObaveštavala ih je o zdravstvenom stanju, budući da je svakodnevno komunicirala i sa osobljem bolnice.\n- Preduzeli smo sve pripreme za dolazak i boravak njene porodice u Bahreinu - rekao je u utorak Ivica Dačić, ministar spoljnih poslova za "Novosti".


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Vlada pravovremeno preduzela mjere za ublažavanje krize\n22. 10. 2020. 18:06 >> 18:05 1\nVlada pravovremeno preduzela mjere za ublažavanje krize\nCrnogorska Vlada je pravovremeno preduzela mjere za ublažavanje posljedica ekonomske krize izazvane pandemijom koronavirusa, a nije ni izostala podrška Evropske unije (EU), ocijenjeno je na sastanku Pododbora za ekonomska i finansijska pitanja i statistiku.\nNa onlajn sastanku Pododbora između Crne Gore i Evropske unije koji pokriva ekonomska, fiskalna i finansijska pitanja i izazove, kao i politike u okviru poglavlja 17, 18, 32 i 33, predstavnici crnogorskih nadležnih institucija su upoznali predstavnike Evrospke komisije (EK) sa aktivnostima sprovedenim u prethodnom periodu.\n„Ovo tumačimo kao iskrenu posvećenost Zapadnom Balkanu, što je jasno saopšteno i na početku aktuelnog mandata EK. Čvrsto vjerujemo da će ovaj plan podstaći oporavak i ekonomski rast i da će podržati reforme u nastavku našeg puta prema EU“, rekao je Mrdak.\nOn je zahvalio EU na makrofinansijskoj pomoći od 30 miliona EUR, navodeći da je crnogorska strana upoznata sa preostalim uslovima koje treba ispuniti da bi se osigurala isplata druge tranše u istom iznosu.\nStam je naglasio da, kako se kriza razvija, odgovor u razvijanju politika treba da bude adekvatan i prilagođen potrebama, kako bi se osiguralo da je podrška koja se pruža firmama i građanima dobro usmjerena i efikasna.\n„Kriza je uzela veliki danak i u oblasti javnih finansija – pad prihoda i veća potrošnja doveli su do većih deficita. Ovo je neizbježna nuspojava čuvanja radnih mjesta, prometa i prihoda. Istovremeno, povratak pažljivom fiskalnom upravljanju nakon oporavka ekonomije je od suštinskog značaja za očuvanje fiskalne održivosti“, rekao je Stam.\n„Rješavanje ovih prioriteta zahtijevaće blisku međuresorsku koordinaciju, funkcionalnu javnu upravu i nadogradnju rezultata ostvarenih tokom proteklih godina“, dodala je Žimeno.


4. novembar 2021. Članovi Poslaničke grupe prijateljstva sa Turskom i ambasador Republike Turske u Republici Srbiji\nSusret članova Poslaničke grupe prijateljstva sa Turskom sa ambasadorom Republike Turske u Republici Srbiji\nPredsednik Poslaničke grupe prijateljstva sa Turskom dr Muamer Bačevac i članovi PGP, sastali su se danas sa ambasadorom Republike Turske u Republici Srbiji Nj.E. Hamijem Aksojem, sa kojim su razgovarali o daljem unapređenju saradnje između dve države.\nPredsednik PGP dr Muamer Bačevac je istakao da se kontinuitet u dobrim odnosima održava i danas, i da se ogleda u bliskim odnosima dva predsednika, Aleksandra Vučića i Redžepa Tajipa Erdogana, kao i u dobroj privrednoj saradnji.\nBačevac je izrazio zadovoljstvo što je ove godine u Novom Pazaru organizovana svečana proslava velikog praznika za Tursku, 29. oktobra, kada je stvorena moderna država, zahvaljujući Kemalu Ataturku. Sa stvaranjem moderne Turske, razvijala se i moderna Srbija, naveo je Bačevac i ocenio da od tada naše veze rastu i napreduju.\nO dobrim odnosim dve države govori i činjenica da je u turskom parlamentu najbrojnija upravo Poslanička grupa prijateljstva sa Srbijom, koja broji preko 200 parlamentaraca, istakao je dr Muamer Bačevac. On je naveo da je to pokazatelj da u Turskoj postoji želja da sa Srbijom gradi strateške odnose, dodajući i da je Srbija otvorena za blisku saradnju na svim poljima.\nAmbasador Hamij Aksoj se složio da Srbija i Turska imaju bliske političke, ekonomske i kulturne odnose, koji se i dalje mogu unaprediti. Naveo je da će tome doprineti i uvođenje direktnih avionskih letova između Beograda i Ankare do kraja ove godine. Ambasador Aksoj je naglasio da postoji veliko interesovanje turskih privrednika za investiranje u Srbiji, posebno u infrastrukturne projekte. On je ocenio i da postoji prostor za unapređenje međuparlamentarne saradnje i najavio skori dolazak predsednika Parlamenta Turske Narodnoj skupštini.\nSastanku su prisustvovali i članovi PGP Nataša Mihailović-Vacić, dr Uglješa Mrdić i Samira Ćosović, koji su istakli bliske istorijkse veze srpskog i turskog naroda, ukazujući da veliki broj državljana Srbije živi i radi u Turskoj. Osvrnuli su se i na dobru saradnju regiona Srbije i Turske.\nSamira Ćosović je posebno naglasila važnost investicija Turske razvojne agencije (TIKA) u gradu Prijepolju, zahvljujući kojima su obnovljene kulturne, predškolske i školske ustanove, džamija, i pružena podrška razvoju malinarstva u tom kraju.


Dan online - Vijest dana: DPS prisvojio projekte iz budžeta - 2020-08-03\nVijest dana VLADAJUĆA PARTIJA ZLOUPOTREBAMA U PREDIZBORNOJ KAMPANJI STEKLA INSTITUCIONALNU PREDNOST\nLogo DPS-a neizostavan na svakom projektu\nizgrađenom od novca svih građana DPS prisvojio projekte iz budžeta\nMjesec dana prije održavanja parlamentarnih izbora izvjesno je da će se dobar dio predizbornih kampanja političkih partija zbog situacije sa virusom korona sa terena izmjestiti na internet. Da Demokratska partija socijalista (DPS) ni u toj situacije ne odustaje od takozvane institucionalne prednosti pokazuje analiza koju je napravio Istraživački centar MANS-a. Kako navode, svega dva dana nakon što je Vlada Crne Gore predstavila treći paket socio-ekonomskih mjera, na fejzbuk stranici DPS-a osvanuo je promotivni video gdje je zvanični logo Vlade zamijenjen logom te partije.\n– Na kompletnoj prezentaciji kojom Vlada obećava finansijsku podršku turizmu, poljoprivredi i ribarstvu, te pomoć za posebno ugrožene kategorije stanovništva, ukupne vrijednosti preko 1,2 milijarde eura, sada se nalazi logo DPS-a. Ista je situacija i sa uvodnom i odjavnom špicom gdje se ne pominje da se radi o mjerama Vlade Crne Gore i novcu iz budžeta. Da ovakva praksa nije izuzetak, pokazuju i stranice društvenih mreža opštinskih odbora DPS-a koji od početka kampanja kao svoje reklamiraju razvojne projekte na lokalnom nivou. Tako je opštinski odbor Bijelo Polje te partije na svojoj instagram stranici, sa logom DPS-a promovisao nedavnu posjetu premijera Duška Markovića, te najavu budućih razvojnih projekata u tom gradu – navode iz MANS-a.\nNa isti način je i opštinski odbor u Danilovgradu, sa DPS logom, promovisao investiciju u gradski stadion vrijednu 1,2 miliona eura, dok je Savjet mladih DPS-a za taj grad kao investiciju svoje partije reklamirao rekonstrukciju mosta, vrijednu preko milion eura.\n– U Mojkovcu je DPS promovisao izgradnju regionalnog puta do Berana, dok je u Pljevljima promovisana izgradnja vrtića vrijednog preko milion eura. Kada je u pitanju Glavni grad, više lokalnih javnih funkcionera, uključujući i samog gradonačelnika Ivana Vukovića, pod logom DPS-a na instagram profilu tog OO, promovisali su projekte koji su bili finansirani novcem svih građana Podgorice, dok je OO Kotora promovisao postavljanje dječjih igrališta na više lokacija u tom gradu, dok se DPS logo našao i na informaciji o rekonstrukciji starog zatvora, vrijednoj 1,6 miliona eura. U Ulcinju građani treba da budu zahvalni DPS-u za postavljanje javne rasvjete, sudeći po reklami na instagramu Savjeta mladih te partije. U Herceg Novom tamošnji DPS je na sebe preuzeo zasluge za izgradnju vrtića vrijednog 2,4 miliona eura, ali i dovođenje privatnih investitora koji ulažu u taj grad – navode iz MANS-a.\nOni ističu da nema sumnje da se radi o besprizornoj zloupotrebi takozvane institucionalne prednosti uoči predstojećih izbora.\nKorišćenje projekata koji se finansiraju iz budžeta i novcem svih građana Crne Gore za promociju samo jedne partije i ostvarivanje prednosti na terenu iznova potvrđuje zaključke posmatračke misije OEBS-a nakon prošlih parlamentarnih izbora u kojima se ističu upravo ovakve vrste zloupotreba.\nU MANS-u zaključuju da ovakva vrsta kampanje DPS-a, posebno u situaciji i dalje aktivne epidemije virusa korona, te ograničenog prostora za terensku kampanju, u neravnopravan položaj stavlja ostale učesnike u izbornom procesu.\nVlada će novac budžetske rezerve dijeliti tajno\nIzvršni direktor MANS-a Vanja Ćalović Marković ističe da je vladajuća partija sve one metode iz afere Snimak suštinski integrisala u Treći paket i zloupotrijebila epidemiološku situaciju kako bi iskoristila naše fondove za uticaj na birače.\n– I tu nije kraj, nego ove godine svi opštinski odbori te partije svojataju Treći paket i na njega – na novac koji obezbjeđuju svi građani Crne Gore kao poreski obveznici – stavlja se logo DPS-a. I ne samo to nego i na sve projekte koji su realizovani iz državnog budžeta, čije smo izvođenje svi mi platili, ta politička partija promiviše kao svoje i kao razlog da budu birani. Ove godine budžetska rezerva je više nego pet puta veća i Vlada je dobila milione na raspolaganju da direktno daju subvencije građanima i firmama, i da su zaista željeli da pomogu onima koji su zaista u stanju socijalne potrebe, onda bi omogućili da i opozicija i NVO imaju pristup raspodjeli pomoći. Umjesto toga oni te podatku kriju, što znači da će ta sredstva dijeliti kao i prethodnih godina tajno i to je ta institucionalna prednost koja se zloupotrebljava od strane vladajuće partije – kazala je Ćalović Marković.


Web stranica Vlade TK - Potpisani sporazumi o donaciji dva vozila za mobilne timove\nVozila će koristiti mobilni timovi u centrima za razvoj inkluzivnih praksi za obilazak terena i komunikaciju sa predškolskim ustanovama i osnovnim školama. Riječ je o implementaciji projekta Inkluzija za sve - inkluzivno obrazovanje za svu djecu u Bosni i Hercegovini.\n„Današnja aktivnost potvrda je opredjeljenja Vlade TK i Ministarstva obrazovanja i nauke da djeci koja imaju posebne obrazovne potvrde omogućimo što bolje uvjete za rad", kazao je ovom prilikom ministar Muratović. Ova će vozila doprinijeti boljoj i kvalitetnoj komunikaciji sa školama jer je Strategijom predviđeno nekoliko mobilnih timova koji će biti na usluzi i djeci i njihovim roditeljima, istaknuo je ministar Muratović.\nDirektorica Žeravčić kazala je da Save the Children trenutno podržava rekonstrukciju dva objekta koje je odabralo resorno ministarstvo, gdje će se u naredna tri mjeseca otvoriti centri u kojima će sve pružati stacionarne usluge rehabilitacije djece sa poteškoćama u razvoju, što je ogroman napredak i novina na području Tuzlanskog kantona, s obzirom da se većina takvih uslugu do sada pružala jedino u Tuzli.\nSkupština Tuzlanskog kantona usvojila je 2018. godine Strategiju za uključivanje djece s poteškoćama u razvoju u obrazovanje sa sedmogodišnjim Planom implementacije, koju je izradilo Ministarstvo obrazovanja i nauke Tuzlanskog kantona uz podršku organizacije Save the Children. Projekat Inkluzija za sve - Inkluzivno obrazovanje za svu djecu u Bosni i Hercegovini pruža direktnu podršku Vladi Tuzlanskog kantona za početak implementacije Strategije. Projekat finansira Italijanska agencija za razvojnu saradnju (AICS), a provodi Save the Children u partnerstvu s Ministarstvom obrazovanja i nauke Tuzlanskog kantona, Centrom znanja Profectus, Univerzitetom u Bolonji i Udruženjem Vesta.\nRiječ je o trogodišnjoj aktivnosti uz uspostavljanje dva centra za razvoj inkluzivnih praksi u općinama Banovići i Gradačac, koji će pružati savremene servise podrške djeci i porodicama, vrtićima i školama, kao i široj lokalnoj zajednici.


Odluku o zaduženju danas je prihvatila vlada na sednici u Banjaluci.\n– Cilj projekta je da se obezbede dodatna sredstva za izgradnju deonice autoputa Koridor Pet ce, dužine oko šest kilometara, između petlje Rudanka i kraja tunela Putnikovo brdo 2 (međuentitetska linija razgraničenja), uključujući most preko reke Bosne, dva tunela i vijadukt – saopšteno nakon sednice Vlade RS.\nPredlog ove odluke biće upućen na razmatranje u Narodnu skupštinu RS.\nNa sednici je Vlada prihvatila i Nacrt programa javnih investicija RS za period 2020-2022. Planirana je realizacija investicionih projekata (kapitalna potrošnja) u ukupnom iznosu 568.067.262 KM, prenosi Srpskainfo.\nMeđu projektima koji ulaze u sastav Programa javnih investicija ima i onih čija je realizacija počela u prethodnim godinama i zaključno sa 2018. utrošeno je 1.611.7705.422 KM iz svih izvora finansiranja, a u tekućoj godini planira se investirati 502.122.804 KM.\nTakođer, ima projekata čija realizacija traje i nakon isteka 2022. godine i u tom periodu potrebno je uložiti 84.654.386 KM, navode iz Vlade RS.


BUS IZBORNE REFORME 2018 - Biram koga biram\n„Bus izborne reforme 2018“ sa aktivistima inicijative Biram koga biram i organizacije Nacionalne koalicije za decentralizaciju kreće sa perona građanskog aktivizma i posetiće još sedam gradova širom Srbije.\nAktivisti inicijative za promenu izbornog sistema, razgovaraće sa građanima o tome zašto je važno da imamo “narodne, ne partijske poslanike”. Aktuelni proporcionalni izborni sistem, po kom je Srbija jedna izborna jedinica, predviđa glasanje za liste partija, ne direktno za poslanike.\nTokom akcije na trgovima od 12 do 13 časova biće organizovana i otvorena debata na temu reforme aktuelnog izbornog sistema u kojoj će učestvovati poslanici u Narodnoj skupštini, predstavnici akademske javnosti, medija i organizacija civilnog društva.\nGrađani će moći da postave pitanje onima koje su birali ali i da čuju odgovore gostiju na pitanja: Zašto je važno da poslanici budu odgovorni građanima a ne samo partijskim liderima?Postoji li potreba za većim stepenom personalizacije, ne nužno kroz većinski izborni sistem?Kako do toga da svi građani Srbije budu ravnomerno geografski zastupljeni u Narodnoj skupštini?Kako se može uticati na to da žene budu srazmerno a manjine adekvatno zastupljene?\nU svim gradovima na temu izborne reforme u okviru kampanje biće izvedena i stand up predstava Birač vs Preletač.\nPored Niša aktivisti će posetiti i Novi Pazar (12. septembar), Kragujevac (14. septembar), Požegu (15. septembar), Pančevo (17. septembar), Novi Sad (18. septembar), Beograd (19. septembar) i Zaječar (24. septembar).\nPodršku inicijativi za promenu izbornog sistema Biram koga biram pružilo je 20 000 građana potpisom Deklaracije, više od 40 poslanika vladajućih i opozicionih političkih partija, veliki broj eksperata u oblasti izbornog prava kao i predstavnika civilnog društva.\nSvaka sličnost sa stvarnim ličnostima je namerna 👇👇👇 https://t.co/kJJsZ4wxlm


Obeležen Dan sećanja na žrtve side - Pančevo.city\nNa dve lokacije u centru Pančeva upaljene sveće oko crvene trake\nMeđunarodni dan sećanja na preminule od side, 21. maj, obeležen je u nedelju u Pančevu, na dve lokacije u centru grada. Široke crvene trake uokvirene svećama u znak sećanja na žrtve ove još uvek neizlečive bolesti, u Krugu u Gradskom parku su postavili članovi Kreativnog omladinskog centra Pančeva za borbu protiv side ,,Kompas“, dok su se na platou ispred Gradske uprave, oko istog simbola okupili aktivisti Udruženja građana Nova +. Pančevci koji su to želeli mogli su da na tim lokacijama ostave ceduljice i pisma podrške obolelima od HIV-a i da se na taj način daju svoj simboličan doprinos borbi protiv stigmatizacije i diskriminacije obolelih i predrasuda i neinformisanosti mnogih građana, fenomena koji prate ovu bolest.\nInternational AIDS Candlelight Memorial je kampanja koja za cilj ima pre svega podizanje društvene svesti o ovoj bolesti kao i edukaciju i prikupljane sredstava za borbu protiv nje. Ova manifestacija se održava u 115 zemalja pod pokroviteljstvom Globalnog zdravstvenog saveta a među državama koje učestvuju u danu sećanja na preminule od side je i Srbija.\nFoto: Gvozden Despotovski\nSindrom stečenog gubitka imuniteta godišnje odnese u svetu više od milion života a preko 37 miliona ljudi živi sa HIV-om, virusom humne imunodeficijencije. Grupe koje su bave ovim problemom pozivaju na poštovanje smernica Tematske grupe za HIV i AIDS Ujedinjenih nacija (UNAIDS), koje preporučuju vladama, organizacijama civilnog društva i donatorima da utiču na to da se poveća i poboljša učešće ljudi koji žive sa HIV-om i AIDS-om, u globalnom, regionalnom i nacionalnom odgovoru na AIDS. U skladu sa tim i ovom prilikom podsećamo državne organe i civilne organizacije da su u obavezi da poštuju GIPA principe (veće uključivanjee ljudi koji žive sa HIV-om i AIDS-om) i koji imaju za cilj ostvarivanje prava i odgovornosti osoba koje žive sa HIV-om i AIDS-om, uključujući i njihovo pravo na učešće u procesu donošenja odluka koje utiču na njihove živote. GIPA principi imaju za cilj da poboljšaju kvalitet i edikasnost odgovora na AIDS i od ključnog su značaja za napredak i održivost ovog odgovora.\nProcenjuje se da u ovom trenutku jedna od tri osobe, od oko tri hiljade ljudi u Srbiji koji žive sa virusom HIV-a, ne znaju da si inficirane ovim virusom. Prema podacima Instituta za javno zdravlje Srbije „Dr Milan Jovanović Batut“, od 1985. do kraja 2016. godine u Srbiji je registrovano 3480 osoba kojima je dijagnostifikovana HIV infekcija, od kojih je 1846 obolelo od AIDS-a (53 odsto), dok su 1204 osobe umrle (1096 od AIDS-a, a 108 od bolesti ili stanja koja nisu povezana sa AIDS-om). Početkom 2017. godine 2276 osoba u Srbiji je živelo sa HIV-om, odnosno za te osobe nije prijavljen smrtni ishod nadležnim ustanovama, premda postoji opravdana sumnja da se značajan broj ovih osoba ne javlja zdravstvenim ustanovama iz raznih razloga (napustili zemlju, preminuli, lični ili nepoznati razlozi…) Prema podacima Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje na antiretrovirusnoj terapiji (ART) je bilo 1570 osoba u 2016. godine. Registar Gradskog zavoda za javno zdravlje pokazuje da u Beogradu živi 1537 osoba sa HIV infekcijom, a Institut za javno zdravlje Vojvodine u svojoj evidenciji ima 390 ovakvih lica, dok je na ARV terapiji između 250 i 300 osoba. U prethodnoj godini Zavodu za javno zdravlje u Pančevu prijavljeno je 12 novoinficiranih osoba.\nAIDS dan sećanja HIV


Digitalizovan rad Skupštine grada | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Digitalizovan rad Skupštine grada\nDigitalizovan rad Skupštine grada\nVIDEO K9: Danas je održana 21. sednica Skupštine grada. Pred odbornicima je preko 20 tačaka dnevnog reda, među kojima su planovi poslovanja kao i izveštaji o radu za prošlu godinu. Današnja sednica bila jespecifična i po tome što je u rad pušten novi informacioni sistem.\nO novom informacionom sistemu u skupštini grada govorilo se već dugo, a danas je konačno dočekao svetlost dana i odbornici su po prvi put na ovaj način radili.\n“Takav informacioni sistem ne postoji u okruženju, ne postoji u Srbiji, ne postoji u državama bivše Jugoslavije i sa tim treba da pokažemo, pošto će rad novosadske skupštine biti potuno informatizovan, digitalizovan, jako je bitno da pokažemo da grad Novi Sad jeste grad IT sektora”, istakao je Zdravko Jelušić, predsednik Skupštine grada Novog Sada.\nPrva tačka dnevngo reda ticala se reorganizacije Predškolske ustanove Radosno detinjstvo. Naime, novosadska predškolska ustanova jedna je od najvećih i trenutno ima 69 objekata u kojima je 16 hiljada dece. Odlukom Skupštine grada “Radosno detinjstvo” biće podeljeno na osam ustanova. Ove reforme ne podrazumevaju povećanje broja zaposlenih, objašnjeno je na današnjoj sednici, s obzirom na to da će, kako su naveli nadležni, broj zaposlenih ostati isti kao što je i sada.\n“Dešava se baš ono što, na kraju krajeva, smo i očekivali, to je da će ta reforma biti prikazana više kao stvaranje više direktorskih mesta, umesto to da se rešava ono što jeste zakonska obaveza, da tamo gde postoji više od stotinu grupa, da se mora formirati posebna ustanova. Tako da ovo je prvi korak u tome i iskreno se nadamo svi da će posledice toga biti bolji i efikasniji rad ustanova predškolskog obrazovanja”, naveo je Jelušić.\nOn je pojasnio da će plata zaposlenim ostati ista, a da će, umesto dosadašnjih deset rukovodilaca, ova ustanova imati osam.\nSmatrajući da ova promena znači povećanje adminsitracije, protiv ovakve organizacije rada predškolske ustanove bili su radikali, navodeći da je bila potrebna reorganizacija ove ustanove, ne u smislu broja ustanova, nego u smislu zaposlenih i organizacije rada.\n“Naime, postavlja se pitanje, šta se čekalo punih sedam godina, da se zakonska, uslovno rečeno, obaveza ispuni. Još 2010. godine donet je zakom koji predviđa da ustanove čiji je osnivač lokalna samouprava mogu imati najmanje pet, a najviše sto vaspitnih grupa. Ona znači uvećavanje adminsitracije pod broj jedan, zato što ćemo imati osam direktora, osam nadzornih odbora, upravnih odbora, osam službi za finansije, osam pravnih službi i tako dalje,i tako dalje, a zapravo, suština je u nečem potpuno drugom. Suština je u tome da su potrebni izvršioci u osnovnoj delatnosti, da predškolskoj ustanovi na prostoru grada Novog Sada su potrebni vaspitači”, rekao je Đurađ Jakšić u ime Odborničke grupe Srpske radikalne stranke.\nSa ovakvim novim načinom organizacije rada nisu se složili ni odbornici Demokratske stranke, čiji stav je pojasnio dr Veljko Krstonošić.\n“Nije nužno moralo biti reorganizovano Radosno detinjstvo na ovaj način. Naprotiv, u zakonu se jasno kaže da u izuzetnim slučajevima, a složićemo se da je Novi Sad kao drugi grad po veličini izuzetak od pravila koja bi mogla da se sprovode na ostale opštine, može da se prihvati i veći broj od sto grupa po jednoj jedinici u kojoj mališani pohađaju. Tako da, praktično, smatramo da je Radosno detinjstvo na ovaj način doživelo jedan korak unazad, budući da će se reorganizacija na ovih osam jedinica, pored toga što će mnogo teže biti poslovanje sadašnjih jedinica Radosnog detinjstva, stvoriti i mnogo veće troškove za budžet grada Novog Sada”, rekao je Krstonošić.\nOsim stvaranja mreže predškoslkih ustanova, tema današnje sednice bili su i srednjeročni i dugoročni planovi poslovanja i investicija javnokomunalnih preduzeća Put, Parking servis i JGSP.\n“Verujem da je teško napraviti plan za deset godina, ukoliko nije okruženje pripremljeno za to. Ovo jeste prvi korak u tome da se ljudi koji vode komunalna preduzeća nateraju da razmišljaju dugoročno i sigurno da ovakav jedan korak moramo pozdraviti. Zakon nije definisao rokove u kojima oni moraju biti doneti, ali evo, već danas – sutra ćemo imati ovih par preduzeća, već za sledeću sedmicu imamo najave da će, praktično, ti planovi biti zaokruženi kad je komunalni, odnosno javnokomunalni sektor u pitanju”, istakao je Zdravko Jelušić.\nS obzirom na to da su se pred odbornicima našli i izveštaji o radu ustanova kulture čiji je osnivač grad Novi Sad za prošlu godinu, predsednik Skuštine je prokomentarisao da smatra da nije u redu da se političari “previše bave kulturom”.\n“Ostavimo to ljudima koji se bave kulturom. Naše je da im obezbedimo najbolje moguće uslove za rad, a sve ono što se dešavalo, verovatno mislite o Sterijinom pozorju, je da ostavimo da, ipak, to ljudi iz kulture između sebe se dogovore, šta je to i kako treba da se ponašaju, da bi grad kulture, grad Novi Sad, u pravom smislu te reči nosio tu titulu”, kazao je Jelušić.\nPitanje navodnog mešanja politike u kulturu i skandalozne odluke žirija Sterijinog pozorja prokementarisala je i opozicija.\n“Srpsku radikalnu stranku čudi odluka žirija Sterijinog pozorja da se ne dodeli nagrada, to je zaista presedan, nagrada bilo kojoj predstavi koja je izvođena na Pozorju. Može se reći da su dobrim delom kultura i umetnost u Republici Srbiji i gradu Novom Sadu politizovani”, naveo je Đurađ Jakšić.\n“Nažalost, izgleda da je u ovoj zemlji i kultura ispolitizovana. Onog trenutka kada nije dodeljena nagrada na Sterijinom pozorju, morale su da se dogode dve stvari – ili da direktor Sterijinog pozorja momentalno podnese ostavku, ili da zaključimo ono što svi mislimo, budući da on nije podneo ostavku, a to je da je kultura ispolitizovana”, rekao je Veljko Krstonošić.\nDemorkate su takođe na sednici predložile i dopunu dnevnog reda, koja je podrazumevala raspravu o formiranju radne grupe koja će prekontrolisati rad SPENS-a i predložiti načine za njegovu revitalizaciju, budući da je SPENS prethodnu godinu završio sa gubicima, kako je rečeno, koji prevazilaze njegov kapital.\nNa sednici su razmotreni i zveštaji o radu za 2016. nekoliko zdravstvenih ustanova čiji je osnivač grad.\nPrethodni tekstNasilje u porodici: Obrasci i promene\nSledeći tekstRadovi na Žeželju privode se kraju


Ledeni dan u Srbiji : Evakuisane 22 osobe - 06.01.2017, Sputnik Srbija\nLedeni dan u Srbiji : Evakuisane 22 osobe\nSektor za vanredne situacije intervenisao je na jugu Srbije dvadesetak puta, a 22 osobe su evakuisane i spasene, izjavio je načelnik tog sektora Predrag Marić. 06.01.2017, Sputnik Srbija\n19:09 06.01.2017 (Osveženo: 19:15 06.01.2017)\n© Tanjug / DIMITRIJE NIKOLICSnežna mećava u Nišu, 6. januara.\nSektor za vanredne situacije intervenisao je na jugu Srbije dvadesetak puta, a 22 osobe su evakuisane i spasene, izjavio je načelnik tog sektora Predrag Marić.\n„Ovde će biti upućene dodatne snage iz Sektora za vanredne situacije. Žandarmerija je već tu i Vojska Srbije je potpuno mobilisana, sve svoje snage, mehanizaciju i ljudstvo je stavila na raspolaganje“, rekao je Marić novinarima kod motela „Nais“.\nKako je dodao, situacija će biti praćena i tokom noći i narednih dana.\n© Tanjug / EDIB TAHIROVICNova Varoš 6. januara 2017. godine\nNova Varoš 6. januara 2017. godine\n„Jug Srbije je pod velikim snežnim nanosima, imali smo danas dvadesetak intervencija, 22 osobe su evakuisane i spasene“, rekao je Marić.\nOn je rekao da sneg i dalje pada na teritoriji Prokuplja, Pirota, Vranja i Surdulice i apelovao na sve da bez preke potrebe ne kreću na put i da, ukoliko već moraju, koriste zimske gume i ostalu zimsku opremu.\nMarić je naveo i da je obustavljen teretni saobraćaj, dok se putnički odvija, ali veoma otežano, i da nema više čepova kojih je bilo pre podne.


Fajon i Bilčik: Pozdravljamo povratak pluralizma u Narodnu skupštinu - European Western Balkans\nAutor EWB 05. 04. 2022. 05. 04. 2022.\nBRISEL – Pozdravljamo povratak pluralizma u Narodnu skupštinu uz žaljenje zbog veoma polarizovanog političkog okruženja u toku izborne kampanje, stoji u zajedničkom saopštenju izvestioca Evropskog parlamenta za Srbiju, Vladimira Bilčika i predsedavajuće Delegacijom EP u Parlamentarnom odboru za stabilizaciju i pridruživanje EU-Srbija, Tanje Fajon.\n“Pozdravljamo povećanu izlaznost birača i povratak pluralizma u parlament u Srbiji nakon učešća velikog broja stranaka i kandidata iz širokog političkog spektra na izborima 3. aprila”, navode Bilčik i Fajon. Dodaju da će sa novim parlamentom raditi na konkretnim merama za jačanje demokratije i vladavine prava u Srbiji.\nOni su osudili napad na opozicionog lidera Pavla Grbovića i izjavili da žale zbog visoko polarizovanog političkog okruženja tokom predizborne kampanje, koje je obeležno ograničenim medijskim pluralizmom i pritiskom vlasti na birače.\n“Žalimo zbog visoko polarizovanog političkog okruženja tokom predizborne kampanje, obeleženog ograničenim medijskim pluralizmom i pritiscima vlasti na birače. Osuđujemo nasilni napad na jednog od opozicionih lidera Pavla Grbovića”, kažu Fajon i Bilčik.\nU zajedničkom saopštenju oni su napisali da žale i zbog “nejasne komunikacije” Republičke izborne komisije (RIK) o preliminarnim rezultatima nakon zatvaranja biračkih mesta. Bilčik i Fajon poručili da je neophodno sprovesti preporuke koje će iznati ODIHR, kao i da se moraju preduzeti koraci kako bi se pokrenula “evropska agenda u korist svih građana Srbije”.\n“Izražavamo žaljenje zbog činjenice da Srbi sa Kosova nisu mogli da glasaju blizu svojih domova uz pomoć Organizacije za evropsku bezbednost i saradnju (OEBS), kao što je to bio slučaj u više navrata”, zaključili u poslanici EP.\nEvropski parlamentizbori 2022Tanja FajonVladimir Bilčik


U palanačkim osnovnim i srednjim školama režim skraćenih časova do 16. januara – Palanačke novine\nU palanačkim osnovnim i srednjim školama režim skraćenih časova do 16. januara\nby Palanačke · 11 januara, 2017\nU Maloj sali SO Smederevska Palanka održan je sastanak Aktiva direktora osnovnih i srednjih škola, a glavna tačka dnevnog reda odnosila se na probleme sa održavanjem nastave i grejanjem u pojedinim obrazovnim ustanovama.\nDoneta je odluka da nema potrebe da se nastava prekida, ali je odlučeno da časovi budu skraćeni do ponedeljka u svim školama (uključujući i ponedeljak). Odluka o daljim potezima u vezi sa normalizacijom nastave biće doneta na sledećem sastanku Ativu direktora koji je zakazan za ponedeljak, 16. januar.\nTakođe, zbog otežanih uslova odvijanja nastave odlučeno je da se redovna promena smena učenika ne obavi u ponedeljak.\nJoš jedna tema o kojoj se govorilo ticala se pomoći za decu porodice Popović iz Azanje čija je kuća uništena u požaru 7. januara. Direktor Palanačke gimnazije, Dragan Joković, istakao je da će ova obrazovna ustanova, iz sopstvenih sredstava, pomoći učeniku koji kod njih pohađa četvrti razred i da će mu biti obezbeđen laptop. Pomoć za učenika drugog razreda OŠ „Radomir Lazić“ obezbedio je direktor te obrazovne ustanove, Damir Živković.\nU kordinaciji sa lokalnom samoupravom biće nastavljeno pružanje pomoći ovoj porodici.\nOŠ „Olga Milošević“: MEĐUNARODNO TAKMIČENJE IZ RAČUNARSKE I INFORMATIČKE PISMENOSTI „DABAR“\nNastavnica OŠ „Olga Milošević“ na Međunarodnom seminaru u Bratislavi\nNext story Jedanaesti dan januara u Smederevskoj Palanci\nPrevious story Sednica Štaba za vanredne situacije za teritoriju Opštine Smederevska Palanka


Prijedor24 - Više od informacije! Oružje u magacinima – izgubljeno najmanje 180 miliona dolara\nHome / Vijesti / BiH / Oružje u magacinima – izgubljeno najmanje 180 miliona dolara\nOružje u magacinima – izgubljeno najmanje 180 miliona dolara\nMinistarstvo odbrane BiH nije ispoštovalo sporazum iz 2008. godine sklopljen između Savjeta ministara BiH i entitetskih vlada koji je podrazumijevao prodaju viška naoružanja, municije, minsko-eksplozivnih sredstava i pokretne vojne imovine, čija je vrijednost procijenjena na 180 do 200 miliona dolara.\nNavedeno je to u obrazloženju za donošenje aneksa koji je Republička direkcija za promet naoružanja i vojne opreme, na osnovu zaključka Vlade RS, nedavno dostavila Savjetu ministara BiH na razmatranje i usvajanje. U tom dokumentu je predložen način za hitno rješavanje ovog problema.\n– Ako bi aneks bio prihvaćen i prodaja krenula od septembra, do kraja 2021. godine bili bi ostvareni prihodi od 120 miliona dolara. BiH bi dobila 20 miliona, RS i FBiH po 40 miliona, a remontni i proizvodni kapaciteti namjenske industrije 20 miliona dolara – navedeno je u aneksu koji je prihvatila i Vlada FBiH.\nU obrazloženju je navedeno da iako je na dan potpisivanja sporazuma 27. marta 2008. godine utvrđena obaveza Ministarstva odbrane da proda i izveze iz BiH sve viškove naoružanja i rashodovanu pokretnu imovinu, ni nakon skoro deset godina ništa nije prodato.\n– Istovremeno je uništeno municije, donirano van BiH i otuđeno pokretne vojne imovine u vrijednosti od 80 do 100 miliona dolara. Da je to bilo prodato, za taj novac moglo je da bude nabavljeno šest do osam helikoptera ili kanadera za višenamjensku upotrebu – istaknuto je u dopisu.\nNaglašeno je da je, nakon što su vlade entiteta izvršile pritisak na Ministarstvo odbrane s ciljem konačne prodaje viškova naoružanja i pokretne vojne imovine i nakon što je Predsjedništvo BiH u februaru donijelo zaključak o prodaji, komisija za sprovođenje tog postupka pripremila je i usvojila plan prodaje koji treba da usvoji i ministar odbrane BiH.\n– Tim planom predviđeno je da prodaja bude obavljena putem međunarodnog tendera čija bi priprema trajala do dvije godine, što i dalje potpuno ne rješava pitanje prodaje i izvoza. Pitanje izvoza viškova uopšte nije predviđeno tim planom, dok strane kompanije u ovoj oblasti mogu biti kupci, ali po zakonu ne mogu biti i izvoznici iz BiH. To znači da zakonska regulativa ne daje mogućnost da se oružje i vojna oprema prodaju putem međunarodnog tendera, nego samo postupkom koji vode državni organi – navedeno je u dopisu Savjetu ministara.\nAneksom koji su usvojile vlade RS i FBiH zato je predviđen metod komisione prodaje viškova. On podrazumijeva da pravna lica koja su zakonom formirana za prodaju naoružanja i vojne opreme i koja su upisana u registar Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH, u ime i za račun BiH, RS i FBiH ugovore prodaju i izvoz tih viškova. Aneksom je utvrđena i obaveza kupaca da remontuju naoružanje u kapacitetima namjenske industrije u RS i FBiH, čime bi bile stvorene i mogućnosti upošljavanja remontnih i proizvodnih kapaciteta u periodu od dvije do četiri godine. Na taj način bi bili omogućeni i dodatni direktni prihodi od 15 do 20 miliona dolara. Indirektne prihode imali bi kooperanti preduzeća namjenske industrije, transportne i špediterske organizacije.\nČlan Zajedničke komisije Parlamenta BiH za odbranu i bezbjednost u ostavci Dušanka Majkić kaže da su viškovi davno trebali da budu prodati, a posebno oni koji se vode kao imovina Vojske RS.\n– Postoji čak i sporazum o prodaji koji je napravljen uz pomoć NATO-a, ali tadašnji ministar odbrane BiH to nije prihvatio jer predstavnici Bošnjaka to ne dozvoljavaju. Sada donose odluke o donaciji naoružanja, Avganistanu i drugim zemljama, umjesto da ono bude prodato. Donirano oružje uzimaju iz onoga što je pripadalo Vojsci RS ili Vojsci FBiH – kaže Majkićeva i dodaje da će opstrukcije prodaje nastaviti da vrši prvenstveno Ministarstvo odbrane, ali i Savjet ministara BiH.\nIz Ministarstva odbrane juče nisu stigli odgovori na postavljena pitanja u vezi sa ovim problemom.\nKupci već postoje\nU aneksu sporazuma je navedeno da Republička direkcija za promet naoružanja i vojne opreme iz Banjaluke i pravna lica iz FBiH registrovana za promet, već imaju obezbijeđena pisma o namjerama.\n– Imaju i potvrde narudžbe za gotovo sve viškove municije i za više od 50 odsto viškova naoružanja. To garantuje primjenu predloženog modela prodaje i realizaciju tog značajnog državnog projekta – stoji u aneksu.\nKompanije iz BiH proizvele oružja za 220 miliona KM


Vreme 1128 - Praznik srpskog bankarstva, 16. avgust: Sutra ce osvanuti novi dan\nPraznik srpskog bankarstva, 16. avgust >\nSutra će osvanuti novi dan\nNaše poslovne banke svoj "praznik", 16. avgust, dan kada pada 150. godišnjica od početka bankarstva u modernoj Srbiji, to jest dan kada je osnovana čuvena Uprava fondova, prva kreditna ustanova u Kneževini – dočekale su u tmurnom ambijentu jedne krizne državne ekonomije i u vremenu kada je postizborna "smena vlasti" pojačala pritiske na čitav finansijski sektor, dovela da smene rukovodstva u centralnoj emisionoj banci, a afera u Agrobanci došla i do sudsko-policijskog istražnog postupka.\nUza sve te, nadajmo se, prolazne "vanredne probleme", 33 aktivne poslovne banke u Srbiji suočavaju se i sa klasičnim teškoćama koje se uvek javljaju u vremenu privredne recesije, niske ekonomske konjunkture, visokog javnog državnog duga, velike nezaposlenosti i dosta raširenog siromaštva u zemlji koja i inače ima nizak bruto domaći proizvod po glavi stanovnika, od oko 5000 američkih dolara. Prvi od tih tipičnih kriznih problema jeste da udeo kredita čije otplate kasne duže od 90 dana u Srbiji raste iz meseca u mesec i da je dostigao oko 25 odsto u ukupnom broju kredita. Međutim, to nije glavni razlog što banke u Srbiji naplaćuju najvišu prosečnu kamatnu stopu na kratkoročne kredite u regionu (oko 14 odsto) kao i na investicione kredite (blizu 8 odsto). Jedan od ključnih razloga je to što zemlja nosi visok politički rizik, nužne ekonomske reforme su skoro zaustavljene, a poneke sistemske mere čak idu korak nazad (regulacija položaja Narodne banke Srbije). Sve to, a naročito loše ekonomske prilike u zemlji, baš ovih dana uticale su i na odluku američke agencije Standard i Purs (S&P) da snizi rejting države za jedan stepen, na nivo BB minus sa negativnim izgledima.\nBankarski poslovi u Srbiji i inače poslednjih godina uglavnom se vrte oko relativno malog volumena novčanog i kreditnog prometa – građanstvo ima ukupna kreditna zaduženja na nivou oko 600 milijardi dinara, a preduzeća nešto manje od 1500 milijardi dinara. Dakle to je ukupno oko 20 milijardi evra, što je za jednu evropsku zemlju sa oko 7,3 miliona stanovnika u suštini nedovoljno za krupniji bankarski biznis. Uprkos svemu tome, vodeći bankari i banke u Srbiji drže se zlatnog načela – "sutra će osvanuti novi dan", pa i stranci koji su investirali u srpske banke veruju da će i Srbiji jednom krenuti na ekonomskom polju i da će njena privreda, a naravno i njeni građani, dočekati bolja vremena, pa će biti i veći potrošači bankarskih usluga.\nU istoriji srpskog bankarstva bilo je, kako će čitalac videti i u ovom prilogu "Vremena", i padova i uspona. Na primer, Prva srpska banka, osnovana 1869. godine u Beogradu, sa uplaćenom glavnicom od 200.000 dukata, propala je u roku od dve godine. Pored drugih, izgleda da je glavni problem bio u tome što je banka 187.000 dukata podelila kroz povoljne kredite članovima sopstvene uprave, a oni pozajmljeno nisu vratili. Banka je 70.000 dukata izgubila i na špekulacijama na berzi u Beču, zato što je od svojih komintenata primala naloge o kupovini ili prodaji vrednosnih papira usmeno, a oni te naloge, kad se ispostavljalo da nisu bili uspešni – kasnije nisu priznavali. Slom ove banke imao je za posledicu to da čitavih deset godina nikome nije padalo na pamet da ponovo ulaže novac u osnivanje neke banke u Srbiji. Istina, u Vojvodini, gde je, naravno, 1864. godine osnovana doista prva srpska banka, Novosadska štedionica, prilike su bile nešto drugačije, pa je u ovom razdoblju stvoren čak 31 novčani zavod. Golgota bančinih akcionara i štediša na našim prostorima bila je najveća posle Prvog i posle Drugog svetskog rata. Prilikom stvaranja Kraljevine SHS srpski radikali su došli na ideju da nacionalizuju sve banke u kojima ima stranog kapitala – ili putem asimilacije aktive i pasive, ili putem postavljanja državnog komesara na osnovu Zakona o postupanju sa imovinom neprijateljskih podanika od 5. juna 1919. godine. No, banke u prečanskim krajevima više je upropastila ratna inflacija austrijskih kruna, a potom i srpskih dinara i zamena novca u novoj državi nego ove "nacionalizacije". Jer, ova nacionalizacija je iscrpljena postavljanjem "nacionalnih ljudi" u upravne odbore banaka sa stranim kapitalom. Državni komesari su jedino bili veoma skupi, pa su se, na primer, članovi Banatske trgovačko-industrijske i zanatske komore iz Velikog Bečkereka 1927. godine žalili Beogradu da su za 15 minuta prisustva tog komesara godišnjoj skupštini njihove banke, morali da mu isplate dnevnicu od 3000 dinara.\nPosle poratnih inflacionih godina u Kraljevini je zavladala deflaciona manija, a čežnja za stabilnim novcem kulminirala je 1931. godine, začudo tek posle velike deflacione Američke krize 1929. godine, kada je u svetu Kejnz već demistifikovao neutralnost novca. Zakonom o novcu, koji je donet na Vidovdan 1931. godine, uveden je dinar sa zlatnom podlogom (0,0265 gr zlata), i to uz pomoć francuskog finansijskog kredita od 1.825 miliona dinara. Zanos o dinaru kao najjačoj evropskoj valuti (u stvari, trećoj po veličini jedinice merene u zlatu) trajao je, međutim, samo 102 dana – a taj zanos koštao je građane i privredu zemlje veoma mnogo (društveni proizvod je više nego prepolovljen za samo nekoliko godina).\nŠta se desilo? Samo nekoliko dana posle donošenja zakona o zlatnom dinaru pale su pod stečaj dve velike evropske banke – austrijska Kreditanstalt banka i nemačka Danatbank, sa kojima je jugoslovensko bankarstvo bilo prisno vezano. Brzo potom je stigla vest da je američki predsednik H. Huver proglasio moratorijum na ratne reparacije Nemačke i Austrije (značajan devizni izvor Kraljevine SHS), te da je Bank of England, upravo suprotno jugoslovenskoj centralnoj banci, napustila pravilo zlatnog pokrića funte. Od jula do septembra 1931. godine, na vest o ova četiri događaja, u velikoj građanskoj panici iz jugoslovenskog bankarskog sistema povučeno je 2100 miliona dinara štednje, a u inostranstvo prebačeno 300 miliona dinara deviznih sredstava. Već 7. oktobra zakonski propisi koji su stvorili famozni dinar kao "najstabilniju evropsku valutu", morali su biti menjani, sa akcentom na snažne devizne restrikcije. Posle Drugog svetskog rata celokupno bankarstvo je nacionalizovano, ali već polovinom šezdesetih godina 20. veka socijalističko rukovodstvo Jugoslavije počinje da shvata da bez razvijenog poslovnog bankarstva neće moći da obezbedi veći dotok međunarodnog kapitala u zemlju. Tada počinju da se razvijaju i relativno snažne poslovne banke, nažalost najčešće pod suviše velikim uticajem političkih rukovodstava republika i pokrajina u tadašnjoj federaciji. Ipak, pored slovenačkih, srpske banke su bile vodeće u SFRJ, ali će ih ratne prilike i svetske sankcije devedesetih godina proteklog veka potpuno upropastiti.\nPosle 2000. godine, kada se Srbija otvara prema svetu i kada se rađa takozvani "evropski put" države, bankarstvo se, gotovo začudo, prvo stabilizovalo, dakako uz obilate investicije stranih banaka. Nadajmo se, zbog toga, da će i ovoga puta, posle tekuće krize, "doći novi dan" kada će se bolje i uspešnije poslovati i u Srbiji.\n> Uvek je pravo vreme za štednju\n150 godina bankarstva u Srbiji


POTPISANI UGOVORI U VLADI FBIH: FEDERACIJA DOBILA GARANCIJSKI FOND OD 80 MILIONA KM | Hayat.ba\nPOTPISANI UGOVORI U VLADI FBIH: FEDERACIJA DOBILA GARANCIJSKI FOND OD 80 MILIONA KM\nFederalna ministrica finansija Jelka Miličević i vršilac dužnosti predsjednika Uprave Razvojne banke Federacije BiH Semir Fejzić danas su, u sjedištu Vlade FBiH u Sarajevu, potpisali dva ugovora, za čije je zaključivanje Federalna vlada dala saglasnost na današnjoj sjednici.\nUgovorom o formiranju namjenskog dugoročnog depozita utvrđeni su izvori inicijalnih 80 miliona KM za formiranje i održavanje sredstava Garancijskog fonda, a u cilju osiguranja njegovog garantnog potencijala na osnovu kojeg će biti izdavane garancije Federacije BiH za osiguranje dijela pojedinačnih kredita, koje će komercijalne banke odobravati korisnicima u okviru kreditno-garantnih programa utvrđenih Uredbom.\nNa osnovu ovog ugovora Vlada FBiH će, između ostalog, utvrđivati namjenu za izdavanje garancija fonda, održavati ukupna sredstva fonda radi pravovremenog ispunjenja obaveza po izdatim garancijama koja ne smiju biti manja od inicijalnog iznosa sredstava kojima je Garancijski fond formiran, saopćeno je iz Vlade FBiH.\nNadam se da ćemo u saradnji Vlade FBiH i Razvojne banke ovaj projekat dugoročno ojačati, te da će uistinu biti u funkciji očuvanja i povećanja broja radnih mjesta, očuvanja kapaciteta privrednih subjekata i, naravno, da se to odrazi na povećanje društvenog proizvoda i stabilnosti svih finansijskih faktora u FBiH – kazala je federalna ministrica.\nFejzić je istakao da je ovaj dan važan za privredu u FBiH.\nOd samog početka neki su bili skeptični da li Razvojna banka FBiH, zbog svog ranijeg statusa, može da izvrši ovaj zadatak na najbolji način. Razvojna banka je svojim kapacitetom i rezultatima u posljednjih sedam mjeseci vratila povjerenje Vlade FBiH, Federalnog ministrastva finasija, kao i samih privrednika – kazao je Fejzić.


Vesti online / Vesti / Svet / Turci opet udarili na Kurde\nTurski avioni uništili 12 ciljeva na severu Iraka\nAgencija navodi da su gađane mete u regionu za koji Ankara tvrdi da je sedište odmetnute kurdske ekstremističke organizacije Kurdistanske radničke partije (PKK).\nU saopštenju turske vojske stoji da su pogođeni ciljevi u regionima Metine i Hakurka u severnom Iraku, bez drugih detalja.\nRojters podseća da PKK tri decenije vodi pobunu protiv Ankare zahtevajući autonomiju na jugoistoku Turske.\n* Francuska upozorila Tursku\n* Šta stoji iza kopnene ofanzive Turske na Siriju?\n* Turci zgazili džihadiste\nSVET Poruka iz Ankare: Napad je moguć u svakom trenutku\nSVET Turska razmešta tenkove na granici sa Irakom i Sirijom


Naknada za ujed psa lutalice do 25.000 dinara - Sloboda za zivotinje\nPonedeljak, 5. Septembar, 2011.| Autor: Agencija BETA\nBEOGRAD- Beograđani koji prijave nadležnima da ih je ujeo pas lutalica mogu da traže od Grada novčanu naknadu od 5.000 do 25.000 dinara, ukoliko imaju lekarsku potvrdu i pozitivno mišljenje stručne komisije, rečeno je u gradskoj Komisiji za naplatu štete od ujeda pasa lutalica.\nBroj napada pasa lutalica manji je nego prethodne godine, navode u gradskoj Komisiji, dok iz organizacija za zaštitu životinja ukazuju da imaju saznanja i o pokušajima zloupotrebe naplate ujeda pasa lutalica. Prema podacima Komisije, ove godine je podneto 804 zahteva za naknadu štete, a postignuto je 388 vansudskih poravnanja zato što se veliki broj prijava odnosi na incidente koji su se dogodili prethodnih godina.\n"Ti podaci ukazuju na to da je manji broj ujeda nevlasničkih pasa u Beogradu i da su se mere Grada u rešavanju tog problema pokazale kao efikasne", rečeno je agenciji Beta, uz konstataciju da će to uskoro biti potvrđeno rezultatima nadzora u gradskim opštinama.\nObjašnjavajući proceduru koju građani moraju proći do dobijanja novca za ujed psa, predstavnici Komisije su naveli da je za naplatu štete neophodan izveštaj lekara specijaliste iz Pasterove ambulante ili Infektivne klinike u Beogradu.\nKako je rečeno, novac se isplaćuje u roku od mesec dana, ako nema žalbi na takvu odluku. Komisija za naknadu štete od ujeda pasa lutalica ima tri člana - lekara, predstavnika Gradskog pravobranilaštva i veterinara.\nPrema podacima Veterine Beograd koja se bavi hvatanjem i zbrinjavanjem napušenih pasa, u Beogradu ima oko 15.000 nevlasničkih pasa, najviše na Paliluli (oko 1.800), a psi lutalice najviše napadaju u naselju Mirijevo, u opštini Zvezdara.\nDirektor organizacije za zaštitu i brigu o životinjama ORKA Elvir Burazerović izjavio je da ima saznanja o pokušajima zloupotrebe naplate štete od ujeda pasa širom Srbije, ali da nema konkretne informacije o zlostavljanju životinja u tu svrhu.\n"ORKA je čula za slučajeve u kojima su pojedinci, najčešće pripadnici socijalno ugroženog stanovništva, pravili vestačke vilice kuvanjem lobanja uginulih pasa ili su se mehanički povređivali i odlazili kod lekara koji nisu ni sumnjali na to da se radi o zloupotrebi", rekao je on.\nBurazerović je ocenio da se postojeći program rešavanja problema pasa lutalica loše sprovodi i da nije dovoljno samo otvarati azile za takve pse.\n"Ljudi u takvim slučajevima odluče da uzmu stvar u svoje ruke, što potvrđuje i činjenica da se broj trovanja pasa u proteklom periodu povećao za 70 odsto, a zlostavljanje za 35 odsto", kazao je Burazerović.\n►Počinje kažnjavanje vlasnika nečipovanih pasa\nKako je najavljeno, komunalna policija će od septembra novčano kaznjavati vlasnike nečipovanih pasa, a u poslednje tri godine obavljeno je ukupno 9.506 sterilizacija.\nIstraživanje Sekretarijata za stambene i komunalne poslove pokazalo je da je glavni problem neodgovorno vlasništvo i da je 80 odsto pasa lutalica imalo vlasnika ili da su njihovi potomci, pa su vlasnici pozvani da se ponašaju odgovorno i da ne puštaju pse na ulicu.\n►Grad dobija još dva azila za pse\nPrema rečima predstavnika Veterine Beograd, u gradu postoje azili Rakovica 1 sa kapacitetom 210 mesta, Rakovica 2 sa 833 mesta, Kovilovo sa 250 mesta, gde se uglavnom trajno smeštaju psi za koje su utvrdi da su nekog ujeli i prihvatilište - karantin Ovča sa kapacitetom od oko 80 pasa.\n"U ovoj godini grade se još dva nova azila, na opštini Palilula i na opštini Zemun - PIK Zemun, čiji je kapacitet 1.246 pasa i 39 štenaca", rekli su u Veterini Beograd.\nU toj ustanovi naglašavaju da azili nisu trajno rešenje i da je zbog toga Grad u maju pokrenuo kampanju "Najbolji prijatelj" čiji je cilj isticanje odgovornog vlasništva i promocija udomljavanja napuštenih pasa.\nPoreklo vesti: Kurir\nVeoma je važno da se znatno smanje iznosi odšteta za ujede pasa, koji su bili i preko 100.000 dinara. Ovakve enormne iznose su uveliko koristili nesavesni građani, i na taj način sebi rešavali egzistenciju u zemlji u kojoj je skoro trećina stanovništva bez posla, ili ima primanja nedovoljna za osnovne potrebe. Zato je bar polovina, a moguće i više prijava bila lažna, pri čemu su "oštećeni" sami sebi nanosili povrede.\nKada je počelo sa strožom kontrolom svake prijave u Negotinu, na primer, ustanovljeno je da je broj novih prijava odmah opao za polovinu. Iste mere trebalo bi sprovesti u svim opštinama, a građani koji su socijalni slučajevi, trebalo bi da traže mogućnosti za preživljavanje na drugi način, a ne optužujući životinje, koje potom svojim životom plaćaju tešku situaciju u kojoj se nalaze građani u ovoj neuređenoj državi.


Otkazano potpisivanje Ugovora o finansijskoj podršci \_”Preporodu\_”\nZa danas (četvrtak 03.04.2008. godine) zakazana posjeta gradonačelnice Sarajeva Semihe Borovac Bošnjačkoj zajednici kulture "Preporod", prilikom koje je bilo predviđeno potpisivanje Ugovora o realizaciji odobrenih sredstava iz Budžeta Grada Sarajeva u 2008.g. kao podršku ovoj zajednici, otkazuje se iz tehničkih razloga.\n3. Aprila 2008. in Najave i Obavijesti\nZajedničke izjave gradonačelnika Sarajeva i Konya-e\nU petak, 04.04.2008. godine u 15.00 sati, gradonačelnica Sarajeva Semiha Borovac, valija i gradonačelnik Grada Konya-e: Osman Aydin i Tahir Akyurek dat će zajedničke izjave za novinare nakon prijema upriličenog za delegaciju iz ovog prijateljskog turskog grada.\nPredstavljen Program obilježavanja Dana grada Sarajeva\nObilježavanje Dana Grada Sarajeva, 6. aprila, osim svečane sjednice Gradskog vijeća i dodjele priznanja "Šestoaprilska nagrada", Plaketa zaslužnim pojedincima i priznanja "Počasni građanin Grada Sarajeva", obilovat će i bogatim kulturno-umjetničkim i zabavnim programom. Kako je rečeno danas na konferenciji za novinare na kojoj su se prisutnim obratili gradonačelnica Sarajeva Semiha Borovac, predsjedavajući Gradskog vijeća Marin Ivanišević te organizatori manifestacija, program je koncipiran tako da zadovolji ukuse svih građana.\n3. Aprila 2008. in Novosti\nPrijem za učenike Prve bošnjačke gimnazije\nGradonačelnica Sarajeva Semiha Borovac danas je primila grupu učenika 3. razreda Prve bošnjačke gimnazije, koji su uključeni u projekat CIVITAS-građanin u okviru svog školskog programa. Teme današnjeg susreta bile su obnova Olimpijskog muzeja i podizanje centralnog spomenika borcima Armije BiH.


Godišnji koncert ALAT-a - Nastupili najmlađi čuvari tradicije\nU pozorišnoj sali Kulturnog centra večeras je održan tradicionalni godišnji koncert Gradskog kulturno-umjetničkog društva „Alat Svislajon“ iz Trebinja, na kojem su nastupili članovi omladinskih sastava.\nDanas otvara Zabavni salon GOOD GAME\nNa Gradini u naselju Gorica u Trebinju danas se otvara od 12h Zabavni salon ”GOOD GAME”.\nPočinje akcija usmjerena na vozače pod dejstvom alkohola\nPolicijska stanica za bezbjednost saobraćaja i Policijska stanica Trebinje će 26. 27. i 28. novembra 2021. godine da realizuje lokalnu akciju pojačane kontrole u saobraćaju sa akcentom na kontrolu vozača koji upravljaju vozilom pod dejstvom alkohola.\nNajava: Promocija knjige "Jesenja gozba sa vilom Bosiljčicom"\nU Narodnoj biblioteci Trebinje u petak 26. novembra sa početkom u 17 časova biće održana promocija knjige "Jesenja gozba sa vilom Bosiljčicom" autora Željane Radojičić Lukić.\nDžebo nezaustavljiva u pobjedi protiv Leotara\nKošarkašice Leotara 03 poražene su večeras u Trebinju od ekipe Play Off iz Sarajeva rezultatom 59:77 (19:17, 14:20, 12:22, 14:18).\nMilić predvodila svoju ekipu do nove pobjede\nNakon osam odigranih kola u Mađarskoj ove sezone, ekipe Atomeromu u kojoj igra Nikolina Milić još uvijek je bez poraza.\nGlasinac laka prepreka za Leotar\nČuvari tradicije i kulture - Godišnji koncert ALAT-a\nNAJKVALITETNIJE CLASS PLUS GORIVO NA BENZINSKOJ PUMPI BEST - TREBINJE\nVeče ljubavne poezije Nenada Radenkovića Jera\nAKCIJA Za osmjeh na licu i radost u srcu, paketići za djecu iz ugroženih porodica\nKoncertom Dučiću u čast završene "Dučićeve večeri poezije"\nNajava: Poetsko veče Nenada Radenkovića Jera


Od oronulog sovjetskog kompleksa do VIP tretmana: Ovo će biti novi medicinski centar za Putinovu elitu (FOTO)\nPutin je priznao da postoji problem sa zdravstvom: ruske državne bolnice i klinike, čak i najbolje među njima, nisu na nivou zadatka... Ali kremlj je smislio rešenje\nFoto: Centralna klinička bolnica u Moskvi; Autor: Reuters\nNa televizijskoj debati o ruskom zdravstvenom sistemu koja je emitovana prošle godine, mladi lekar pitao je predsednika Vladimira Putina zašto toliki broj visokih državnih zvaničnika traži lekarsku pomoć u inostranstvu - i da li je predsednik bio jedan od njih. Putin je odgovorio da nije.\nOn je rekao da je koristio Centralnu kliničku bolnicu, ogroman kompleks na periferiji ruske prestonice, gde je tokom prethodnih decenija vrhuška sovjetskog i ruskog rukovodstava dobijala lekarski tretman. Međutim, Putin je priznao da postoji problem sa zdravstvenom zaštitom: ruske državne bolnice i klinike, čak i najbolje među njima, nisu bile na nivou zadatka.\nKrem sada ima rešenje: Putinovo osoblje je naručilo planove za novu jedinicu Centralne klinične bolnice, specijalno osmišljenu za lečenje visokih državnih zvaničnika u zemlji, stoji u tehničkim planovima dostupnim Rojtersu i medicinskim izvorima upoznatim s projektom.\nTrospratna jedinica će biti ekskluzivna sa prostorom za samo 10 pacijenata u jednom trenutku. Biće opremljena komunikacionim sistemima koji su, po ruskim zakonima, rezervisani za predsednika, premijera i nekoliko drugih najviših zvaničnika.\nPrema planovima koji su dostupni Rojtersu, novo zdanje će koštati 2,9 milijardi rubalja (48.11 miliona dolara), uz dodatne troškove za opremanje.\nPredviđena za stacionarnu i ambulantnu negu, specijalna klinika će imati dve VIP sobe za pacijente, od kojih svaka pokriva 200 kvadratnih metara, što je skoro tri puta više od prosečnog ruskog stana. U planu je i velika konferencijska sala gde će zvaničnici podvrgnuti tretmanu moći da sazivaju sastanke, kao i bazen.\nPotreba za domaćom zdravstvenom negom najvišeg nivoa za osobe u Putinovom okruženju postala je još hitnija nakon što je Zapad uveo sankcije i zabrane putovanja pojedinim pripadnicima ruske političke elite u odgovor na aneksiju Krima, stoji u izjavi koju su dva ruska lekara dala Rojtersu.\nU isto vreme, Putin i pojedini od njegovih bliskih saradnika ulaze u životno doba kada su, statistički, podložniji obolevanju i zahtevaju više medicinske nege.\nOdraz ruske duše: Kako Dostojevski pomaže u tumačenju Putinove politike\nZačuđujuće aktuelna: Sovjetska pesma o pohlepnom američkom biznismenu u Rusiji (VIDEO)\nPutinova mapa izazvala skandal između dva suseda: "Pola Rumunije je u stvari Moldavija"


Guest Survey 2019: Platežna moć polovine gostiju Budve manja od 500 evra - Novosti - Turistički svet\nGuest Survey 2019: Platežna moć polovine gostiju Budve manja od 500 evra\nSkoro 80 odsto gostiju koji borave u Budvi ima između 16 i 49 godina i posećivali su je više puta, a uglavnom dolaze zbog relaksacije, zabave i aktivnosti, prirodnih lepota, novih iskustva, gastronomije i kulture.\nTo je pokazalo istraživanje tržišta – Guest Survey 2019. koje je sprovela Turisticka organizacija opštine Budva, u saradnji sa nemačkom kompanijom mascontour GmbH, koje je objavljeno na sajtu Turističke organizacije.\nKada je u pitanju platežna moć budvanskog gosta, kod polovine posetilaca ona iznosi ispod 500 evra.\nKod 32 odsto je između 500 i 1.000 evra, 11 odsto ima lične prihode između 1.000 i 2.000 evra, dok sedam odsto turista zarađuje više od 2.000 evra mesečno.\nKada se radi o troškovima, u proseku gosti troše dnevno (po osobi) 23 evra u restoranima, 17,5 evra za suvenire, 15,1 za zabavu, 13,61 za hranu i piće u prodavnicama i marketima.\nAnketa o stavovima turista i lokalnih zainteresovanih strana o turizmu i turističkom proizvodu Budve rađena je tokom letnjih meseci prošle godine, a učestvovalo je 1.068 ispitanika.\nIstraživanje je pokazalo da se tokom pripreme putovanja gosti uglavnom oslanjaju na informacije koje su dobili od drugih ljudi (prijatelji i rođaci, društveni mediji/blogovi o putovanjima ) ili na svoja lična iskustva.\nGosti su najzadovoljniji ljubaznošću lokalnog stanovništva, kvalitetom smeštaja, uslugom u restoranima…\nNasuprot tome, ispod proseka su ocenjeni gradski komunalni problemi, kupovina i suveniri, sportske i kulturne aktivnosti, usluge turističkih vodiča (ekskurzije)…\nViše od polovina ispitanika (54 odsto) je veoma zadovoljno celokupnim iskustvom odmora u Budvi, a prosečna ocena zadovoljstva celokupnim iskustvom odmora je 4,42 (od 1 do 5).\nOnline rezervisanje je gotovo zamenilo direktno, a čak 78 odsto gostiju sami organizuju svoje putovanje.\nKada je reč o gostima koji troše novac za rezervacije unapred, u proseku oni po osobi i po putovanju troše 376 evra za smeštaj, 234 evra za prevoz do destinacije, 216 evra za iznajmljivanje automobila i 54 evra za izlet.


U ovom radu ćemo nastojati da ispitamo u kojoj meri je egalitaristički rečnik jugoslovenskog socijalizma bio u stanju da ponudi alternativni okvir za interpretaciju savremenih srpsko-albanskih odnosa. Inicijalna hipoteza polazi od toga da je jugoslovenska elita – usled eksperimentalnog karaktera samoupravnog socijalizma koji je podrazumevao određene kompromise sa liberalnim kapitalizmom – bila strukturalno prinuđena da sistematično negira socijalni aspekt demonstracija koje su na Kosovu odvijale tokom 1968, 1981. i 1988 godine. Primenom kritičke analize diskursa na štampane medije (Politika, Večernje novosti i Borba), pokušaćemo da pokažemo kako je vladajuća nomenklatura složene političko-ekonomske aspekte bunta isključivo tretirala kao izraz nacionalizma. Ova diskurzivna strategija je samim akterima sugerisala da je nacionalizam zajednički imenitelj za ekonomsku, političku i etničku jednakost. Krajnje posledice ovakvih diskurzivnih redukcija će biti prikazane kroz analizu m...edijskog izveštavanja sa demonstracija na Kosovu i mitinga „Bratstva i jedinstva“ u Beogradu 1988. godine, gde je primetno zatvaranje prostora za ne-nacionalističko tumačenje bilo koje vrste socijalnog bunta, ali i postepeno odustajanje aktera od artikulisanja sopstvenog iskustva nepravde u socijalnom ključu.\nJugoslavija / srpsko-albanski odnosi / sistemska legitimizacija / protesti / analiza diskursa\nFigura neprijatelja: preosmišljavanje srpsko-albanskih odnosa, 2016\nBeograd : Institut za filozofiju i društvenu teoriju; Beton


Ko se zarazi na letovanju u inostranstvu, umesto pune plate dobijaće 65 odsto. A šta sa onima koji virus pokupe na svakodnevnim žurkama ili koncertima na beogradskim splavovima? Ili su, ipak, oni koji obole u Hrvatskoj i Crnoj Gori manje patriote pa ih zbog toga valja kazniti\nOd ovoga, naravno, nije bilo ništa, štaviše, usledilo je poprilično opuštanje, što mera, što građana. A kako u takvoj situaciji uvek neko mora da bude okrivljen, ovog puta to nisu bili ljubitelji klabinga ili studenti, već građani koji su otišli na letovanje. Njima je, naime, u ponedeljak poručeno da se što pre vrate u zemlju, te da imaju fore do petka, u kom slučaju ne bi bili kontrolisani, a ako se vrate posle petka, onda će morati da se jave u ambulantu, da budu pod nadzorom i još svašta nešto, šta već budu odredili nadležni.\nKakve veze ima da li je ponedeljak ili petak i da li korona zaista zna da gleda u kalendar, pa nekim danima radi više a nekim manje, nismo saznali. Ono što jesmo saznali jeste da, ako fasujete koronu na moru na koje ste, kako je rekao epidemiolog Branislav Tiodorović, otišli „svojom voljom“, nećete tokom bolovanja dobiti punu platu već samo 65 odsto.\nBilo kako bilo, u narednom periodu možemo očekivati novi rast broja zaraženih, nove dramatične fejsbuk-statuse doktora Predraga Kona, možda i nova dramatična obraćanja predsednika Srbije, koji se nešto čudno ućutao nakon povratka iz Amerike, a moguće su i nove pretnje vanrednim stanjima i policijskim časovima. Drugi talas korone možda neće doći, ali drugi talas rata protiv nevidljivog neprijatelja na srpski način verovatno hoće. I\nZoran Kesić i ekipa Njuz.net-a, autori TV emisije „24 minuta sa Zoranom Kesićem“ i urednici satiričnog sajta Njuz.net


Po nalogu Tužilaštva BiH uhapšen je osumnjičeni za zločin protiv čovječnosti na području Foče.\nKako je saopćeno iz Tužilaštva BiH, osumnjičeni Radovan Veljović (1954.) iz Foče tereti se da je tokom 1992. godine počinio zločin protiv čovječnosti koji se odnosi na silovanje i seksualno zlostavljanje. Postupajući po nalogu Tužilaštva BiH policijski službenici SIPA-e, na području Foče, locirari su, identificirali i uhapsili osumnjičenog.\nOn je pod istragom Tužilaštva BiH i tereti se da je tokom 1992. godine u svojstvu pripadnika Vojske RS-a na području Foče počinio kazneno djelo zločina protiv čovječnosti. Nakon hapšenja predat je postupajućem tužiocu Tužilaštva BiH, koji će ispitati osumnjičenog i nakon toga donijeti odluku o daljim aktivnostima u predmetu.


Dve nagrade za film „Strahinja Banović“ na festivalu u Karlovim Varima\nHomeKulturaDve nagrade za film „Strahinja Banović“ na festivalu u Karlovim Varima\n28/08/2021Redakcija BALKAN TVKultura, Vesti0\nFilmu „Strahinja Banović“ reditelja Stefana Arsenijevića danas su na Međunarodnom filmskom festivalu u Karlovim Varima dodeljene nagrada Ekumenskog žirija i nagrada žirija mreže Evropskih prikazivača Europa Cinemas Label.\nFilm „Strahinja Banović“ (međunarodni naslov „As Far As I Can Walk“) takmičio se u Glavnom programu Festivala zajedno sa još 11 ostvarenja iz celog sveta.\nU obrazloženju nagrade se navodi da „Film „Strahinja Banović“ („As Far As I Can Walk“) priča veliku i humanu ljubavnu priču, balansirajući između realne dokumentaristike i vanvremenske poezije. Reč je, kako je navedeno, o filmu koji govori o teškom iskustvu migracija, sa epskom dimenzijom koja se na kraju pretvara u priču o strasti“.\n„Film „Strahinja Banović“ je odlična prezentacija jednog od najvećih problema današnjice, migracija. Žiri Europa Cinemas zaljubio se u priču filma, koja kombinuje tradicionalnu poeziju i savremena pitanja. Mladi reditelj, Stefan Arsenijević, slika život migranata tačno i istinito, i svako se može poistovetiti sa intimnim borbama u odnosu dva glavna lika. Vrednujemo ovaj film zbog njegove izvrsne slike, koja istančano podupire poruku filma. Takođe smo očarani zanimljivom glumom glumaca, i smatramo da film ima veliki potencijal da se „obrati“ različitim publikama u Evropi, putem svog jakog, dubokog i emocionalnog jezika“, naveo je žiri.\nCeremonija dodele glavnih nagrada Međunarodnog filmskog festivala u Karlovim Varima održaće se večeras u 20 časova, kada film „Banović Strahinja“ može da osvoji još nagrada.\nVlada Kosova: Od sutra policijski čas i odlaganje početka školske godine za 13. septembar


Počinje nagradna igra Uzmi račun i pobedi - Ozonpress :: internet portal\nTag: fiskalni računi, nagradna igra, pobedi, Uzmi račun\nVlada Srbije će do 14. februara usvojiti pravila i utvrditi nagradni fond igre „Uzmi račun i pobedi 2018“ u kojoj će biti podeljeno 100 automobila, duplo više nego prošle godine, najavio je u petak Ivan Radak iz Nacionalne alijanse za lokalni ekonomski razvoj (NALED) koja zajedno sa Vladom organizuje tu igru.\n„U nagradnoj igri će biti podeljeno i više od šest stanova, koliko je podeljeno prošle godine. Takođe, učesnicima igre biće deljene i robne nagrade iz fonda članica Saveza za fer konkurenciju“, rekao je Radak novinarima u Glavnoj pošti u Beogradu gde je objašnjeno kako će se slati koverte za učešće u nagradnoj igri.\nOn je naveo da su članice Saveza za fer konkurenciju prikupile 200.000 evra za medijsko-edukativnu kampanju borbe protiv „sive ekonomije“, čiji je deo nagradna igra „Uzmi račun i pobedi“, a 2018. je godina borbe protiv „sive ekonomije“.\nSlanje koverata sa fiskalnim računima i „slipovima“ za učešće u nagradnoj igri počelo je 1. februara i do sada je stiglo više od 31.000 koverata.\nPravo učešća u toj igri imaju punoletni građani s prebivalištem ili boravištem u Srbiji. Oni treba da pošalju 10 računa ili „slipova“ otkucanih od 1. januara ove godine u iznosu od po bar 100 dinara. Slipovi i računi se šalju odvojeno, a ove godine kovertu građani slobodno biraju, ali mogu da koriste i onu koja je prošle godine namenski bila urađena za tu igru.\nKao i prošle, i ove godine biće organizovano i takmičenje opština i gradova u prikupljanju najvećeg broja računa. Po istraživanju NALED-a, u nagradnoj igri je prošle godine učestvovalo 40 odsto građana Srbij sa više od 85 miliona računa.\n„NALED će 20. februara objaviti novo istraživanje o obuhvatu ‘sive ekonomije’ u Srbiji, prvo posle 2013. godine. Tada ćemo u saradnji s Vladom Srbije i privrednicima razmotriti koje još mere treba da budu preduzete da bi se smanjila ‘siva ekonomija’ „, kazao je Radak.


Juve - Sad je definitivno, otpao Vitsel, dolazi sledećeg juna! - Sportske.net\nJuve - Sad je definitivno, otpao Vitsel, dolazi sledećeg juna!\nNišta od Belgijanca, ponuda otišla u komšiluk, na kraju ni od toga ništa...\nGde je zapelo oko Vitsela, Juve "čeka" Srbina!?Gotovo - Juventus vratio Kolumbijca!Nije sve idealno u Juventusu, svađa poslednjeg dana prelaznog roka!Juventus - Definitivno je, sutra stiže "čupavi tandem"!Juventus - Posle svega, Belgijanac!\nIako je Aksel Vitsel bio u gradu, što je potvrdio i selektor Belgije Martinez i čekao u Torinu da potpiše ugovor, Zenit nije poslao dokumentaciju.\nJurili su Rusi Samarisa i našeg Luku Milivojevića, sada više nema vremena, transfer Belgijanca je propao. On će verovatno sledeće sezone stići u Juventus kao slobodan igrač, a Zenit će ostati praznih šaka. Svejedno, nisu imali zamenu i nisu ga pustili.\nKako javlja "Sport Italija", Juventus je novac usmerio ka gradskom rivalu. Traže Bazelija iz Torina, ponudili su ogromnih 24 miliona.\nOvaj bivši mladi reprezentativac Italije je odigrao odlično prošle sezone, ponuda je primamljiva, ali Torino će ga teško pustiti, jer su već večeras prodali Nikolu Maksimovića Napoliju i čini se da im novac nije neophodan. Uz to, teško će zameniti nekadašnjeg fudbalera Atalante koji je ključ u veznom redu...\nZbog toga je Juventus ostao bez veziste, blokirali su i oni transfer Ernaneša u Đenovu, a što se Vitsela tiče, ostaće još godinu dana, a onda se kao slobodan igrač preseliti u Juventus.


STRATEGIJA DISTRIBUCIJE - ForPOSTA - poczta nowej generacji\nStrona główna / Serbian version / STRATEGIJA DISTRIBUCIJE\nDistribucija počinje u trenutku kada ćeme dobiti vaše marketinške materijale.\nDistribucija održava se preko par mobilnih distribucijski grupa koje se sastoju od 3 do 5 osoba. Količina grupa zavisi od razmera naklada koji je za distribuciju, vrste regije i termina u kojim održava se distribucija.\nDodatno ForPOSTA S.A. ima na raspolaganju rezervnih distributera, koji često žive u regiji u kojoj održava se distribucija. U hitnom slučaju distributeri su gotovi da realizuju zadatke zahvaljajući tome eliminisali smo rizko da usluga ne bi bila realizovana tačno na vreme.\nSvaka kampanija je precizno planirana\nPosle prijema od klijenta spisaka regija na kojima će se održavati distribucija, svaki grad podeljen je na sektore distribucije, kojih granice su određene duž ulica i prirodnih objekata kao što su na primer reke.\nSvaki sektor ima određenu grupu distributera (oko 3 do 5 osoba među kojima nalazi se koordinator grupe)\nKljient dobija harmonogram distribucije određivajući u kojim danima će se održavati distribucija u određenim regijama i sektorima.\nDOSADAŠNJI KLIJENTI ForPOSTA S.A.\nForPOSTA S.A. koristi široku skalu alata, zahvaljajući kojim kljient uz efikasnu pomoć radnika Operatora ima mogućnost provrerenja količine materijala za distribuciju i poterivanja regija, čak i ulica za svoje potrebe. Zahvaljajući rešenjom koje koristi preduzeće ForPOSTA S.A. klijent ima mogućnost tekućnog praćenja celog procesa distribucije.\nForPOSTA S.A. izlazi prema potrebama modernog biznisa, stvara Poštu Nove Generacije na osnovi najmodernije tehnologije koje omogućavaju dobiti kvalitet kurirskih usluga na liberalizovanim poštanskim tržištu.


Ikea počinje gradnju robne kuće na jesen : Nadlanu.com\nIkea počinje gradnju robne kuće na jesen\nObjavljeno 20. apr 2012. / 11:08:26\nBEOGRAD, 20. aprila 2012. (Beta) - Švedska kompanija Ikea planira da na jesen počne izgradnju prve robne kuće u Srbiji, a da li će taj plan biti realizovan zavisiće od efikasnosti administracije da izda sve potrebne dozvole, izjavio je u petak direktor za razvoj Ikee za jugoistočnu Evropu Vladislav Lalić.\n"Prva Ikeina robna kuća u Srbiji biće u Beogradu, na zapadnom delu prema aerodromu. Čekamo da dobijemo pravo konverzije zemljišta, lokacijsku i gradjevinsku dozvolu, i imamo obećanje da će sve biti završeno u kratkom roku", rekao je Lalić u intervuju za agenciju Beta.\nU izgradnju robne kuće od 40.000 kvadrata, prema njegovim rečima, biće investirano oko 50 miliona evra, a prvi kupci bi u nju ušli godinu dana posle početka gradnje.\n"Naš dolazak će, pre svega, omogućiti više radnih mesta. U izgradnji robnih kuća u Srbiji učestvovaće domaća gradjevinska operativa, a kad počnu da rade zapošljavaće po 300 radnika u svakoj od robnih kuća, dok će indirektno u njihovo održavanje i nabavku biti uposleno od četiri do pet hiljada ljudi".\nPored toga, gradjanima će biti ponudjen asortiman od 9.500 kvalitetnih i dobro dizajniranih proizvoda, a domaćim proizvodjačima prilika da snabdevaju kompaniju koja ima oko 300 prodajnih objekata u 26 zemalja, dodao je Lalić.\nOn je naglasio da će cene u Ikeinim robnim kućama biti prilagodjene kupovnoj moći gradjana i da je bezrazložna bojazan domaćih proizvodjača nameštaja da će zbog dolaska Ikee ostati bez kupaca.


NCR: Pozitivan primer finansijske inkluzije u Srbiji | Nova Ekonomija\n09.10.2017. 16:13 0\nVreme je najskuplji pojam poslovnog čoveka. Srećom razvoj tehnologije omogućio je brojne poslovne alate koji olakšavaju život i postaju neophodnost modernog doba\nProblem finansijske inkluzije je globalan, a prema Svetskoj banci najveći rizik od finansijske isključenosti u Srbiji imaju mladi i nisko obrazovani. Srbija je blizu nivoa proseka okruženja, ali zaostaje za razvijenim zemljama.\nSvetski podaci govore da 2,5 milijardi ljudi trenutno nema otvoren račun u banci, dok je čak 11 posto njih u zemljama sa visokim prihodima.\nPodizanje svesti o jednostavnosti korišćenja bankarskih usluga i veća finansijska inkluzija mogu se ostvariti primenom novih tehnologija. Tehnologija koju razvijaju mnoge svetske kompanije, a u Srbiji ponajviše kompanija NCR, omogućava da korisnici danas imaju komunikaciju sa bankarskim službenikom uživo 24 sata dnevno preko video ekrana, čime se stvaraju uslovi da banke imaju ogranke u krajevima gde to ranije nije bilo ekonomično ili održivo dok povećanje upotrebe mobilnog bankarstva, platnih kartica i elektronskog plaćanja ima višestruke pozitivne efekte. Smanjila bi se upotreba gotovog novca čime bi razni troškovi bili smanjeni, država bi imala više poreske prihode transparentnijim transakcijama; bankama bi jednostavnije nudile svoje usluge građanima po unutrašnjosti i povećale ponudu kredita i štednje efekat na privredni rast bi bio neminovan.\nVažno je istaći i značaj cloud tehnologije za mikro firme, čime će one imati mogućnost da budu konkurentne na globalnom tržištu. Cloud otvara nova vrata za mala i srednja preduzeća koja sada mogu da primaju porudžbine, upravljaju inventarom, primaju uplate i predviđaju potražnju na mobilnom uređaju po pristupačnim troškovima i na taj način doprinosi većoj finansijskoj inkluziji.\nKako bi dobra praksa otišla korak dalje neophodna je nacionalna strategija i saradnja Vlade i tehnoloških kompanija u cilju podizanja svesti. Potrebna je veća podrška za širu primenu brze i pouzdane širokopojasne mreže, jer je ona osnova za skoro sve tehnologije koje su bitne za finansijsku inkluziju.\nU tom smislu važno je i putem privatno-javnog partnerstva raditi na razvoju i implementaciji novih tehnoloških rešenja. NCR će nastojati da svojim prisustvom i aktivnostima podrži Srbiju u njenim nastojanjima da nastavi da se digitalno transformiše. Kompanija je počela da posluje u Srbiji 2011. godine sa 300 zaposlenih, da bi danas zapošljava preko 2.400 ljudi u Beogradu. U naredne tri godine, očekuje se da će broj zaposlenih u kompaniji NCR u Srbiji premašiti cifru od 3.600.


Važna koordinacija svih dostupnih sredstava za projekte\nSeptembar 26, 2020 14:18\nMinistar za evropske integracije i nacionalni IPA koordinator Jadranka Joksimović izjavila je danas da Srbija kao država koja prednjači u procesu evropskih integracija na Zapadnom Balkanu, ima velike potrebe za novim ulaganjim u infrastrukturu i razvoj privrede i da je važno da sredstva za nove projekte nabavlja kako kod EU, tako i kod drugih stranih partnera.\nJoksimović u izjavi za Танјуг ističe da EU predstavlja najznačajnijeg ekonomskog, investicionog i razvojnog partnera i koja je samo kroz Investicioni okvir za Zapadni Balkan od 2014. godine obezbedila oko 182 miliona evra bespovratne pomoći za pripremu dokumentacije i realizaciju infrastrukturnih projekata.\nNavodi da ukupna investiciona vrednost tih infrastrukturnih projekata prelazi pet milijardi evra.\nMeđutim, ukazuje Joksimović, imajući u vidu potrebe i želju naše zemlje da se osigura ubrzan i uravnotežen razvoj svih delova Srbije, trenutno rukovodstvo je u svakodnevnom kontaktu sa brojnim državama i međunarodnim finansijskim organizacijama kako bi se na dugoročno održiv i odgovoran način utvrdio adekvatan izvor finansiranja, model sprovođenja i dinamika realizacije prioritetnih infrastrukturnih projekata.\nMinistar Joksimović je dodala da pravi primer za to predstavlja projekat autoput Niš-Merdare, čija ukupna investiciona vrednost premašuje 650 miliona evra.\nZa prvu deonicu autoputa Niš-Pločnik, EU je obezbedila bespovratna sredstva u iznosu od 40,6 miliona evra, a Evropska investiciona banka povoljan zajam u iznosu od 100 miliona evra.\nRealizacija druge faze tog projekta od Pločnika do Merdara, ukazuje Joksimović, do sada je bila predmet razgovora sa različitim partnerima pa je razumljivo što se, dodaje, o tom projektu razgovaralo i sa američkom Međunarodnom razvojnom finansijskom korporacijom (DFC), koja je nedavno otvorila regionalnu kancelariju u Beogradu.\nJoksimović ukazuje da je upravo izgradnja tog auto-puta jedan od ključnih projekata za praktičnu realizaciju ideje „Mini Šengen“, odnosno ekonomskog povezivanja regiona.\nDodaje da je odgovorno planiranje i usmeravanje međunarodne razvojne pomoći u strateške prioritete ključno za stabilan i održiv razvoj Srbije.\nUpravo iz tog razloga uloga Ministarstva za evropske integracije je i da pomogne drugim institucijama da pronađu najoptimalnije rešenje za finansiranje projekata, ukazuje Joksimović.\n„Tokom 2016. i 2017. godine potpisala sam dva sporazuma koji se odnose na modernizaciju pruge Niš-Dimitrovgrad. Samo za dve komponente ovog projekta, dodeljena su bespovratna sredstva EU iz Investicionog okvira za Zapadni Balkan u iznosu od 73 miliona evra, dok ukupna investiciona vrednost projekta iznosi 268 miliona evra", navela je Joksimović.\nOčekuje da će u narednom periodu i za treću komponentu koja se odnosi na modernizaciju pruge Niš-Dimitrovgrad biti dodeljena dodatna bespovratna sredstva u iznosu od oko 34 miliona evra.\nUkazuje da je kroz Investicioni okvir za ZB podržana i izgradnja dve sekcije Trans-balkanskog koridora (Kragujevac-Kraljevo i Obrenovac-Bajina Bašta), koji predstavlja projekat od velikog značaja za Srbiju, ali i za Rumuniju, BiH i Crnu Goru.\nMinistar ističe da taj projekat junapređuje sigurnost i stabilnost rada električnog prenosnog sistema u regionu.\nSamo za te dve sekcije projekta, EU je, ističe ona, izdvojila oko 20 miliona evra bespovratnih sredstava, čija ukupna investiciona vrednost iznosi oko 89 miliona evra.\nNa tom projektu Srbija uspešno sarađuje sa Nemačkom razvojnom bankom, dodaje Joksimović.\n„Ključ našeg razvoja predstavlja izgradnja glavnih transportnih i energetskih koridora u cilju boljeg povezivanja sa EU i sa regionom i zato sa velikom pažnjom pratimo aktivnosti koje preduzima Evropska komisija u pogledu pripreme Ekonomsko-investicionog plana za Zapadni Balkan o čemu ćemo narednih dana razgovarati sa najvišim zvaničnicima Evropske komisije“, poručila je ministar.\nNa poziv komesara Olivera Varhelja da kandidujemo dodatne projekte za podsticajni ekonomsko-investicioni plan, Ministarstvo za evropske integracije je sa svim resornim ministarstvima, kabinetom predsednika Republike i kabinetom predsednika Vlade napravilo prioritizaciju relativno spremnih projekata.\nIstiče da se posebno vodilo računa da se projekti ne preklapaju sa projektima kandidovanim na široj listi za nacionalna IPA sredstva 2021. i 2022.\nJoksimović ukazuje da je kao rezultat tog rada, Srbija početkom avgusta 2020. godine dostavila EU 12 predloga projekata čija investiciona vrednost prelazi 1,5 milijardi evra, sa čijom će se realizacijom krenuti do 2024. godine, a za koje još nisu u potpunosti obezbeđena finansijska sredstva.\nPored projekata koji doprinose povezivanju u region, u skladu sa Agendom povezivanja koju je promovisala EU, Srbija je predložila i projekte koji podržavaju realizaciju Zelene agende, ali i podstiču bolje digitalno povezivanje, navodi ministar.\n"Zbog svega ovoga, a i imajući u vidu skorašnju posetu i uspostavljanje čvršće saradnje sa SAD-a i DFC važna je dobra koordinacija kako interresorna, tako i sa međunarodnim razvojnim partnerima", podvukla je Joksimović.\nPodseća da je Srbija još pre nekoliko godina uspostavila Nacionalni investicioni komitet za projekte u oblasti svih tipova infrastrukture, kojim kopredsedavaju ministar finansija i ministar za evropske integracije, da bi bolje koordinirali izvore finansiranja za velike projekte i da ne bi dolazilo do preklapanja finansiranja, a u cilju efikasnijeg i transparetnog finansiranja.\n"Slobodno možemo reći da je Srbija više nego ikada postala primamljiva za saradnju mnogim međunarodnim partnerima. Razlog za to se svakako ogleda u stabilnoj ekonomskoj i političkoj klimi u našoj zemlji”, zaključila je Joksimović.\nSedmogodišnja devojčica ostala sama u autobusu kad su joj kosovski policajci bez objašnjenja odveli oca! 5416


Poziv za učešće u performansu "Playing for equality" - Mingl\nPoziv za učešće u performansu "Playing for equality"\nOKO te poziva da se priključiš pozorišnim radionicama na temu promocije ravnopravnosti i ljudskih prava, posebno LGBTTIQ prava, kroz upotrebu dramskih tehnika i pozorišne produkcije. Polaznici radionica učestvovaće u stvaranju performansa "Playing for equality", koji je završna aktivnost u okviru istoimenog projekta.\nPrva radionica predviđena je za subotu 11. novembra, a završni preformans "Playing for equality" izvešće se 10. decembra na Međunarodni dan ljudskih prava!\nPerformas "Playing for equality" će se istovremeno odigrati još u 10 zemalja u Evropi (Portugaliji, Španiji, Italiji, Hrvatskoj, BiH, Makedoniji, Madjarskoj, Turskoj, Srbiji i Crnoj Gori). Organizacija kreativnog okupljanja OKO nosilac je ovog Erasmus + projekta, a performansi predstavljaju završetak višemesečnih aktivnosti koje su imale za cilj da promovišu ravnopravnost.\nUkoliko imaš između 15 i 30 godina, živiš u Beogradu i interesuju te promocija ljudskih prava, ravnopravnost među ljudima, putem teatra i umetnosti i želiš da sarađuješ sa drugim mladima, pošalji popunjen formular prijave do 8. novembra na konkursoko@gmail.com.


Herceg Novi su osvajali mnogi vladari – Turci, Španci, Venecijanci, Austrijanci, Rusi, Francuzi, Italijani i Nemci - sve do kraja drugog svetskog rata. Pa ipak, grad je uvek sačuvao svoju dostojanstvenu i nenametljivu lepotu, koja postepeno osvaja posetioce i ostaje im dugo u sećanju. Mnogi ljudi zato kažu da je lako živeti u Herceg Novom, ali da je lakše pripadati mu.\nSvako iskustvo je dragoceno, pa ako procenite da je nesto važno izostavljeno, možete savetovati budućim turistima na forumu sa temom o Herceg Novom . Uključite se u diskusiju uz po koju sliku, ili video vodič. Lep provod i posetu Vam želimo sa tačnom vremenskom prognozom za Crnu Goru !


Izveštaj RIK o predsedničkim izborima\nRepublička izborna komisija utvrdila je u ponedeljak Izveštaj o sprovedenim izborima za predsednika Republike koji su održani 6. i 20. maja i u kome se navode rezultati prvog...\nLDP se žali Ustavnom sudu\nGradski odbor Liberalno-demokratske partije u Loznici žalio se Ustavnom sudu Srbije zbog ponovnog računanja broja mandata, kojim je utvrđeno da ta stranka nije osvojila dovoljno glasova da bi učestvovala u gradskom parlamentu.\nZamenica direktora nemačke Asocijacije za Jugoistočnu Evropu Johana Dajmel ocenila je da su izbori u Srbiji pokazali da su građani umorni od lidera Demokratske stranke Borisa Tadića, koji je precenio svoju poziciju kada se prevremeno povukao s funkcije šefa države.\nČestitka Rompeja i Baroza - ali prava\nPredsednik Evropskog saveta Herman Van Rompej i predsednik Komisije Žose Manuel Barozo čestitali su danas izbornu pobedu Tomislavu Nikoliću i izrazili očekivanje da će Srbija ostati na evropskom putu.\nPredsednički kandidat koalicije Pokrenimo Srbiju Tomislav Nikolić osvojio je 49,51 odsto glasova, a kandidat koalicije Izbor za bolji život Boris Tadić 47,35 odsto glasova, saopštila je Republička izborna komisija (RIK).\nVestervele: Važno da Srbija ostane na evropskom putu\nŠef nemačke diplomatije Gvido Vestervele izjavio je večeras nakon pobede Tomislava Nikolića na predsedničkim izborima u Srbiji da je odlučujuće da Srbija ostane na evropskom putu.\n15:17h ► 23:02hNovi rekord u broju preminulih, zvanično 5.067 novih slučajeva koronavirusa\n23:00hZvezda pobedila Partizan u košarkaškom derbiju\n22:41hAnkara protestuje što je tim misije EU pretresao turski brod na putu ka Libiji\n22:19hTabaković: Najveći uspeh Srbije na međunarodnom tržištu do sada\n22:00hVanredna situacija proglašena u Užicu, Požarevcu, Zaječaru i Odžacima\n21:21hKlizište uništilo noćni klub u Kolumbiji, najmanje sedam mrtvih\n21:19hPredata peticija da opština doda novac za lečenje Anike Manić\n21:00hFrancuz kažnjen jer je usred karantina izašao da nekog pretuče\n20:50hEU poziva Bajdena da vrati u normalu odnose Brisela i Vašingtona\n20:40hViše od 2.000 penzionera demonstriralo u Minsku protiv Lukašenka


Migranti koštali Nemačku 23 mlrd. € u 2018. › Made-in-Germany.rs\nU 2018. godini Nemačka je potrošila rekordne 23 milijarde eura na integraciju više od milion migranata i borbu protiv uzroka migracija u inostranstvu, što predstavlja povećanje troškova za skoro 11 procenata u odnosu na pretprošlu godinu.\nPovećan iznos u 2018. godini uglavnom je rezultat većih troškova usmerenih na mere koje migrante treba da zadrže van EU, kao i na poboljšavanje životnih uslova u zemljama njihovog porekla. Naime, vlada je 7,9 milijardi eura potrošila na mere kojima se bori protiv migracije, što je takođe više za 16 posto u odnosu na godinu pre.\nŠesnaest nemačkih država koje su uglavnom zadužene za smeštaj i integraciju izbeglica iz zemalja poput Sirije, Iraka i Avganistana, dobilo je u prošloj godini od federalne vlade 7,5 milijardi eura, što je za 14 posto uvećan iznos, stoji u izveštaju Ministarstva finansija u koji je Rojters imao uvid.\nAgencija navodi kako se očekuje da će dalju diskusiju o godišnjem vladinom izveštaju o migrantima i troškovima integracije sada preuzeti kabinet nemačke kancelarke Angele Merkel.