Kultura - datum: 2019-07-10 POČINJE 36. MEĐUNARODNI FESTIVAL „DANI MUZIKE”\nPredstavljanje programa 36. Dana muzike Od kamerne muzike do resitala\nMeđunarodni festival Dani muzike počinje danas po 36. put u Herceg Novom i trajaće do 20. jula na četiri pozornice, od čeka tri otvorene. Milena Lučić, predsjednica Umjetničkog savjeta ovog festivala klasične muzike, ocijenila je, da je manifestacija rođena i odnjegovana u mediteranskoj ljepoti i ljubavi, te da je kroz svoje višedecenijsko trajanje postala jedna velika kulturna potreba, ne samo ovog kraja nego i šire, ali i značajna turistička manifestacija. Boris Kraljević, umjetnički direktor festivila i selektor, poručio je da će biti sedam koncerata, a Dane muzike otvara večeras u 21.30 časova kamerni orkestar Amorozo, na tvrđavi Forte mare.\n– Ove godine smo odlučili da uvedemo nove-stare lokacije za određene koncerte, pa će osim otvaranja na tvrđavi Forte Mare u izvođenje programa biti uključene i bašta muzeja „Mirko Komnenović“, gdje će nastupiti Zagrebački kvartet, kao i trg ispred crkve svetog Jeronima i Muzičke škole gdje će koncert imati gudački kvartet Crisantem iz Turske, kazao je Kraljević. On je objasnio da je ovogodišnji koncept malo obogaćen u odnosu na ranija izdanja festivala, je se pored izvođenja kamerne muzike ove godine uvršteno i tri resitala za klavir solo.\n- Ideja je da na taj način što bolje iskoristili novi vrhunski klavir koji je sada na upotrebi u Dvorani Park, gdje će se održati ostatak programa u okviru kojeg su predviđeni nastupi kvarteta Kamerna banda iz Srbije, te koncert tri generacije profesor, asistent i student Academia musica iz Sarajeva, i koncert pijaniste Aleksandra Tutunova koji živi i radi u SAD. Meni je dodijeljena najveća odgovornost da pred svojom publikom u svom gradu pred svojim prvim pedagogom Milenom Lučić nastupim na zatvaranju festivala, poručio je je Kraljević.\nTamara Vujović, savjetnica za kulturu gradonačelnika Stevana Katića, poručila je, da je Međunarodni festival klasične muzike Dani muzike prvi u nizu ljetnih festivala koje Opština Herceg Novi podržava i sufinansira. K.M.


Prolazi prva godina nove normalnosti i novih navika. Pandemija je zasigurno promenila tokove naših svakodnevnih aktivnosti, pa i načine kupovine. Nevoljno, šetnju po prodavnicama zamenili smo skrolanjem po online shopovima. Sada je na red došla i kozmetika, a u poslednje vreme svedoci smo pravog malog buma i u ovom delu e-commerca. Pandemija je možda samo […] The post 10 domaćih online prodavnica kozmetike koje bi trebalo da imate u svom bookmark odeljku first appeared on Branas Divine World.\nPrethodni post 5 airbnb smeštaja zbog kojih ćete iz ovih stopa poželeti da se uputite u Novi Sad\nSledeći post Kalendar kulturnih dešavanja: april i maj 2021.\nMedical Plants AloeVera Pantenol blagi gel za umivanje i AloeVera Pantenol Gel krema\nEssence Ultra Last Instant Colour lipstick- RECENZIJA + SWATCHEVI\nSplav Sindikat ponovo startuje!


Formula 1 neće biti ista posle legendarnog Nemca\nFormula 1 neće biti ista posle legendarnog Nemca анализ сайта Joomla\nFormula 1 "živi" od 1950. godine, mnogo se vozača oprobalo u bolidima "najbržeg cirkusa", ali su samo pojedini zaslužili da se njihovo ime zauvek pamti i da se o njima govori sa poštovanjem. Prvi šampion Nino Farina, Huan Manuel Fanđo, Grejem Hil, Džeki Stjuart, Niki Lauda, Nelson Pike, Ajrton Sena, Alen Prost, Sebastijan Fetel samo su neka od imena koja će generacije poklonika brze vožnje pamtiti, a počasno mesto među ovim velikanima pripada Mihaelu Šumaheru. Razlog je jednostavan, on je rekorder u većini slučajeva, a najvažnije je da ima najviše svetskih titula - sedam. Teško je očekivati da će se u budućnosti pojaviti neko bolji i uspešniji pošto je Šumi najavio definitivno povlačenje na kraju sezone (još šest trka do kraja). Spekulisalo se da bi karijeru mogao da nastavi u Zauberu pošto je jedno od mesta u Mercedesu zauzeo Luis Hamilton, ali je onda objavio da je došlo vreme za rastanak.- Odlučio sam da se povučem na kraju sezone. Smatram se sposobnim da se takmičim sa najboljima, ali nekada mora da dođe trenutak da se kaže zbogom. To ću učiniti na kraju godine.U proteklih nekoliko meseci dešavalo se da nisam siguran da li imam dovoljno motivacije i snage da nastavim, a ja uvek želim da maksimalno posvetim onome što radim. Nema sumnje da nismo (Mercedes) uspeli da razvijemo bolid u kojem bi mogli da se borimo za titulu, ali mogu da budem prezadovoljan dosadašnjim rezultatima u karijeri.www.sportal.rs\tDodaj komentar


Osujećene dve terorističke pretnje u BiH\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 17.Jul.2017, 14:24\nMinistar sigurnosti Bosne i Hercegovine Dragan Mektić obelodanio je danas da je OSA otkrila i osujetila dve ozbiljne terorističke pretnje.\n"U skladu sa tim informacijama pronađeni su i uhvaćeni odgovorni pojedinci. Potvrđena je verodostojnost tih informacija što znači da mi radimo i pratimo situaciju", rekao je Mektić novinarima u Sarajevu.\nMektić je kazao da nadležne služe imaju procene rizika, kao i da svakog dana procenjuju situaciju, analiziraju je i prate.\n"Nisam hteo ranije da otkrivan, ali da vam sad kažem, pre mesec dana OSA je, ovom im prilikom čestitam, otkrila i presekla dve ozbiljne terorističke pretnje", naveo je Mektić, preneli su BiH mediji.\nVesti-online.com: OSA osujetila dve terorističke pretnje u BiH\nMektić: Osujećene dve terorističke pretnje u BiH\nMinistar sigurnosti Bosne i Hercegovine Dragan Mektić obelodanio je da je OSA otkrila i osujetila dve ozbiljne terorističke pretnje..."U skladu sa tim informacijama pronađeni su i uhvaćeni odgovorni pojedinci. Potvrđena je verodostojnost tih informacija što znači da mi radimo i pratimo situciju",...


Vejnović: Povećati broj zaposlenih u porodilištima | Autonomija\nVejnović: Povećati broj zaposlenih u porodilištima\nU novosadskom porodilištu godišnje se porodi blizu 7.000 žena i broj porođaja u tom porodilištu neprestano raste u proteklih 20 godina.\nGinekolog Tihomir Vejnović sa novosadske Klinike za ginekologiju i akušerstvo izjavio je danas da broj zaposlenih u porodilištima u Srbiji ne treba da se određuje prema broju kreveta u pojedinim porodilištima, nego prema broju godišnjih porođaja.\nVejnović je na tribini “Humanim porodilištima protiv bele kuge” rekao da novosadskom porodilištu nedostaje veoma mnogo medicinskih radnika, bilo da su u pitanju medicinske sestre, anesteziolozi ili ginekolozi.\nNaveo je da se u novosadskom porodilištu godišnje porodi blizu 7.000 žena i dodao da broj porođaja u tom porodilištu neprestano raste u proteklih 20 godina. Prema njegovim rečima, to znači da uslovi rada u tako velikim porodilištima ne mogu da budu odgovarajući.\nVejnović je rekao da u Srbiji ima ukupno 60 porodilišta, od čega pet velikih, a u svakom od velikih se godišnje obavi oko 7.000 porođaja. Prema njegovim rečima, u Evropi su retka porodilišta koja imaju više od 3.000 porođaja godišnje, a najviše je onih sa prosekom porođaja od 500 do 1.500.\n“Uprkos svemu, profesionalnost u našim porodilištima je na visokom nivou, a prosečna smrtnost i teška oštećenja majki i beba svrstavaju Srbiju među visoko razvijene zemlje Evrope i sveta, uprkos niskom standardu života”, kazao je Vejnović.\nPredsednica nevladine organizacije Majka Hrabrost Zorka Kovačević kazala je da je svesna da domaćem zdravstvu nedostaje novaca, ali je navela da, prema istraživanjima, porodilje najviše prigovora imaju na tretman koji imaju u porodilištima, odnosno na činjenicu da im zaposleni ne posvećuju dovoljno pažnje, ne uče ih kako da doje, ne upoznaju ih s njihovim pravima.\n“Drastično se razlikuje tretman porodilja u Srbiji od tretmana u razvijenim zemljama. Zašto porodilje u Sbriji porođaj moraju da doživljavaju kao traumu?”, upitala je Kovačevićeva.\nOna je navela da većina porodilja uopšte nije upoznata ni sa osnovnim pravima koje imaju, pa tako ne znaju da mogu da odbiju i brijanje, i klistiranje, i indukciju. “Kod nas su preterano u upotrebi i indukcija i epiziotomija, a upotreba tih metoda znači da se žena ne porađa prirodnim putem”, kazala je Kovačevićeva.\nPrema njenim rečima, nijedno porodilište u Srbiji ne zadovoljava bejbi-frendli standarde, ali će sva porodilišta u naredne tri godine, prema slovu zakona, morati da ih zadovolje.\nIzrazila je nezadovoljstvo i zbog toga što se očevima ili drugim članovima porodice ne omogućava prisustvo porođaju, sem u retkim slučajevima, za koje treba platiti.\nTribinu je organizovala Građanska inicijativa Majka Hrabrost, u partnerstvu sa Udruženjem Dokument i saradnji sa Udruženjem babica Srbije i Domom zdravlja Novi Sad.


Kombinovano oglašavanje biznisa daje najbolje rezultate - Ekonomija - 24vesti\nKombinovano oglašavanje biznisa daje najbolje rezultate – Ekonomija\nJedna od najvećih srpskih platformi za razmenu informacija o firmama, Moja Delatnost, okuplja desetine hiljada klijenata koji se bave najrazličitijim delatnostima – od velikih korporacija, građevinskih kompanija, javnih ustanova i fakulteta do najraznovrsnijih malih preduzeća i preduzetničkih radnji.\nFirma Digital Azut, koja stoji iza ovog projekta, uočila je nekoliko stvari koje mogu biti korisne biznisima, posebno onima koji su na početku razvijanja poslovanja.\n„Do sada se kombinovan tip oglašavanja (online i offline) pokazao kao dobra prilika za razvoj biznisa, sticanje novih saradnika i/ili klijenata, kao i za efektnu prezentaciju novootvorenih kompanija. Za početak, objava na portalu predstavlja jedno od najefikasnijih rešenja za firme koje nemaju svoj sajt ili trenutno nemaju sredstva za takvu investiciju. Svaki oglas je mini verzija internet stranice koja sadrži reprezentativan opis vašeg poslovanja, reference i kontakt podatke“, rečeno je za Biznis.rs u Digital Azutu.\nNa hiljade korisnika dnevno posećuje platformu Moja Delatnost, dok je u potrazi za novim poslovnim mogućnostima, ili radi kreiranja online identiteta kompanije.\n„Portal sadrži sve bitne informacije kao što su brojevi hitnih službi, bitni telefonski brojevi, a svi ostali važni podaci mogu se naći u štampanom izdanju poslovnog imenika. Ovakav način oglašavanja, uz kvalitetan izvor informacija na internetu i štampanom izdanju, dokazano je najefikasniji. Štampano izdanje je na raspolaganju i kad čovek nema pristup internetu“, naglasili su sagovornici poslovnog portala Biznis.rs.\nKako se ističe, preduzeća koja redovno ulažu u marketing dobro znaju da – ako nisi onilne, možda ni ne postojiš, posebno u doba kada sve više ljudi provodi sve više vremena ispred svojih kompjutera i na svojim mobilnim uređajima.\nIpak, osim online prisustva, šestogodišnje iskustvo pomenutog preduzeća pokazuje da oglašavanje u štampanom poslovnom imeniku i u današnje vreme ima i te kako mnogo smisla.\nU inostranstvu je značaj ovakvih imenika još izraženiji i takva izdanja se veoma cene. Tako da nije neobično videti kvalitetan poslovni imenik kraj govornice i na javnim mestima, ali zbog njihovog značaja za celokupnu zajednicu, ovi imenici ostaju na svom mestu i služe svim građanima.\n„Štampano izdanje imenika ima veliki domet zbog specifičnog načina distribucije. Primerak se može uzeti u čekonici kod lekara, na autobuskoj stanici, aerodromu i na drugim prometnim lokacijama. Distribuira se i po domaćinstvima, jer sadrži informacije koje su neophodne svakom domu, a veliki deo populacije i dalje poklanja poverenje informacijama na papiru.“, objašnjeno je u kompaniji Digital Azut.\nOsim toga, kako kažu, samim firmama je ovakav tip oglašavanja od neizmernog značaja, pošto mogu da budu sigurne da je njihov kontakt dostupan i da ih budući klijenti, poslovni partneri i saradnici mogu lakše naći.\nKako oni ističu, uloženo u marketing vraća se višestruko.\n„Ako planirate pokretanje biznisa ili želite da unapredite svoje poslovanje, definitivno je jedna od najvažnijih stvari angažovanje marketing agencije, koja će brinuti o svim segmentima vaše promocije i osigurati priliv novih klijenata. To što je neko „majstor svog zanata“ nije nikakva garancija da će uspeti da napravi bum na tržištu i dopre do ljudi koji imaju potrebu i želju za određenim proizvodima i uslugama“, zaključak je kompanije Digital Azut.\nBrnabić obišla Pčinjski region: Nastavićemo sa povećanjem plata u…\n„Moja prva plata“ dobar start za 8.500 mladih! (VIDEO)


EPCG: Idućeg mjeseca preuzimanje Rudnika | SEEbiz.eu\nObjavljeno: 23.02.2018 / 22:56\nPODGORICA - Odbor direktora Elektroprivrede Crne Gore (EPCG) predložio je Skupštini akcionara da usvoji odluku o pokretanju postupka dobrovoljne javne ponude preuzimanje AD Rudnik uglja Pljevlja.\nKako je saopšteno iz Montenegroberze, cijena akcija po kojoj se predlaže da se sprovede postupak preuzimanja iznosi 6,4. Odbor direktora je i zakazao vanrednu skupštinu akcionara za 28. mart.\nIz Ministarstva ekonomije pozdravljaju inicijativu EPCG po pitanju namjere objedinjavanja termoenergetskog kompleksa.\n"Vladini predstavnici nadležnim organima oba preduzeća će se po ovim pitanjima adekvatno izjasniti u zakonom propisanoj proceduri", navodi se u saopštenju Ministarstva ekonomije.\nUkoliko uprava Elektroprivrede prihvati predlog Aca Đukanovića i A2A za kupovinu većinskog paketa akcija Rudnika uglja Pljevlja biće u gubitku 100 miliona eura, poručio je predsjednik Udruženja manjinskih akcionara energetske kompanije Vasilije Miličković i dodao da predlog treba odbaciti.\nTagovi: Rudnik uglja, Elektroprivreda Crne Gore


Blog - Stomatološka ordinacija DentalMed Novi Sad\nAnti Aging medicina je grana medicine koja se bavi negovanjem, ulepšavanjem, prevencijom starenja, Otklanja uzroke starenja I ima za cilj da ublaži I prevenira kako starenje tako i negativne uticaje i stres okoline.\nEndodoncija je u stvari lečenje korena zuba, nastalo usled uznapredovalog karijesa koji je zahvatio živac, gangrene itd.\nOrtodoncija (fiksne proteze)\nOrtodoncija je oblast stomatologije, koja se bavi pomeranjem zuba i vilica, sve do idealnog položaja, odnosno odnosa zuba i vilica. Uz pomoć fixnih i mobilnih proteza, novih tehnika koje napreduju.\nDentalni turizam u Srbiji, je postao jako popularan poslednjih godina. Razlog za to, najviše leži u velikim razlikama u ceni. Podrazumeva potpuno istu uslugu, i rešenje problema, za znatno manju cenu, nego što su to bilo gde u Evropi.


Vučić o subvencijama stranim investitorima: Davaćemo dva puta više (VIDEO) | Insajder\nVučić o subvencijama stranim investitorima: Davaćemo dva puta više (VIDEO)\nSubvencije države za privlačenje stranih investitora mehanizam je koji država praktikuje celu deceniju, ali do danas građanima niko nije predstavio kakvi su efekti ovakvog ulaganja novca iz budžeta. Upravo je to tema prve emisije koju priprema produkcija Insajder u saradnji sa Slobodnom Evropom.\nPremijer Aleksandar Vučić kaže da se podaci o državnim subvencijama detaljno prate za svaku investiciju i da to radi Razvojna agencija Srbije. Javnosti, međutim, ovi podaci nikada do sada nisu predstavljeni.\nPrilikom polaganja kamena-temeljca za gradnju novog proizvodnog pogona kompanije IGB Automotive Comp u Inđiji, Vučić je rekao da Srbija ima više investitora nego što je planirano i da bi država trebalo da daje i duplo više subvencija.\nPrema istraživanju Insajdera, subvencije se daju preko svake mere, a premijera smo pitali i zbog čega podaci o ulaganjima države nisu uvek i u potpunosti dostupna javnosti.\nPogledajte kako je premijer odgovorio na ovo pitanje.\nEmisija „Insajder bez ograničenja“ počinje s emitovanjem 3. maja u 21.30 na televiziji N1.


On je naglasio da je obaveza države da poštuje sve što je Beograd potpisao pred međunarodnom zajednicom ili je u vezi sa uspostavljanjem mira i stabilnosti u tri opštine.\n- Naravno, pre svega, sve što predviđa Ustav, zakoni i konvencije o pravima manjina u obavezi smo da poštujemo i to činimo u svakodnevnom radu. Onima koji pogrešno interpretiraju potpisane dokumente poručujem da ih još jednom pročitaju - rekao je Stanković za Politiku.\nPrema njegovim rečima, svaka politička manipulacija ima za cilj da uznemiri stanovništvo i sruši poverenje koje je sa mnogo truda i rada građeno godinama.\n- Ipak, takvi napori pojedinaca ne daju rezultate, pre svega, zahvaljujući razumu lokalnog stanovništva - rekao je Stanković.\n"Politika" podseća da su lideri albanske paravojske 20. maja 2001. godine potpisali "Izjavu o demilitarizaciji" i da je time međunarodna zajednica, bez prisustva srpske strane, odnosno tadašnje Vlade SRJ, ali uz "svedoka" - šefa NATO kancelarije Šona Salivena uspela da se dogovori o tome da vođe ekstremnih Albanaca, koji su bili u sukobu sa srpskim bezbednosnim snagama, polože oružje.\nTri dana kasnije, 23. maja, savezna i Vlada Srbije usvojile su informaciju o ulasku združenih snaga bezbednosti, kao i javnu izjavu "Amnestija je izlaz" koju su potpisala tri srpska funkcionera.\nDrugim rečima, ne postoji nijedan zajednički potpisan dokument "srpske i albanske strane".\nPriča o "Končuljskom sporazumu" aktuelizovana je kada je nedavno donesen Zakon o ratnim memorijalima i kada je lider DPA Ragmi Mustafa poručio da je država Srbija tim sporazumom amnestirala sve pripadnike OVPBM-a i da nije sporno da se poginulim pripadnicima te formacije podižu spomenici.


Ma koliko verovali u teorije zavere, prim dr Zoran Panajotović, pomoćnik ministra zdravlja u Sektoru za inspekcijske poslove kaže za Telegraf.rs da bi Svetska zdravstvena organizacija (SZO) odmah reagovala da postoji neka veza. “Svako od ljudi koji poznaju tu problematiku znaju i da ti ljudi koji su u antivakcinalnom lobiju, nisu edukovani, i da sa raznih sajtova izdvajaju pojedine natpise ili parcice tekstova, koji ne cine celinu. U Srbiji vakcinacija, uprkos tome, za sada teče dosta dobro. Imamo veoma smanjeni broj roditelja čija se deca ne vakcinišu, tako da smo u tom smislu zadovoljni odzivom. I pored toga, preventivna zdravstvena služba u domovima zdravlja mora da učini dodatan napor a to znači da poziva roditelja i predočava im prednosti vakcinisanja”.


April - Rekonstrukcija Ženski fond\nZdružena akcija Krov nad glavom, Beograd\nIstičući kako je COVID19 kriza dodatno marginalizovala i inače prekarne grupe, ljude bez doma, ljude iz neformalnih i prenaseljenih naselja, kao i druge obespravljene i osiromašene građane, ali i prepoznajući neadekvatan i diskriminatoran odgovor nadležnih insitucija, Združena akcija Krov nad glavom tokom vanrednog stanja organizovala je volontersku mrežu za pružanje podrške ugroženima.\nOvim grantom RŽF je podržala ZA Krov nad glavom u nabavci potrepština za ugrožene porodice, smatrajući da podrška koju ova organizacija pruža na terenu prevazilazi humanitarnu pomoć i ukazuje na goruća pitanja pre svega vezana za pitanja nedostupnosti stanovanja, probleme sa izvršiteljima i pogubne posledice kontinuirane sistemske diskriminacije i tlačenja.\nUsled porasta broja ljudi zaraženih virusom COVID19 u Aleksincu i okolini, UR NADA prepoznala je neophodnost obezbeđivanja higijenskih sredstava u romskoj zajednici u okolini Aleksinca radi prevencije širenja virusa.\nOvim grantom RŽF je podržala UR NADA u volonterskoj akciji distribucije higijenskih paketa za 80 porodica u romskom naselju u Žitkovcu i Prćilovici. Akcija je izvedena u saradnji sa grupom Opre Roma Aleksinac. Akcija podele paketa obuhvatila je i upoznavanje zajednice sa ključnim informacijama vezanim za preventivne mere, koje su brojnim porodicama nedostupne s obzirom na to da žive bez pristupa sredstvima informisanja, što dodatno podcrtava marginalizovanost Romkinja i Roma koja se u vreme pandemije intenzivirala u ogoljenijem obliku.


Kako da napravim svoju rutu????Problem sa garminom 10.09.2008. u 10:46 - pre 159 meseci\nRe: Kako da napravim svoju rutu????Problem sa garminom 10.09.2008. u 12:31 - pre 159 meseci\nRe: Kako da napravim svoju rutu????Problem sa garminom 10.09.2008. u 21:35 - pre 159 meseci\nRe: Kako da napravim svoju rutu????Problem sa garminom 10.09.2008. u 22:34 - pre 159 meseci\nRegistrovani: 15 ( Deunan, ademare, mstevic, Shadowed, Časlav Ilić, Aleksandar984, Texas Instruments, bachi, Java Beograd, Nebojsa Milanovic, dava, bojanum, HoT_Steppa, stakogde, pzec )


Vesti online / Sport / Fudbal / Miroslav Đukić ostaje trener Partizana!\nĐukić je po ko zna koji put u poslednjih šest meseci našao na izlaznim vratima Humske 1, navijači su mu jasno stavili do znanja da ga ne žele na klupi tima, ali je on opet dobio podršku uprave.\nŠef stručnog štaba vicešampiona Srbije navukao je gnev navijača još prošle sezone, a činjenica da ekipa ne blista na startu nove, uprkos tome što beleži pozitivne rezultate, samo je dodatno podgrejalo negativnu atmosferu na tribinama.\nTokom gotovo svakog meča sa juga se čuje "Đukiću, odlazi", da bi tokom duela sa Trakajem u drugom kolu Lige Evrope navijači okačili transparent "Đukiću, nemamo šta da zamerimo tvom odlasku".\n- Ja sam radnik Partizana, ne donosim odluke, samo radim svoj posao - rekao je Đukić nakon minimalnog trijumfa.\nNa sastanku je odlučeno da negativna atmosfera koja okružuje tim nije dovoljan razlog za smenu trenera koji je već prolazio isti proces, posebno posle kritika zbog kojih je morao da se izvinjava upravi.\nBeogradski mediji spekulišu i da je jak ugovor srpskog stručnjaka jedan od razloga, a on mu ističe na kraju sezone.\nFUDBAL Đukić pred Rudar: Imamo dobar rezultat, ali nema opuštanja


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Svijet :: U bejrutskoj luci još opasnih kontejnera\n[ Beta, objavilla B.B. ]\n11. 08. 2020. 19:33 >> 19:35 0\nU bejrutskoj luci još opasnih kontejnera\nHemijski stručnjaci i vatrogasci rade na osiguranju još najmanje 20 potencijalno opasnih kontejnera sa hemikalijama u eksplozijom razorenoj bejrutskoj luci, pošto su otkrili da jedan curi, rekao je član francuskog tima koji je upućen da pomogne.\nLibanski zvaničnici nijesu komentarisali potencijalne hemijske rizike u luci.\n"Ima takođe drugih zapaljivih tečnosti u drugim kontejnerima. Tamo su i baterije i druga vrsta proizvoda koji mogu da povećaju rizik od potencijalne eksplozije", rekao je Antoni.\nVjeruje se da je eksplozija izazvana požarom koji je detonirao neobezbijeđene zalihe 2.750 visoko eksplozivnog amonijum nitrata koje su stajale u luci od 2013. godine uprkos mnogobrojnim upzorenjama na opasnost.\nHemijski eksperti su dio francuskog tima koji je doputovao u Liban da pomogne u potrazi za tijelima poginulih, zbrinjavanju povrijeđenh i raščišćavanju grada poslije eksplozije.\nUz to je skoro 50 francuskih policajaca takođe u Bejrutu, kako bi se utvrdilo šta se desilo.\nSankcije Libanu ako ne sprovedu reforme do kraja oktobra\nLiban: Policijski čas zbog skoka epidemije


Cena maline ove godine od 600 do 800 dinara za kilogram - Užice online\nCena maline ove godine od 600 do 800 dinara za kilogram\nOčekuje se rod za 40% manji nego prošle godine\n“Cena maline od 800 dinara je neka srednja cena od 250 dinara koja je bila pre dve godine”, ocenjuje Radović.\n“Malina je u veoma lošoj kondiciji, slabog izrastanja, (stabljika je) veoma kratka i možemo slobodno reći da će to biti manji rod nego prošle godine”, smatra Radović.\nCena maline prošle godine, je kako podseća, bila solidna. Sorta vilamet plaćena je od 420 do 450 dinara po kilogramu, a izvozna cena maline koja nije prebirana u hladnjačama “kretala se i kreće se od 700 do 900 dinara”, napominje sagovornik Nove ekonomije.\n“Čak imaju i te veće cene maline koje idu za Japan, kreću se od 11,5 do 12, 13 evra”, dodaje Radović.\n“Zadnje branje enrosadire u Srbiji se kretalo od 600 do 1.000 dinara po kilogramu, to je negde septembar, oktobar, do prvog snega. To su zadnje cene sveže maline na tržištu Srbije”, dodaje sagovornik Nove ekonomije.\n“POTREBNO JE NAVODNJAVANJE I ZAMENA SADNICA”\n“Sadni materijal su svi uzimali iz svojih zasada, plantaža, od komšija i rođaka, 15 odsto je možda zasađeno sertifikovanog sadnog materijala”, napominje Radović.\nRadović nam objašnjava da se u Srbiji, prema podacima Uprave za agrarna plaćanja, malina gaji na oko 25.000 hektara. Međutim, u realnosti, kako napominje, te površine se zapravo prostiru na oko 15.000 hektara.\nPoznate nove cene goriva\nKonkurs za poljoprivrednike Fondacije Divac i Grada Užica


LILI apartman Beograd, centar, Sarajevska\nSAFIRSANSARASAŠASATSATURNSAVASAVAMALASEDMICASEVERSEVEROZAPADSIDROSIGMASIMSIMETRIJASITISKADARLIJASKENDERSKVERSLAVIJA SLIKASMARAGDSONATASOVASPASPLENDIDSREMACSTARI GRADSTAZASTEFANSTELASTEPASTOJANSTUDENTSTUDIOSULTANSUNCESUNCOKRET\nLILI apartman Beograd, Sarajevska, Centar\ngaraža, na upit, 8 eur po danu LILI je prelep studio apartman sa terasom, lociran u centru Beograda. Parking mesto je dostupno na upit a apartman može da primi čak četiri osobe.Mada skromne kvadrature, LILI je izvanredno sređen i odlično opremljen apartmančić nedaleko od glavne železničke stanice. Na prvom je spratu zgrade bez lifta i sastoji se od jedne veće, pametno organizovane prostorije u kojoj su funkcionalnim pregradcima napravljeni, predsoblje (sa velikim ugradnim garderoberm), spavaća i dnevna soba, a na njih se nadovezuju mala, odlično uređena kuhinja i ganc-novo kupatilo sa tuš kabinom. Veliki trosed u sedećem delu se rasklapa pa u stanu mogu boraviti četiri odrasle osobe. Lep dodatak svakako predstavlja, dvorišno orijentisana terasa koja gleda na krovove Savskog Venca ( i Hram Svetog Save u daljini). LILI je na samom obodu užeg centra grada. Blizu je glavna železnička stanica, Klinički centar Srbije i Beogradski Sajam tako da može pogodovati veoma različitim tipovima posetilaca. Parking je moguć duž neke od okolnih ulica ali je vremenski ograničen, međutim postoji mogućnost parkiranja u garaži na upit. Sve u svemu ukoliko tražite lep i dobro pozicioniran apartman u Beogradu, LILI je jedan od boljih izbora koje možete napraviti.\nCentralno grejanje terasa bežični internet Mart 2017\n44€ 32m2, jednosoban\nCentar, Palilula Bul. Despota Stefana\n32€ 35m2, jednosoban\nCentar Mihaila Bogićevića\n32€ 30m2, jednosoban\nStrogi centar Dobračina\n38€ 45m2, jednosoban\nRezerviši apartman LILI


PERGA ENERGY - je prirodni dijetetski preparat, zasnovan na izbalansiranom odnosu pčelinje perge (fermentisanog polena iz saća), i visokokvalitetnog prirodnog vrcanog meda sa područja Fruške gore.\nPerga Energy - Prirodan Dijetetski Preparat\nPakovanje: 250gr. (30 kesica)\nSadržaj iz jedne kesica ujutru , pola sata pre obroka, postepenim otapanjem u ustima, bez upotrebe vode. Nakon uzimanja preparata izbegavati konzumiranje hrane i napitaka barem još 30 minuta. Preporučena doza preparata može se povećati kada se primenjuje u terapeutske svrhe (1-3 kesice dnevno).\nPreparat PERGA ENERGY nema nikakvih kontraindikacija i mogu je koristiti sve osobe bez ikakvog vremenskog ili starosnog ograničenja, izuzev osoba koje su alergične na med i druge pčelinje proizvode.\nSastojci preparata PERGA ENERGY (pre svega fermentisani polen), zadržavaju svoje prirodne osobine do 17 godina, za razliku od sirovog polena koji već nakon 12 meseci gubi do 50% svojih korisnih sastojaka.


EU razmatra izmene Dablinskog sporazuma o azilu\nBeta\t 6. aprila 2016. 13:40\nEvropska komisija predstavila je danas u Briselu opcije revizije Dablinskog sporazuma o azilu, kako bi se posle više meseci pokušaja smanjio pritisak migrantske krize na zemlje južne Evrope.\nSporazum iz Dablina godinama je na meti kritika, jer predvidja da o zahtevu za azil odlučuje država EU na čiju je teritoriju azilant prvo kročio.\nIznenadni i masovni talas migranata i više od 1,25 miliona zahteva za azil podnetih tokom prošle godine, pokazali su da takva rešenja imaju mnogo slabosti, jer vrše pritisak na zemlje “prvog ulaska”, najčešće Italiju i Grčku, koja se još bori za izlazak iz ekonomske krize.\nPrema diplomatskim izvorima iz EU, Evropska komisija predložiće dve mogućnosti za reviziju Sporazuma.\nPrva opcija oslanja se na postojeći sistem, po kojem je za odlučivanje o zahtevu za azil nadležna zemlja prvog ulaska azilanta, ali predvidja i pomoćni mehanizam “relokalizacije” za slučaj masovnijeg priliva migranata, sa kojim se Evropa trenutno suočava.\nU okviru procedure relokalizacije uvedene 2015. godine, oko 160.000 izbeglica trebalo je da bude proporcionalno rasporedjeno u zemljama EU, ali je do sada obradjeno svega 1.111 zahteva za azil.\nPrednost tog rešenja, prema navodima iz istih izvora, jeste u boljem kontrolisanju granica zemlje prvog ulaska i spoljnih granica same EU.\nDruga mogućnost je uvodjenje sistema kvota, koji bi najviše odgovarao Nemačkoj i Švedskoj, zemljama koje su od septembra prošle godine primile najveći broj migranata.\nEvropski komesar za izbeglice Dimitris Avramopulos priznao je nedavno da bi trebalo pronaći pravednije rešenje za raspodelu tereta migrantske krize, pošto je nemačka kancelarka Angela Merkel ocenila da je Dablinski sporazum neodrživ u postojećem obliku.\nFrancuski predsednik Fransoa Oland pozdravio je u današnjem intervjuu za nemački dnevni list Bild napore Nemačke u prihvatanju izbeglica i ocenio da Evropa mora očuvati (Šengenski) sistem slobodnog kretanja, kako ne bi došlo do ponovnog uvodjenja nacionalnih granica i povratka na početak istorije.\nBrisel takodje razmatra i transformisanje Evropskog biroa za pomoć tražiocima azila u supranacionalno telo koje bi postupalo po zahtevima za azil, po uzoru na Francuski biro za zaštitu izbeglica i lica bez državljanstva (OFPRA), navode izvori bliski EU.\nKonačni tekst predloga revizije najavljen je za kraj juna.\nPrimena sporazuma EU i Turske o zaustavljanju priliva migranata u Evropu počela je u ponedeljak vraćanjem u Tursku svih ilegalnih migranata koji su stigli na grčka ostrva posle 20. marta, uključujući i tražioce azila iz Sirije.\nVisoki komesarijat UN za izbeglice ocenio je nezakonitim vraćanje tražilaca azila u Tursku.\nNemački ministar unutrašnjih poslova Tomas de Mezijer rekao je u utorak da bi Nemačka sredinom maja mogla da privremeno smanji pojačanu kontrolu svojih granica koja važi od septembra prošle godine, ako bi priliv migranata nastavio da se smanjuje.


ELEKTRONSKO OSNIVANJE FIRME - PEČAT | Vibeko Consulting\nNa ovoj strani pozabavićemo se najnovijim tekovinama koje su donele izmene i dopune Zakona o privrednim društvima, koje su sprovedene sa ciljem da se građanima omogući lakše i brže poslovanje bez odlaska u APR, kao i ukidanje obaveze korišćenja i posedovanja pečata u poslovanju Privrednih društava.\nNajpre da napravimo kraći osvrt na elektronsko osnivanje firme, koje je započeto još početkom 2018. godine, kada je omogućena online registracija Preduzetničkih radnji, što je od 01.10.2018. godine prošireno i na osnivanje jednočlanih d.o.o..\nVeoma pompezno je sve ovo najavljeno, pa je čak i medijski ispraćena prva online registracija preduzetnika, što je protumečeno kao veliki korak napred u poslovnom ambijentu Srbije.\nMeđutim, veoma brzo su se pojavili i prvi problemi sa ovakvim načinom registracije. Naime, procedura namenjena online registraciji kaže da kada se podnese online zahtev za registraciju preduzetnika i plati taksa od 1000,00 RSD (što je manje od standardnih 1500,00 RSD za predavanje u APR), po usvajanju predmeta APR korisniku, takođe, online šalje Rešenje o obavljenoj registraciji firme, bez potpisa i pečata. To je ključan problem jer korisnik tako dobijeno rešenje štampa i nosi sa sobom kao dokaz da je firma registrovana.\nProblem nastaje kada se to rešenje pokaže trećim licima, a prva treća lica kod kojih korisnik odlazi sa takvim rešenjem su banke, kako bi novi preduzetnik otvorio poslovni račun.\nE tu dolazi do prave dramaturgije, jer banke kada vide rešenje bez potpisa i plavog pečata, ne žele ni da razgovaraju sa Vama, a kamoli da uđu u postupak otvaranja računa. Šta više, primoravaju Vas da se pojavite sa Rešenjem snabdevenim potpisom i pečatom.\nVama, kao novom preduzetniku, kome je poslovni račun preko potreban za poslovanje, ne preostaje ništa drugo nego da odete u APR i zatražite da Vam se na rešenje stavi potpis i pečat.\nKada se pojavite fizički u APR (to je ono što ste hteli u startu da izbegnete) i zatražite da Vam se na otštampano rešenje stavi potpis i pečat registratora, ljubazno Vam se objasni da je to nemoguće. Tada Vam osoblje APR preporuči jedino moguće rešenje, a to je da iskoristite njihovu uslugu prepisa odluke registratora i izvoda o registrovanim podacima o preduzetnika, ali i da za tu uslugu platite dodatnih 900,00 RSD.\nTako ne samo da ste na kraju primorani da fizički odete u APR, nego Vas i ukupan trošak registracije košta 1900,00 RSD, što je svakako skuplje od standardnih 1500,00 RSD. Vaše lično nerviranje oko svega ovoga ne računamo (izračunajte sami).\nSlična situacija je i sa pečatom Privrednog društva.\nNaime, još pre uvođenja elektronske registracije Privrednih društava, postepeno su donošene odluke o ukidanju korišćenja pečata Privrednih društava u pojedinim segmentima poslovanja, da bi i zvanično od 01.10.2018. godine to bilo ukinuto u potpunosti.\nPrva institucija koja je prihvatila poslovanje bez pečata je upravo APR i sa žaljenjem možemo da konstatujemo da je to za sada i jedina institucija koja po ovom pitanju ne pravi nikakve probleme.\nSledeći korak je bio ukidanje pečata u platnom prometu (od oktobra 2017. godine) i banke su bile primorane da poštuju te odluke, ali nevoljno.\nŠta više i godinu dana kasnije, banke gledaju na svaki način da Vas primoraju da napravite i koristite pečat u svome poslovanju, a samim tim i u platnom prometu.\nOvakvo ponašanje banaka je i razumljivo, to su ipak privatne firme, preko kojih idu sve vaše novčane transakcije, pa njihova želja da se maksimalno zaštite od eventualnih grešaka ili zloupotreba je potpuno na mestu.\nParadoks nastaje, kada ponašanje prema upotrebi pečata vidite kod državnih isntitucija, kao što su Poreska uprava, Carina, razna ministarstva i dr.\nKod njih je bez pečata nemoguće završiti određene stvari i procedure, bez obzira što je njihov osnivač (Država) donela Zakon po kome upotreba pečata nije neophodna.\nNaša preporuka je da bar još neko vreme radite i poslujete na načine i prakse koji su provereni i ustaljeni, bez obzira što su naizgled skuplji.\nTakođe, preporučujemo da ipak odvojite još malo novca i napravite sebi pečat, gde ćete se na taj način poštediti bespotrebnog objašnjavanja gde god da se pojavite.


Beta 26. novembra 2021. 11:25\nDobitnici nagrada osmog konkursa „International Medis Awards“ za izuzetna dostignuća u oblasti medicine i farmacije su i srpski naučnici Aleksandra Tomić Pešić za oblast neurologije, Marija Vukoja za intenzivnu medicinu i anesteziologiju, Gorica Ristić za reumatologiju i Marin Jukić za farmaciju, objavljeno je danas.\nImena nagradjenih su saopštena u Ljubljani, u hibridnom formatu, a dobitnicima iz Srbije nagrade je u Beogradu uručio član konkursne komisije u oblasti neurologije, direktor Klinike za neurologiju Univerzitetskog kliničkog centra Srbije Dragoslav Sokić.\nSokić je naglasio da su srpski naučnici izabrani medju 229 istraživača iz osam evropskih država, a u finale je ušlo 19 najboljih radova objavljenih u prestižnim medicinskim časopisima.\nNagradjeni naučnici, prema rečima Sokića, iskazali su inovativnost i korišćenje naprednih tehnologija u istraživačkom postupku, a pre svega naučni i klinički značaj dobijenih zaključaka.\nDobitnica nagrade u oblasti reumatologije Gorica Ristić nagradjena je za rad čija je tema uticaj aktivnosti bolesti na poremećeni metabolizam glukoze kod pacijenata sa reumatoidnim artritisom.\n„Ispitivali smo koji sve parametri utiču na brzu arterosklerozu i primetili da postoji veliki kardiovaskularni rizik kod pacijenata sa reumatoidnim artritisom. Pacijenti mnogo više umiru zbog infarkta miokarda i kardiovaskularnih bolesti. Poslednji korak o čemu govori ovaj rad je insulinska rezistencija. Iznenadjujuće u reumatologiji je da je kriva rizika kod pacijenata sa reumatoidnim artritisom identična kao i kod pacijenata sa diabetes melitusom“, navela je Ristić.\nPrema njegovim rečima, cilj je da ono što je utvrdjeno ustraživanjm kasnije postane deo kliničkih smernica, odnosno kliničke prakse.\nOd 2014. godine, kada je prvi put raspisan Konkurs za vrhunska istraživačka dostignuća u oblasti medicine i farmacije „International Medis Awards for Medical Research“, nagradjeno je 14 srpskih naučnika.


Cvijanović dala izjavu Tužilaštvu zbog referenduma - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Cvijanović dala izjavu Tužilaštvu zbog referenduma\n0Piše: Danas Online 10. marta 2017. 16.50\n„Referendum je demokratsko pravo svakog naroda i veoma sam srećna što su građani Republike Srpske taj instrument demokratije mogli da iskoriste. Ne želim da se tako jedno pravo omalovažava ili prlja od strane bilo koga, kao što je to bila namera“, rekla je Cvijanović.\n„Ovaj predmet nastao je kao rezultat pohoda Bakira Izetbegovića na Republiku Srpsku koji je kulminirao antiustavnom, antidejtonskom i vaninstitucionalnom revizijom, koja je doživela fijasko“, rekla je Cvijanovićeva.\nOna je izrazila mišljenje da se ušlo u jedan potpuni besmisao u okviru BiH i da se stvari neće dobro završavati ukoliko se budu trošili vreme i energija na ovakva pitanja. Prema njenim rečima, nesređeni odnosi u BiH doživeli su kulminaciju sa tim ratnim pohodima koji dolaze od Bakira Izetbegovića.\nreferendum u rs, Željka CvijanovićBanjaluka\nSenad Pećanin: BiH se ne može podeliti mirnim putem


EVROPSKA CENTRALNA BANKA: Do kraja godine će se ugasiti podsticajni program otkupa obveznica, zbog čega momentalno dolazi do pada evra! • HAPPYTV.RS\nEVROPSKA CENTRALNA BANKA: Do kraja godine će se ugasiti podsticajni program otkupa obveznica, zbog čega momentalno dolazi do pada evra!\nEvropska centralna banka saopštila je da će do kraja godine ugasiti podsticajni program otkupa obveznica, zbog čega je momentalno došlo do pada evra.\nKupovina obveznica će od oktobra biti smanjena sa 30 milijardi evra na svega 15 milijardi evra mesečno, a zatim i potpuno ukinuta u decembru. Ovo je , saopštila ECB po završetku zasedanja Upravnog odbora te institucije koji broji 25 članova.\nU saopštenju se, takođe, navodi da kamatne stope neće rasti barem do leta 2019. godine. Program otkupa obveznica je pomogao obaranju troškova zaduživanja i oporavku ekonomija 19 zemalja koje koriste evro.\nTaj potez ECB dolazi samo dan nakon što je američka Uprava federalnih rezervi (Fed) odlučila da, drugi put u ovoj godini, poveća svoju ključnu kamatnu stopu, uz nagoveštaj novih povećanja.\nCentralne banke širom sveta su počele da gase podsticajne mere koje su aktivirane tokom Velike recesije. Evro je posle te objave registrovao oštar pad. Samo nekoliko minuta posle takve odluke ECB, evro je sa 1,182 pao na 1,1725 dolara.\nECB-ov program podsticaja, u sklopu kojeg je od 2015. godine „ubrizgavan svež“ novac u finansijski sistem, pomogao je obaranju troškova zaduživanja i oporavku ekonomija 19 zemalja koje koriste evro. Taj program je, međutim pomogao i podizanju inflacije u evrozoni.\nPojedini analitičari, međutim, strahuju od posledica koje bi ukidanje tog programa moglo da ima po ekonomiju evrozone.


Vi ste ovde: Naslovna strana KG Info 25. avgust 2014.\nNakon 40 dana, posete pacijentima koji se leče u Kliničkom centru Kragujevac ponovo su dozvoljene. Komisija za zaštitu bolničkih infekcija zaključila je da opasnosti od širenja virusa gripa više nema,…\nPovodom Dana državnosti Srbije, Sretenja, danas od 15 casova u Staroj skupstini bice organizovana свечана академија под називом “И Устав... и Држава...“. Zakonom o državnim i drugim praznicima neradni dani…\nGradsko veće utvrdilo je predlog odluke o pristupanju izradi Strategije održivog razvoja grada Kragujevca i uputilo odbornicima lokalnog parlamenta na razmatranje i odlučivanje. Na Šumadija sajmu tokom 2017. biće održano…\nNa Šumadija sajmu tokom 2017. biće održano dvadesetak sajmaskih manifestacija, a pored uobičajenih ove godine biće organizovane i nove, među kojima su sajamovi čokolade, kafe i toplih napitaka, kozmetike, kao…\nVozni park "Čistoće" biće zanovljen sa 11 kamiona smećara i dva specijalizovana vozila grajfer i podizač, a na ulicama će se naći 2000 metalnih kontejnera i 3200 plastičnih kanti. Sredstva…\nMinistarstvo odbrane i Vojska Srbije ustupiće Dom vojske kragujevačkom Univerzitetu. Na ovaj način trebalo bi da konačno bude rešen ključni problem Filološko-umetničkog fakulteta, koji još od osnivanja pokušava da obezbedi…\nKragujevčani koji imaju odobrenje za držanje trofejnog oružja dužni su da ga do 5. marta ove godine preregistruju, prodaju, onesposobe ili predaju bez naknade u korist Republike Srbije. Zbog velikog…\nProgram obuke u okviru projekta “Lokalna partnerstva za zapošlјavanje mladih 2“ uspešno je završilo 20 mladih polaznika, od kojih je 14 najboljih na šestonedelјnoj praksi u preduzećima Milanović Inženjering, Gorenje…\nNadzorni odbor "Vodovoda" dobio je od Gradskog veća saglasnost o kreditnom zaduženju – dozvoljenom prekoračenju po tekućem računu u visini od 40 miliona dinara radi održavanja tekuće likvidnosti. Poslovanje ugrožavaju…\nOko 43.000 turista posetilo je Kragujevac u 2016. godini, čime se beleži uvećanje za 9 odsto u odnosu na godinu pre. U našem gradu boravili su u proseku po dva…\nDruštvo ekonomista grada Kragujevca organizovaće sutra od 14 časova u hotelu “Ženeva lux” prvu Naučnu konferenciju, pod nazivom “Kako podstaći preduzetništvo u Srbiji“. Očekuje se da će na konferenciji biti…\nPredstavnici 20 udruženja i organizacija u Gradskoj upravi su potpisali ugovore sa lokalnom samoupravom o realizaciji programa u oblasti socijalne i zdravstvene zaštite na teritoriji Kragujevca za 2017. godinu. Kako…\n“Zimski dani prosvetnih radnika“, osmi po redu, svečano su otvoreni u sali Skupštine grada i trajaće do 17. februara. U okviru manifestacije biće održano osam programa stručnog usavršavanja, kao i…\nU okviru obeležavanja Nacionalnog dana bez duvanskog dima, 31. januara, koji se ove godine obeležava pod sloganom “Odrasli puše i mene guše“, Kragujevčani koji žele da uđu u program odvikavanja…\nSrpska pravoslavna crkva danas slavi dan svog utemeljivača, Svetog Save. Od polovine 19. veka Savindan se slavi kao školska slava. Sveti Sava je slavljen i kao zaštitnik zanata. Prosečna neto…\nKonkurs za "Đurđevdansku nagradu" za 2017. godinu otvoren je, a predlozi se mogu dostaviti do 1. marta, saopšteno je iz Odbora za obeležavanje praznika, jubileja i dodelu priznanja Skupštine grada…\nIzgradnjom novog Kliničkog centra u Kragujevcu biće unapređen kvalitet lečenja, pa će, kao i u ostalim novim kliničkim centrima, uz bržu dijagnostiku i kraće čekanje na operacije, pacijenti umesto 8,5,…\nNovi Klinički centar Kragujevac, čiji je početak izgradnje najavljen za septembar, nalaziće se u okviru postojećeg, tačnije ispred stare hirurgije, odnosno Instituta za urologiju i nefrologiju Fakulteta medicinskih nauka. Ukupna…\nZa podsticanje privredi u tekućoj godini iz gradskog budžeta će biti izdvojeno 11,6 miliona dinara, a na ime subvencija namenjeno je 150 miliona. Za razvoj kulture namenjeno je 33 miliona,…\nMinistarstvo prosvete predlaže da se skrati zimski raspust kako bi se nadoknadili časovi i nastava koji su izgubljeni zbog odlaganja početka škole posle praznika, usled vremenskih neprilika. Predlog je da…\nGrađevinska dozvola za izgradnju kragujevačke Palate pravde stigla je na adresu Ministarstva pravde, nakon što je lokalna samouprava prenela u javnu svojinu parcelu u blizini Ekonomskog i Pravnog fakulteta gde…


Ukupni makroekonomski rezultati nastavljaju da budu pozitivni\nDatum objave: 20.02.2019 15:39 | Autor: Ministarstvo finansija\n„U toku 2017. i 2018. godine je ojačana stabilnost javnih finansija i podstaknut je ekonomski rast. Podaci iz decembra 2018. godine pokazuju da je zaposleno više ljudi u odnosu na decembar 2017. godine. Takođe, dva glavna makroekonomska indikatora: budžetski deficit i javni dug držimo pod kontrolom. 2019. je godina silazne putanje javnog duga, kao i manjeg budžetskog deficita, ispod 3%, u okvirima Mastriških kriterijuma. Nastavljamo da se da pridržavamo mjera fiskalne konsolidacije“ , saopštio je ministar finansija, Darko Radunović prilikom susreta sa novim šefom misije Međunarodnog monetarnog fonda za Crnu Goru, g-dinom Srikant Seshadri-jem, koji boravi u posjeti našoj zemlji sa svojim timom saradnika u okviru MMF Staff Misije. Zahvalivši se na dosadašnjoj saradnji i tehničkoj pomoći, ministar Radunović je prezentovao ostvarene rezultate u toku protekle dvije godine i upoznao partnere iz MMF-a sa budućim aktivnostima Ministarstva finansija.\n„Saglasni smo da je makroekonomska situacija u Crnoj Gori prilično pozitivna. Pohvale za ostvareni ekonomski rast u prethodnom periodu i nadamo se da ćete premašiti projektovanu stopu rasta od 2,8% za 2019. godinu“, istakao je prethodni šef misije MMF-a za Crnu Goru i novi šef misije MMF-a za Bosnu i Hercegovinu, g-din Martin Petri i dodao da je MMF Crnoj Gori pružio tehničku pomoć u izradi Zakona o javno – privatnom partnerstvu i izmjenama Zakona o koncesijama.\nOd danas pa do 27. februara nastavljaju se razgovori između predstavnika Ministarstva finansija i Međunarodnog monetarnog fonda.\nSastanku su pored gore pomenutih prisustvovali i ekonomisti iz MMF-a, Michelle Hassine i William Lindquist, a ispred Ministarstva finansija državna sekretarka, dr Nina Vujošević, generalna direktorica Direktorata za ekonomsku i razvojnu politiku, mr Iva Vuković, generalna direktorica Direktorata za finansijski sistem i unapređenje poslovnog ambijenta, dr Bojana Bošković, generalni direktor Direktorata za državni trezor, Dragan Darmanović, v.d. generalnog direktora Direktorata za državni budžet, Bojan Paunović.


► Fondacija SOS Dečija sela Srbija pozvala da se čuje glas mladih iz ranjivih\nFondacija SOS Dečija sela Srbija do sada je podržala 162 dece i mladih bez roditeljskog staranja iz cele Srbije koji odrastaju u hraniteljskim porodicama i programima za mlade u okviru SOS Dečijeg sela u Kraljevu, saopšteno je danas iz ove Fondacije.\nPovodom Međunarodnog dana mladih koji se obeležava danas, Fondacija SOS Dečja sela Srbija je navela da je u svakodnevnom životu potrebno da se više i češće čuje glas mladih iz ranjivih socijalnih grupa, koji za nemaju prilike da govore o svojim problemima i o teškoćama sa kojima se suočavaju.\nSOS Dečja sela Srbije navodi da su do sada pružili psiho-socijalnu, materijalnu i podršku u zapošljavanju i samozapošljavanju za preko 350 mladih u okviru Karijernog centra "Jaki mladi" u Beogradu.\nKako se navodi u saopštenju, kroz Programe jačanja porodice pomogli su 593 porodice i 1.364 dece u Beogradu i Nišu, radeći na sprečavanju izdvajanja dece iz svojih porodica.\n"Verujemo da sigurne i snažne veze sa odraslima koji brinu o deci i mladima u okviru naše organizacije, mogu promeniti njihov pogled, životno iskustvo i pomoći im da prevaziđu probleme koji su ih zadesili", navodi se u saopštenju.\ndečij sela /\nPredsednica Vlade Srbije Ana Brnabić izjavila je danas u Senti da Vlada kroz program pomoći "Moja prva plata" ulaže dve milijarde dinara, kako bi 10.000 mladih steklo prvo radno...\nKompanija Knor menja ime popularnog sosa zbog rasističkih konotacija\nJedna od najpoznatijih nemačkih prehrambenih firmi Knor (Knorr) saopštila je da će promeniti ime svom popularnom sosu zbog rasnih konotacija koje ima.


Ističe da se predivno osjeća u Mostaru i da će danas obići grob Alekse Šantića jer je išao u osnovnu školu koja nosi ime mostarskog pjesnika i neka druga mjesta, te naglasio da ne zamjera Klubu skakača u vodu Mostaru na jučerašnjeoj izjavi\n“Ne mogu da dopustim kao čovjek da jedan klub takvu vrstu tradicije prekine. Ovo je jedna viša ideja, treba da sarađujemo, da gradimo prijateljski odnos i da se uzajamno posjećujemo. Moj dolazak, ja mislim da je nešto pozitivno”, kazao je Stanivuković.\nRekao je da nikada nije ni jednom izjavom umanji ničiju bol i nemile događaje iz prošlosti.\n“Ja sam samo rekao da se protivim toj vrsti odluke, da se nekome nešto nameće i prijeti. Uvijek sam se borio za sve vrste sloboda i iznošenje stavova bilo kojih pogleda i podržavam da neko misli drugačije od mene, ali ne želim da mi zabrani da mislim, to je suština i to je bila suština mog komentara”, kazao je Stanivuković.\n“Želim svim takmičarima puno uspjeha, a vi znate da sam ja neobičan. Možda se i spustim do Starog mosta u 16 časova. Ne volim bilo koju vrstu stega i da mi bilo ko šta ograničava”, kazao je Stanivukoviću Mostaru, prenosi BHRT.\nBHnovinari: Gradska uprava Banje Luke i gradonačelnik da omoguće rad novinarima\nDraško Stanivuković o medijima: Pišite, istražujte, pitajte… ali ne o meni


Stefanović: Uskoro bez taksi na prelazima\nŠef beogradskog tima u dijalogu sa Prištinom Borislav Stefanović najavio je večeras da građani uskoro neće morati da plaćaju takse za osiguranje na prelazima na Kosovu, jer će biti potpisan tehnički sporazum Asocijacija osiguravajućih društava centralne Srbije i Kosova.\n"Taj sporazum omogućiće međusobno priznavanje osiguranja dve strane bez prejudiciranja statusa Kosova", rekao je Stefanović beogradskim medijima.\nOn je pojasnio da će sporazum omogućiti da, vozilo koje je osigurano prilikom registracije u Nišu, Kraljevu, Beogradu, može da se koristi na teritoriji Kosova bez plaćanja dodatnih dažbina za osiguranje.\n"Isto će važiti i korisnike KS tablica na terotoriji centralne Srbije. Naravno, biće uspostavljen mehanizam nadoknade štete u slučaju nezgoda", dodao je Stefanović.\nOn kaže da se na usvajanju tog sporazuma već uveliko radi uz posredovanje EU, te da je Asocijacija osiguravajućih društava Srbije i sada spremna da ga potpiše i primjeni, ali da je problem što je slična asocijacija na Kosovu "u povoju".


ŠLJUNAK I PESAK ZAPUŠILI KANALIZACIJU\nZRENJANIN – Ekipa zrenjaninskog “Vodovoda” uz pomoć mehanizacije izvadila je takozvane betonske čepove koji su u kanalizacionoj mreži u ulicama Begejski red i Jovana Popović pravili velike probleme. Naime, čim padne jača kiša, mreža nije mogla da prihvati toliku količinu vode, pa je dolazilo do izlivanja.\nPojedini građani u kanalizaciju bacaju i komunalni ali i čvrst građevinski otpad, pa se stvaraju takozvani “čepovi” koji prouzrokuju zagušenja u kanalizacionoj mreži.\nTaj “betonski čep” koji je nastao taloženjem peska i šljunka koji su prosipani u kanalizaciju, radnici “Vodovoda” morali su bukvalno fizički da razbiju a tek su onda uz pomoć kamiona za ispiranje očišćene preostale naslage komunalnog otpada.\nIz “Vodovoda” apeluju na građane da kanalizaciju koriste za ono što je njena osnovna svrha i da u nju ne bacaju komunalni i građevinski otpad. Adekvatnim korišćenjem kanalizacione mreže izbegavaju se zagušenja mreže i problemi sa izlivanjem voda iz mreže koji mogu prouzrokovati štetu i kod korisnika i na javnim dobrima, naglašavaju u zrenjaninskom “Vodovodu”.\nTagovibetonski čep Vodovod i kanalizacija vodovod i kanalizacija zrenjanin\nEVO ŠTA ĆETE MOĆI DA PREKONTROLIŠETE BESPLATNO


Дављење Ирана - Нови Стандард\nStefan Branisavljević 14.10.2018. 18:57 16.01.2020.\nZa očekivati je da SAD, Izrael i NATO pojačaju pritisak na Islamsku Republiku\nDve godine nakon neočekivane pobede na američkim predsedničkim izborima, Donald Tramp i njegov procionistički tim pojačavaju pritisak na Iran. Otopljavanje odnosa prema Teheranu koje je karakterisao drugi Obamin mandat odavno je stvar prošlosti, a sadašnji predsednik svake nedelje tvituje kako je Iran “glavni sponzor svetskog terorizma” koji “seje, haos, mržnju, uništenje i smrt”. Trampova administracija, Izrael i Saudijska Arabija glavni su zagovornici pojačavanja postojećih sankcija, uveđenja novih, kao i vazdušnih udara na iranska nuklearna postrojenja i strateške ciljeve ukoliko se proceni da se vojna opcija isplati.\nIstovremeno, američki šef diplomatije Majk Pompeo je kritikovao nuklearni dogovor i diplomatske napore Evropske Unije koja pokušava da otupi oštricu američkih sankcija. Cilj interesnih grupa u SAD je da prvo unište iransku ekonomiju sankcijama, potom da destabilizuju Iran putem “spontanih studentskih i narodnih protesta” a zatim da pokušaju da svrgnu teokratski režim u Teheranu. Zato je Pompeo i napao inicijativu EU kao kontraproduktivnu po globalni mir i bezbednost. Drugi jastreb, Džon Bolton, obznanio je da će SAD biti još agresivnije i nepopustljivije po pitanju nametanja sankcija Iranu.\nSAHRANjIVANjE IDEJE O SEKULARIZACIJI\nOvogodišnji sastanak lobi grupe Ujedinjeni protiv nulearnog Irana, čiji je jedan od osnivača i Ričard Holbruk, protekao je u horskim pretnjama usmerenim ka iranskoj regionalnoj ekspanziji. Ova grupa, koja se deseti put sastala, sve je samo ne neprofitna i nepartijska, pošto su vodeći članovi aktivni ili “penzionisani” političari i lobisti poput bivšeg demokratskog senatora Džozefa Libermana ili nekadašnjeg bliskoistočnog pregovarača u Klintonovoj administraciji Denisa Rosa.\nOva lobi grupa direktno kažnjava svaku firmu koja pokušava da probije ekonomsku blokadu i koja se bavi uvozom lekova ili hrane u Iran. Pored pomenute dvojice, tu je još jedan proizraelski jastreb, Pompeov savetnik Brajan Huk, kao i Majkl Sing koji predstavlja Vašingtonski institut za bliskoistočnu politiku, koja je istraživačko odeljenje Američko-izraelskog komiteta za odnose sa javnošću. Potpuno je svejedno ko od njih formalno pripada Demokratskoj a ko Republikanskoj partiji, kao što bi do sada svima trebalo da bude jasno kako je sasvim svejedno što je Tramp dobio a Klintonova izgubila, barem što se tiče politike SAD na Bliskom istoku.\nGlavni sponzori su milijarderi Tomas Kaplan i vlasnik lanaca kazina Šeldon Adelson, tako da nije neočekivano što je Tramp raskinuo nuklearni dogovor nakon pritisaka iz ove i drugih lobističkih grupa. Izraelu i njegovim američkim pristalicama odgovaraju zategnuti odnosi između SAD i Irana nakon svrgavanja šaha Reze Pahlavija 1979. godine.\nŠah koji je postavljen na tron 1941. godine podržavao je američke interese u regionu, pogotovo u energetskom domenu, i u velikoj meri je zavisio od odnosa sa zapadnom alijansom. Možda ključni događaj za sekularizaciju iranskog društva nije se desio 1979. godine, već 1953., kada su SAD i Britanija svrgnuli Mohameda Mosadeka, iranskog premijera koji je nacionalizovao naftnu industriju. U ovom puču, jednom od mnogih iza kojih stoji CIA, definitivno je sahranjena ideja modernizacije i postepene sekularizacije iranskog društva.\nŠahova tajna policija, SAVAK, obučavana je od strane američkih i izraelskih eksperata, dok su američki vojni objekti postojali na čitavoj teritoriji te zemlje. Američko prisustvo i korumpiranost šahovog režima doveli su do pripreme terena za islamsku pobunu krajem sedamdesetih. Dolaskom Homeinija na vlast, a pogotovo upadom u američku ambasadu, diplomatski odnosi Irana i SAD dospeli su na najniže grane u istoriji. Fijasko pokušaja američkih službi da oslobode svoje službenike i špijune koje je novi režim držao kao taoce zapečatio je Karterovu sudbinu na predsedničkim izborima, a od tada pa do drugog Obaminog mandata Iran je bio pod jakim američkim sankcijama.\nIran je uvek vodio agresivnu spoljnu politiku u regionu, pujdajući šiite u Iraku, Bahreinu, Saudijskoj Arabiji i Libanu na sunite. Kritike da se Teheran meša u unutrašnje poslove drugih zemalja ne da nisu bez osnova, nego potvrdu njihove utemeljenosti vidimo na svakom koraku. Prvi pokušaji izvoza šiitske revolucije nisu dobro prošli: iransko-irački rat odneo je oko pola miliona života sa obe strane i uspeo je da otupi prvi talas iranske ekspanzije.\nNakon Homeinijeve smrti nije došlo do suštinskih promena u odnosima Irana sa svojim zapadnim neprijateljima, iako se pojavila nada da će Mohamed Hatami krajem devedesetih uspeti da reformiše iranski politički sistem, što se nije desilo. Jer kad god bi se pojavio neko umeren, iranska teokratija bi izvukla konzervativnog kandidata koji bi održao postojeće stanje.\nPalestinsko pitanje bilo je i ostalo jedan od glavnih kamena spoticanja između iranske teokratije sa jedne, i američkih i izraelskih administracija sa druge strane. Nije slučajno što je bivši palestinski lider Jaser Arafat bio prvi svetski političar koji je posetio Teheran, kao što nije slučajno što iranske službe logistički podržavaju Hamas i Islamski džihad, iako su to sunitske organizacije. Događaji oko građanskih ratova u Iraku i Siriji u velikoj meri su kompromitovali ovu saradnju, jer su palestinski suniti masovno podržali džihadiste čiji je cilj bio obaranje Asadovog režima.\nPripadnici terorističke organizacije “Islamski džihad”\nTrampova administracija, koja je jedna od najviše proizraelski nastrojenih administracija u istoriji SAD, potpuno je legla na rudu krajnje desnoj Netanjahuovoj vladi, koja na duge staze radi ne samo na sprečavanju Irana da proizvede nuklearno oružje, već i na tome da svrgne teokratsku vlast te zemlje i izazove višedecenijski građanski rat po modelu iz Iraka i Sirije. Za očekivati je da SAD, Izrael i NATO pojačaju pritisak na Islamsku Republiku, a možda i da pokrenu vojnu akciju kao u slučaju Iraka.\nSvetIranIzraelSADBliski IstokDonald TrampIslamska RepublikaStefan Branisavljevićšiiti


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Otvoren park ispred Rektorata UCG / print=true\nZASAĐENO 60 SADNICA 07. 12. 2019. 11:00 >> 10:59 0\nZASAĐENO 60 SADNICA\nIspred Rektorata Univerziteta Crne Gore otvoren je park, u okviru kog je zasađeno više od 60 sadnica obezbijeđenih kroz projekat EU4ME.\nPark, u kom je postavljen i parking za bicikla, zvanično su obišli i otvorili glavni pregovarač Aleksandar Drljević, rektor Univerziteta Crne Gore Danilo Nikolić, i šef Delegacije EU u Crnoj Gori Aivo Orav.\nOplemenjivanje univerzitetskog kampusa počelo je u novembru prošle godine, kada je, povodom obilježavanja 140 godina od priznanja Crne Gore na Berlinskom kongresu, posađeno 140 sadnica, uz pomoć sredstava UCG i projekta EU4ME, koji finansira Evropska unija, a sprovodi UNDP. Rektori državnih univerziteta iz Jugoistočne Evrope posadili su dodatnih 25 sadnica maslina povodom obilježavanja dana UCG.\nDrljević je ocijenio da je uređivanje parka ispred Rektorata u skladu sa opredjeljenjem Kancelarije za evropske integracije da doprinese očuvanju ekološke države i bude primjer odgovornosti za očuvanje prirodnog bogatstva kojim se naša država ponosi.\n"Zaštita životne sredine je proces koji se nikada ne završava i u kom treba da učestvujemo svi – pojedinačno i kao zajednica. O važnosti ove oblasti za samu Evropsku uniju i naš napredak prema evropskoj zajednici dovoljno govori činjenica da je poglavlje 27 jedno od najzahtjevnijih u pregovaračkom procesu i mi smo spemni da se, uz sve kapacitete koje imamo, suočimo sa izazovima. Zdrava životna sredina nije i ne smije biti luksuz, već osnovno ljudsko pravo", poručio je Drljević.\nNikolić je istakao da se UCG kontinuirano bavi stvaranjem što boljih uslova za život, rad, uspjeh i perspektivu crnogorskih studenata.\nRektor vjeruje da će 4.000 kvadratnih metara univerzitetskog parka, u sklopu kampusa tehničkih fakulteta, svojom vegetacijom, mikroklimom i filtracijom gradskog vazduha, temperature i buke, doprinijeti stvaranju zdravog okruženja i zelene oaze relaksacije, rekreacije i socijalne interakcije studenata i građana.\nOrav je poručio da je donacija sadnica univerzitetskom parku u skladu sa kampanjama koje je Delegacija EU organizovala prethodnih mjeseci sa ciljem podizanja svijesti građana o zaštiti životne sredine.\n"Ove kampanje donijele su konkretne rezultate – zasađeno je na hiljade stabala, više građana sada odvaja otpad i koristi reciklažna dvorišta, i svi postajemo svjesniji opasnosti plastike za jednokratku upotrebu. Ovo su samo prvi koraci u dugom procesu koji će, nadamo se, preokrenuti negativne efekte ljudskog uticaja na prirodu", naveo je ambasador Orav.\nUCG Aivo Orav Aleksandar Drljević


Mart - CRVENI KRST ČAČAK Zvanična prezentacija\n8. marta u prostorijama Crvenog krsta Čačak, u okviru programa brige o starima, priređena je skromna zakuska i tom prilikom su damama podeljeni prigodni pokloni, koje je Crevni krst obezbedio uz pomoć lokalnih donatora.\nU vremenskom periodu od 16. – 19. marta, boravili smo u bratskoj, prijateljskoj poseti Crvenom krstu Bitolja, povodom 101. godine postojanja, zajedno sa Predsednicima i Sekretarima Crvenog krsta Bugarske, Turske, Slovenije, Rumunije.\nTom prilikom izvršena je razmena iskustava u radu, sa posebnim akcentom na rad sa mladima – organizacija Kampova za pripadnike Omladinskih terenskih jedinica, zatim u oblasti dobrovoljnog davalaštva krvi, kao i delovanja u nesrećama.\nAkcija dobrovoljnog davalaštva krvi u Domu kulture u Čačku\nAkciju je organizovao Crveni krst Čačak, a veliku pomoć u kampanji i tokom realizacije akcije, pružili su pripadnici Omladinsko terenske jedinice Crvenog krsta Čačak.\nU Medicinskoj školi u Čačku, u partnerstvu sa Zavodom za javno zdravlje u Čačku, obeležen je Svetski dan borbe protiv turbekuloze.\nIstog dana, pripadnici OTJ Crvenog krsta Čačak posetili su pacijente hospitalizovane na grudnom odeljenju Gradske bolnice u Čačku i podelili pakete svežeg voća, koje je CK dobio u donaciju od preduzeća DOO „Ila promet“ Čačak.\nU srednjim školama na područja grada Čačka, uspešno je realizovana akcija prikupljanja krvi, od punoletnih učenika i tom prilikom je prikupljeno 432 jedinice krvi.\nPosebno veliki odziv i dobra organizacija akcije bila je u gradskoj Gimnaziji, gde je u toku jednog dana prikupljeno 142 jedinice krvi.\nRealizovan izlet dece koja pohađaju program „Podrška romskoj deci u obrazovanju“.


Održan SITRAIN kurs za SIMATIC S7, ST-PRO1 – Personal magazin\nU periodu od 16.do 20.-og jula 2012. Sektor industrija kompanije Siemens d.o.o. Beograd je ogranizovao SITRAIN certifikovani kurs ST-PRO1, obuku za industrijske računarske upravljačke sisteme tipa SIMATIC S7 za potrebe…\nU periodu od 16.do 20.-og jula 2012. Sektor industrija kompanije Siemens d.o.o. Beograd je ogranizovao SITRAIN certifikovani kurs ST-PRO1, obuku za industrijske računarske upravljačke sisteme tipa SIMATIC S7 za potrebe industrijskih korisnika.\nPolaznici kursa, zaposleni u Rafineriji nafte Brod BiH (3 polaznika) i Tahal Fideco (1 polaznik) Beograd, Srbija i više stručnjaka Siemens-a d.o.o. Beograd uspešno su savladali obuku za programiranje i održavanje najsavremenijih Siemens-ovih programabilnih kontrolera tipa SIMATIC u okruženju Totalno Integrisane Automatizacije.\nObuka obuhvata sistematizovani teorijski deo i propratne praktične vežbe sa demo modelima transportne trake, koji imaju sve osobine pravog procesa upravljanja. Kroz postepeno povećanje kompleksnosti vežbi, polaznici su postepeno uvedeni u svet SIEMENS SIMATIC kontrolera od jednostavnih primera do zahtevnijih i složenijih aplikacija upravljanja analognim realnim situacijama u industrijskoj automatizaciji.\nOvaj kurs predstavlja uvodni osnovni kurs za korisnika koji se po prvi put susreće sa SIEMENS SIMATIC S7 kontrolerima i programskim paketom SIMATIC STEP 7. Teme obrađene kursom se baziraju na kontroleru SIMATIC S7-300, sa decentralizovanom periferijom ET200S, sa osvrtom na specifičnosti SIMATIC S7-400 familije programabilnih kontrolera. Objašnjeni su svi delovi programskog paketa SIMATIC STEP 7 za ispravno konfigurisanje i kreiranje aplikativnog softvera za automatsko upravljanje.\nPolaznici se, između ostalog, na kursu upoznaju sa osnovnim elementima PROFIBUS mreže, osnovama konfigurisanja i programiranja operatorskog panela TP177B kroz programski paket WinCC Flexibile 2008, osnovama parametrizacije frekventnih regulatora i različitim metodama dijagnostike.\nOvakvom koncepcijom kursa je obuhvaćen znatan deo karakterističnih slučajeva koji se sreću u svakodnevnoj praksi industrijske automatizacije. Polaznici su naučili ne samo da kreiraju i modifikuju jednostavnije S7 programe, da pristupe problemu u duhu dobre inženjerske prakse, već da, koristeći efikasne alate STEP 7 programskog paketa, optimizuju svoj rad na projektu.\nOvom prilikom kurs je održao prof.dr dipl-ing. Milan Ristanović, profesor na katedri za Automatiku na Mašinskom fakultetu u Beogradu.\nPo završetku kursa, svi polaznici su dobili zvanične Siemens SITRAIN certifikate koji su priznati širom sveta.\nSiemens d.o.o. Beograd nastavlja dugogodišnju SITRAIN tradiciju koju je do sada prošlo više od 250 inženjera i tehničara od 2003. godine. Od ove godine imamo bogatiju ponudu kurseva koja sem standardnih kurseva, uključuje specijalizovane kurseve za Profinet, Safety sisteme, WinCC, Flexibile, SIMATIC PCS 7, a u najavi su i kursevi za programiranje kontrolera u TIA portal radnom okruženju (ST7-TIA PRO1). Najnoviji kurs je ST-TIAMICRO1 koji predstavlja prvi korak u svet automatizacije sa fokusom na programiranje S7-1200 programabilnih logičkih kotrolera i Simatic HMI Basic panela u Step 7 Basic v11 i WinCC Basic v11, u TIA Portal radnom okruženju.\nSvi kursevi se izvode u Siemens training centru u Zemunu, Radoja Dakića 7. Uspostavljena je i saradnja sa Beogradskim univerzitetom te su predavači na kursevima, pored Siemens-ovih stručnjaka, profesori i asistenti sa katedre za Automatiku Elektrotehničkog i Mašinskog fakulteta u Beogradu.\nOdržan SITRAIN kurs za SIMATIC S7, ST-PRO1 was last modified: August 3rd, 2012 by Redakcija\nŠta je Tvitomatija i zbog čega je već dve trećine svetskih lidera na tviteru


2x Šlepanje - KVAR/NEZGODA\nU slučaju kvara obezbeđena je usluga šlepanja na teritoriji Republike Srbije do 100km. Ukupna kilometraža se obračunava od lokacije servisera do vaše lokacije gde je zatražen servis šlepanja i zatim do dogovorene destinacije. U slučaju saobraćajne nezgode obezbeđena je usluga šlepanja na teritoriji Republike Srbije od mesta nezgode do krajnje željene destinacije.\n2x Izlazak servisera\nObezbeđen je izlazak servisera za brze popravke automobila na vašoj lokaciji (manja mehanička popravka, akumulator, popravka ili zamena gume, dopuna goriva) na teritoriji Republike Srbije do 50km. Trošak rezervnih (zamenskih) delova, kao i goriva, snosi korisnik usluge. Ukupna kilometraža se obračunava od lokacije servisera do vaše lokacije gde je zatražen servis.\n1x Prevoz putnika\nKompanija pokriva troškove transporta 3 do 5 putnika u vrednosti do 6.000,00din prilikom šlepovanja vozila u slučaju kvara ili nezgode od mesta intervencije tj. utovara vozila do krajnje destinacije gde se vozilo istovara.\n1x Parking - 48h\nObezbeđen je parking (u slučaju uviđaja, procene osiguranja, čekanja na isporuku rezervnih delova, itd.) u trajanju od 48 sati.


Irska nacionalistička stranka Šin Fein osvojila je najviše glasova na parlamentarnim izborima, ali to ne znači da će imati i najviše mesta u parlamentu. Nekadašnje političko krilo Irske republikanske armije, osvojilo je 24,5 odsto glasova, skoro duplo više nego na prethodnim izborima.\nTim rezultatom Šin Fein je iza sebe ostavio stranku desnog centra "Fina Fojl" koja je dobila 22, 2 odsto i "Fina Gal", stranku premijera Lea Varadkara koja je osvojila 20,9 odsto glasova. Izborni analitičari ocenjuju da ovakav rezultat predstavlja seizmički zaokret u irskoj politici. Dve stranke desnog centra, koje gotovo 100 godina dominiraju irskom politikom, Fin Gejl i Fina Fojl, odbacile su mogucnost koalicione vlade sa Šin Feinom, koji je bivše politicko krilo Irske republikanske armije (IRA).\nMeri Lu Mekdonald - prva žena na čelu irske republikanske stranke Šin fejna\n-Bilo bi fer reći da su ovi izbori istorijski. To je poput revolucije u glasačkim kutijama, rekla je liderka Šin Fejna Meri Lu Mekdonald novinarima i pristalicama.\nMeđutim, kada je reč o broju mandata Šin Fein će izgleda biti iza barem jednog od svojih rivala pošto nije učestvovao u svim izbornim jedinicama. Malo je verovatno da će biti više od mlađeg partnera u vladi. Inače, 2016. je bilo potrebno deset nedelja da se formira vlada.\nVaradkar odbio kolaiciju sa Šin Fejnom\nIrski premijer nakon sastanka sa Džonsonom: Moguć BREGZIT 31. oktobra uz dogovor


Uspeh kajakaša kluba "Val" - Ozon Media\nSremska Mitrovica – Na nedavno održanom Svetskom prvenstvu u kajaku za juniore i mlađe seniore u mađarskom gradu Segedinu, mladi kajakaši sremskomitrovačkog kajakaškog kluba „Val“ ostvarili zapažene razultate.\nEkipa kajakaškog kluba „Val“ je bila jedna od najmlađih ekipa koja je učestvovala na takmičenju, a činila je i najbrojniji ekipu koja se takmičila za reprezentaciju Republike Srbije, sa svojih pet predstavnika. U konkurenciji od 73 zemlje koje su učestvovale na takmičenju, kajakaši „Val-a“ ostvarili su četiri ulaska u finale. Od toga tri u A i jedno B.\nMarija Dostanić, najmlađi član ekipe „Val“ ostvarila je finale u jednosedu, a zajedno sa još jednom takmičarkom iz Vala, Sandrom Polovinom i po jednom devojkom iz Bečeja i Bačke Palanke ostvarile šesto mesto u četvercu u finalnoj trci.\nMarko Mihajlović i Aleksa Turudić su u četvercu u finalu zauzeli deveto mesto. Bora Lazić koji je osvojio osmo mesto u seniorskom četvercu.\n„Zvanične pripreme ekipe Republike Srbije u kojima su učestvovali zajedno svi takmičari koji su nastupili za našu reprezentaciju trajale su samo deset dana, i s obzirom na njihovo trajanje i uslove koje imamo u odnosu na neke druge takmičare i zemlje, ovi razultati su fantastični. Za naredna takmičenja nadamo se boljim uslovima, dužim pripremama i još boljim rezultatima“, rekao je Igor Došen.\nNaredno veliko takmičenje koje čeka kajakaše „Vala“ jeste Turnir olimpijskih nada za juniore i kadete u češkom gradu Račicama.\nPrvi atletski miting za kategorije pionira i mlađih juniora


Paranoja: Zapad bi da iskompromituje sve što je rusko, pa i antifašizam (video) - 10.05.2018, Sputnik Srbija\nParanoja: Zapad bi da iskompromituje sve što je rusko, pa i antifašizam (video)\nDecenijama se na Zapadu umanjuje veličina nemerljive ruske žrtve u Drugom svetskom ratu, iako je Dan de beznačajno mala operacija u odnosu na bitke koje je... 10.05.2018, Sputnik Srbija\nanalize i mišljenja, komentari i analitika, multimedija, video, zapad, predrag marković\n20:27 10.05.2018 (Osveženo: 14:20 15.10.2018)\n© Sputnik / Evgeniй Biяtov / Uđi u foto-galerijuTenk T-34-85 na paradi povodom Dana pobede u Moskvi.\nDecenijama se na Zapadu umanjuje veličina nemerljive ruske žrtve u Drugom svetskom ratu, iako je Dan de beznačajno mala operacija u odnosu na bitke koje je vodila sovjetska vojska.\n„Kursk, Staljingrad, Lenjingrad, Moskva — svaka od tih bitaka je veća od svih zapadnih žrtava zajedno“, kaže istoričar Predrag Marković.\nGostujući u emisiji „Svet sa Sputnjikom“ čija je tema, povodom Dana pobede, bio antifašizam danas, Marković ističe da je Rusija dala takav prilog spasavanju sveta od crnog zla fašizma da to prevazilazi išta viđeno u dosadašnjoj istoriji.\nIpak, ponašanje Zapada ga ne čudi, ali čude ga Ukrajinci koji su i sami bili žrtve Drugog svetskog rata i herojski se borili, a danas odbacuju „jednu od najsvetlijih stvari koje je Ukrajina uradila u svetskoj istoriji, a to je borba protiv fašizma“.\n„Bilo je izdajnika u Ukrajini, ali su Ukrajinci time uradili nešto slično kao naša braća Hrvati“, konstatuje Marković uz opasku da „kad Hrvati odbace partizansko jugoslovenstvo, oni odbace najbolji deo svoje istorije“.\nDeveti maj — simbol istinskog patriotizma i duhovne veličine naroda\n9 Maj 2017, 08:17\nTako isto je, smatra naš sagovornik, „samodestruktivno za ukrajinski identitet da oni odbace zajedničku borbu sa Rusijom i Belorusijom“.\nProfesor na Vojnoj akademiji Mitar Kovač slaže se da su neuporedivi podaci o stradanju SSSR i zapadnih zemalja, od 1941. godine pa do samog kraja rata. S druge strane, smatra on, u Evropskoj uniji se ni medijski ni politički ne pridaje adekvatna pažnja antifašizmu, iako je on u temeljima Unije.\n„Štaviše, neodoljiv je utisak da su evroatlantske moćne strukture preko Evropske unije, pa i preko NATO-a i preko međunarodnih multinacionalnih korporacija dobile neke strategijske smernice da treba iskompromitovati sve ono što je rusko i sve ono što je oslobodilačko, čak i antifašizam. Iako se to doslovno ne kaže, u praksi se tako postupa“, ocenjuje Kovač.\nNa pitanje kako objašnjava šizofrenu situaciju da se neke zemlje, posebno u Istočnoj Evropi, kunu u evropske vrednosti, koje podrazumevaju antifašizam, a istovremeno ni one ni Brisel ne reaguju na pojave oživljavanja fašizma, Predrag Marković ocenjuje da je to „zato što postoji neobjašnjivo antirusko ludilo“.\nDeveti maj je najveličanstveniji dan u istoriji savremenog čovečanstva (video)\n8 Maj 2016, 10:58\nOn postavlja pitanje zašto se Britanci guraju u prve redove borbe protiv Rusije, jer razlozi su trivijalni: bivši špijun koji na kraju nije ni otrovan.\n„Britanija nema nikakav interes da se kači sa Rusijom. Pitanje je koliko Amerika ima interes, jer mi ne znamo šta to Amerika dobija konfrontacijom sa Rusijom, a saradnjom bi dobila. Amerikanci i Rusi i Britanci imaju mnogo zajedničkih problema koje bi lakše rešavali da nije izbila ova najnovija konfrontacija sa Rusijom“, kaže Marković.\nKomentarišući Paradu na Crvenom trgu za Dan pobede, Mitar Kovač ističe da je ukupni oporavak Rusije doneo i nove tehnologije, novu opremu, novo oružje u Vojsku Ruske Federacije.\n„Taj pozitivan trend se oseća nekih desetak godina. Danas mnoga od tih sredstava u Vojsci Rusije jesu uporediva ili su takmaci u istim kategorijama sa najsavremenijim sredstvima vojski Zapada, a jedan deo sredstava je značajno konceptualno i u taktičko-tehničkim rešenjima otišao ispred rešenja na Zapadu“, primećuje penzionisani general-major.\nKako napominje, otud bojažljivost kod onih stratega, političara i vojnika na Zapadu koji su zamišljali da vojnim metodama zaplaše Rusiju ili čak da intervenišu i prema njoj ili prema kriznim područjima u neposrednoj blizini njenih granica.\nOtud i uzdržanost prema mogućoj vojnoj intervenciji u samoj Ukrajini i odlaganje vojnog rešenja tog problema i konflikta u Ukrajini i duž granice od baltičkih zemalja, pa do Bliskog Istoka, uključujući i sukob u Siriji.\nDan pobede ne sme biti meta revizije (video)\n9 Maj 2018, 16:00\nPrema Kovačevom mišljenju, na samoj Paradi je prikazan ogroman iskorak kod sredstava kopnene tehnike, kod oklopno-mehanizovanih jedinica, izviđačkih sistema na taktičkom, operativnom i strategijskom nivou, kao i kod raketa u domenu svih vidova Vojske Ruske Federacije.\nRakete se, dodaje on, rade na sasvim novom konceptu u smislu pogona, upravljanja, nemogućnosti ometanja, pa ni presretanja.\n„Radi se o ogromnim brzinama raketa i zemlja-zemlja i zemlja-vazduh, i kad je reč o strategijskim raketama, i kad se radi o taktičko-operativnom nivou.“\nNa pitanje koje bi naoružanje prikazano na Paradi Srbija mogla sebi da priušti, a koje bi bilo optimalno za nju, s obzirom da se pominje mogućnost nabavke sistema „Pancir“ i „Smerč“, Kovač kaže:\n„Posle avijacije verujem da će biti preduzeti prvi koraci na jačanju protivvazdušne odbrane Srbije, konkretno, radi se o izboru različitih kombinacija sistema. Znam da se razmatra nabavka protivvazduhoplovnih sistema koji mogu efikasno da štite trupe na terenu u slučaju eventualnog sukobljavanja, ali i da štite teritoriju, strategijske regione, gradove, fabrike i preduzeća koja su neophodna za proizvodnju i rad u ratnim uslovima“, objašnjava Kovač.


Trostruko slavlje "Čika Matinih" strelaca u Novom Sadu - KRAGUJEVAČKI SPORT\nTrostruko slavlje „Čika Matinih“ strelaca u Novom Sadu\nNovi Sad je proteklog vikenda bio domaćin finalnog turnira Kupa Srbije malokalibarskim oružjem. Strelci kragujevačkog „Čika Mate“ su osvajanjem tri zlatne i dve bronzane medalje još jednom demonstirali svoju klasu.\nOlimpijac Milutin Stefanović je bez većih problema odneo zlato u seniorskom trostavu, savladavši u finalu reprezentativnog kolegu i prošlogodišnjeg osvajača Kupa Srbije Milenka Sebića sa ubedljivih 16:2. Bronzana medalja pripala je Stefanovićevom klupskom kolegi Marku Ivanoviću, koji je sa 577 pogođenih krugova bio najuspešniji u nadmetanju juniora.\nPoput Ivanovića, i Teodora Vukojević uspela je da se domogne bronze u trostavu kod seniorki, dok je u juniorskoj konkurenciji „upucala“ zlato sa 582 pogođenih krugova.\nUčešće na Kupu Srbije predstavljalo je poslednji test za Milutina Stefanovića i Teodoru Vukojević pred nastup na Mediteranskim Igrama u Alžiru, koje počinju 25. juna.\nPrevious Ristić „upucao“ zlato na Svetskom kupu i izborio kvotu za POI u Parizu\nRistić „upucao“ zlato na Svetskom kupu i izborio kvotu za POI u Parizu


18 Mar 2017, 14:25 RTV Maja Kostić\nOvim sredstvima Ministarstvo privrede u okviru "Programa podrške razvoju poslovne infrastrukture", sufinasira radove na izgradnji saobraćajne, komunalne, energetske i ostale infrastrukture, kao i radove koji obezbeđuju dostupnost poslovne zone i njeno povezivanje sa okruženjem.\nPrema Stevanovićevim rečima, Ministarstvo privrede podržava projekte lokalnih samouprava u iznosu od 60 odsto, bez poreza na dodatu vrednost, dok su gradovi i opštine u obavezi da finansiraju preostalu vrednost projekata.\nPlanirano je, kako ističe, da se krajem marta ili početkom aprila krene sa javnim nabavkama, kako bi već u maju mogli da počnu radovi na odabranim projektima.\nOve godine, kako je precizirao Stevanović, podršku su dobile projekti sa kojima su konkurisale opštine Ada (4,6 miliona dinara), Apatin (oko 6,5 miliona), Bač (blizu tri miliona), Bačka Palanka (skoro pet miliona) , a toliko su dobili i Boljevac i Prijepolje, dok je Blace dobilo oko 8,5 miliona za projekat rekonstrukcije vodovodne mreže.\nSredstva su dobile i opštine Vladičin Han (oko 11,1 miliona ), Vrnjačka Banja (oko 8,3 miliona), Gornji Milanovac (oko 13,7 miliona ), dok su opštine Doljevac, Ivanjica, Rača, Prokuplje i Sjenica dobile po oko 10 miliona dinara. Opština Preševo je dobila oko 25 miliona , Šid oko 16,4 miliona, a Knić i Pećinci po 2,9 miliona, odnosno 915.000 dinara.\nStevanović je naveo da je od gradova, najviše novca dobilo Vranje, oko 77,1 miliona dinara za projekat izgradnje dela obilaznice u industrijskoj zoni Bunuševac, Niš 30,9 miliona za izgradnju vodovodne i kanalizacione mreže u radnoj zoni Donje Međurovo, Kruševac oko 28,6 miliona dinara, Užice 21,5 miliona, Zrenjanin 19,3 miliona, Valjevo 15,7 miliona i Kikinda tri miliona dinara .\n"Ovo je deo programa koji radimo već tri godine, a za to vreme je sufinansirano 70 infrastrukturnih projekata na teritoriji 45 lokalnih samouprava ukupne vrednosti oko 1,5 milijardi dinara, od čega je učešće Ministarstva privrede bilo preko 800 miliona", kazao je Stevanović.\nPrema njegovim rečima, to konkretno znači da je izgrađeno oko 18.000 kvadratnih metara proizvodnih objekata, oko 13.000 metara saobraćajnica, 12.000 metara kanalizacione i blizu 10.000 metara vodovodne mreže, ali i oko 24.500 metara energetskog voda, blizu 7.000 metara gasovoda i šest trafostanica.\nStefanović kaže da zahvaljujući tome opštine u Srbiji potrencijalnim investitorima mogu da ponude atraktivan prostor koji je opremljen, ima dobru putnu, vodovodnu, kanalizacionu i elektroenergetsku infrastrukturu.\n"Srbija je u tom smislu do pre par godina bila poprilično zapuštena, a mi smo u velikoj meri promenili tu sliku danas", kazao je Stevanović i najavio da očekuje da će ovaj program biti nastavljen .\nOn nije mogao da precizira koji su investitori zainteresovani za ulaganje i u koje opštine. Ali, kaže da se pregovara sa mnogima i očekuje da će i ove godine nivo direktnih stranih investicija u Srbiji biti veći u odnosu na prethodnu kada je iznosio oko dve milijarde evra.\nStefanović, istovremeno skreće pažnju na još dva programa podrške razvoju poslovne infrastrukture, Ministarstvo privrede - "Gradimo zajedno" sa Evropskom investicionom bankom (EIB) i Program sufinansiranja projektno tehničke dokumentacije.\n"Čini mi se da će ova godina biti najuspešnija kada je reč o programu "Gradimo zajedno". Do sada smo pregledali 100 projekata, od 150 koliko je stiglo iz lokalnih samouprava. Verujem da će vrednost onih koje ćemo podržati preći i tri milijarde dinara, a naše učešće iznosiće bar 1,5 milijardu dinara", naveo je Stevanović.\nZa Program sufinasiranja izrade projektno tehničke dokumentacije za poslovne, odnosno industrijske zone, kako objašnjava, ove godine je opredeljeno 140 miliona dinara, a na konkurs je stiglo 105 prijava koji se trenutno proveravaju.\nPodsetio je i da je prošle godine za te svrhe bilo izdvojeno oko 56 miliona dinara.\nPrema podacima Ministarstva privrede u Srbiji je do sada ukupno podržano 37 lokalnih samouprava u pripremi infrastrukturnih projekata za unapređenje industrijskih i poslovnih zona, inkubatora i klastera, zatim obnavljanja braunfild lokacija kao i razvijanje saobraćajne i komunalne infrastrukture.\nOd tih 37 odobrenih projekata, 20 su bili namenjeni nerazvijenim i devastiranim opštinama.


Mihailo Jokić je ponovo predsednik Skupštine grada | Kolubarske\nMihailo Jokić (foto: Đorđe Đoković)\nMihailo Jokić je ponovo predsednik Skupštine grada\nMihailo Jokić je ponovo predsednik Skupštine grada, potvrđeno je Kolubarskim.rs u gradskom parlamentu. Presudom Upravnog suda od 3. februara poništeno je rešenje o razrešenju predsednika Skupštine Valjeva dr Mihaila Jokića. Prema našim saznanjima dr Jokić će predsedavati sednicom Skupštine grada, koja je zakazana za petak, 4. mart.\nOvom presudom Upravnog suda rešena je enigma koja traje već dve godione - ko je predsednik valjevske Skupštine. Nakon devet meseci od kada je Vrhovni kasacioni sud doneopresudu kojom se ukida presuda Upravnog suda, od 19. juna 2014, po kojoj je predsednik Skupštine grada dr Mihailo Jokić vraćen na funkciju predsednika Skupštine grada, i predmet vraćen Upravnom sudu na ponovno odlučivanje, u Skupštinu grada stigla je nova presuda po kojoj je dr Mihailo Jokić ponovo predsednik lokalnog parlamenta.\nPodsećam, početkom 2014. godine, kada je postalo jasno da je formirana nova vladajuća većina, bez naprednjaka, bila je pokrenuta inicijativa za sazivanje vanredne sednice Skupštine grada, koju je, inače, tadašnji predsednik Mihailo Jokić zakazao za 13. mart. Međutim, grupa odbornika, pozivajući se na zakon, zakazala je zasedanje za 28. februar. Tada su dbornici nove vladajuće koalicije, na vanrednoj sednici Skupštine grada, smenili sve funkcionere, direktore i članove upravnih odbora javnih preduzeća i ustanova iz redova SNS. Smenjeni su i dr Mihailo Jokić, predsednik Skupštine grada i Vitomir Mitrović, zamenik gradonačelnika Valjeva. Tada je za predsednika Skupštine grada izabrana Slavica Cupać Pantelić.\nUpravni sud je 19. juna prošle godine doneo presudu da se uvažava tužba i poništava rešenje o razrešenju predsednika Skupštine grada dr Mihaila Jokića. Reagujući na ovu presudu gradska vlast je tada tvrdila da je zakon na njihovoj strani jer je Upravni sud Statut grada, koji je niži pravni akt, stavio iznad Zakona o lokalnoj samoupravi. Ipak, Skupština grada je bila dužna da postupi u skladu sa presudom Upravnog suda, tako da je Mihailo Jokić u julu prošle godine vraćen na mesto predsednika lokalnog parlamenta, a Slavica Cupać Pantelić razrešenja funkcije predsednika. Međutim 31. avgusta presudom Vrhovnog kasacionog suda ukinuta je presuda Upravnog suda, od 19. juna 2014, i predmet je vraćen Upravnom sudu na ponovno odlučivanje, pa tako Jokić ponovo nije predsednik. U međuvremenu je skupštinska većina izabrala dr Zorana Živkovića na mesto zamenika predsednika Skupštine, koji je obavljao funkciju predsednika valjevskog parlamenta.\nGrad prodao svoju parcelu u Grabovici Pre 10 sati 21 minuta\nI ove godine u aprilu Pre 5 sati 36 minuta\nBez kraja Pre 8 sati 24 minuta\nSolidarno grade novu političku snagu Pre 1 dan 5 sati


Izvor: RTS, 18.Okt.2020, 21:26\nEvropska komisija objavila je Strategiju masovne obnove zgrada u Uniji kako bi samo naredne decenije iz njih smanjila emisije štetnih gasova za 60 odsto, a potrošnju enrgije za 14 procenata. Računaju da će energetska obnova pomoći i u pokretanju privrede posle pandemijske krize kovida 19. I naša zemlja treba da sledi te, sve oštrije, direktive Unije.\nU Evropskoj uniji više od dve trećine zgrada je energetski neefikasno, pa se s njihovom obnovom mora požuriti. U zemljama članicama takvih starih objekata ima čak 35 miliona, a njihova sanacija otvoriće, kažu, 160 hiljada novih radnih mesta.\n"Delovanje na postojećim zgradama je jedan veliki posticaj za građevinsku industriju....


Konglomerat Park Group Dubai stvara mostove između investitora Azije i BiH - Euromanager\nKonglomerat Park Group Dubai stvara mostove između investitora Azije i BiH\nKonglomerat Park Group Dubai svojim radom djeluje kao most između investitora iz Azije i Bosne i Hercegovine.\nKonglomerat iz Dubaija “Park Group Dubai” (PGD) ovih dana u glavnom gradu Bosne i Hercegovine ugostio je zvanice iz svijeta kulture i biznisa iz Azije, bollywoodsku zvijezdu Sonua Nigama i poduzetnika, predsjedavajućeg grupacije Danube Group Rizwana Sajana.\nPoslovno carstvo Rizwana Sajana vrijedno više milijardi dolara\n– Čast nam je da značajne i uspješne osobe možemo ugostiti u Sarajevu i pokazati im koliko je ova zemlja puna ljepota i prilika za ulaganje. Park Group Dubai je dosad ugostio desetine investitora iz Azije u BiH, koji bi svojom odlukom da pokrenu svoj biznis ovdje učinili veliki doprinos ekonomiji ove zemlje. PGD je dosada uložio u BiH više od pet miliona eura – izjavio je predsjedavajući PGD Iftikhar Yousuf, navodi se u saopćenju.\nInvesticije u BiHPark Group Dubai\nOd početka pandemije Italija izgubila milion radnih mjesta\nTreća kreditna linija EIB-a za podršku malim i srednjim preduzećima Zapadnog Balkana


Politika - datum: 2019-07-10 ASK PREGLEDALA IZVJEŠTAJE POLITIČKIH SUBJEKATA Partije zaradile 9,2 miliona\nPolitički subjekti su bili dužni da podnesu završni račun i konsolidovani finansijski izvještaj za 2018. godinu Poreskoj upravi, Državnoj revizorskoj instituciji i Agenciji za sprečavanje korupcije, najkasnije do 31. marta 2019. godine. Kako su saopštili iz Agencije za sprečavanje korupcije (ASK), u zakonom propisanom roku te izvještaje dostavila su 54 politička subjekta, od kojih je ukupno 49 političkih subjekata izvještaje predalo Agenciji.\n– U skladu sa odredbama Zakona o finansiranju političkih subjekata i izbornih kampanja, Agencija kontroliše finansiranje političkih subjekata i nadzor nad sprovođenjem tog zakona, a DRI će uraditi reviziju godišnjih konsolidovanih izvještaja političkih subjekata čiji ukupan prihod prelazi 10.000 eura – piše u saopštenju.\nAgencija je saopštila da su politički subjekti u izvještajima prijavili ukupan godišnji prihod od 9.208.997,29 eura.\n– Tu je i ukupan godišnji rashod od 9.575.790,98 eura i dugovanja u iznosu od 2.154.458,29 eura. U strukturi prijavljenih prihoda prednjače prihodi prikupljeni iz javnih izvora (budžetska sredstva) u iznosu od 84,01 odsto ukupno ostvarenih prihoda – naveli su iz ASK.\nU skladu sa ovlašćenjima iz Zakona o finansiranju političkih subjekata i izbornih kampanja, Agencija je izvršila analizu podataka iz dostavljenih izvještaja i upoređivanje sa podacima o poslovanju političkih subjekata koje ima u svom posjedu.


Starija ćerka aktuelnog američkog predsednika, Ivanka Tramp, trenutno se nalazi u službenoj poseti Kolumbiji. Kako vreme odmiče, čini se da je Trampova naslednica u ovoj zemlji pronašla pogodan teren za eksperimentisanje sa izgledom. Tako je najpre javnosti predstavila novu frizuru, a nakon toga se, kako izgleda, svojski potrudila da pridobije naklonost modnih kritičara. No, nešto je ipak krenulo po zlu.\nNaime, kada se Ivanka u ponedeljak srela sa potpredsednicom Kolumbije Martom Lusijom Ramirezom i ministrom odbrane Giljermom Boterom u Bogoti, niko nije mogao da ne primeti njenu zelenu haljinu sa potpisom jedne domaće dizajnerke. Čini se da bi taj susret prošao uobičajeno da nije bilo vetra koji je podstakao "maštu" korisnika Tvitera, te su se većina njih složila u oceni da Ivanka izgleda kao da ju je oblačio baštovan, a da predimenzionirani rukavi haljine podsećaju na glavicu kupusa.\nBilo je i onih korisnika koji su je uporedili sa žabom:\nMada je ćerka američkog predsednika imala najbolju nameru, budući da je za ovu priliku simbolično ponela odeću kolumbijske dizajnerke, ipak nije mogla da predvidi da će nepovoljne vremenske prilike pretvoriti haljinu u predmet šale, zaključuje portal "Indi100".


VAKCINACIJA U NAJAVI: 3 VAKCINE STIŽU! Ovo će se desiti do kraja novembra! - Naša Borba\nVAKCINACIJA U NAJAVI: 3 VAKCINE STIŽU! Ovo će se desiti do kraja novembra!\nVakcine i plan za njih\nPozivajući se na izvore iz vladinog Kriznog štaba za suzbijanje epidemije, dnevnik je preneo da srpski lekari „uveliko proučavaju dokumentaciju za kinesku, rusku i vakcinu koju zajednički proizvode Astra Zeneka i Oksford.\nSrbija će nabaviti tri vakcine protiv koronavirusa a u zemlju će najpre stići kineska, možda čak i sredinom ili krajem novembra, preneo je danas Srpski telegraf.\n„Srbija će pre kraja godine imati najmanje jednu vakcinu, možda čak i sredinom ili krajem novembra. Najizglednije je da to bude kineska vakcina. Iako su Rusi prvi zvanično registrovali vakcinu protiv korona virusa, malo je poznato da su Kinezi još u julu počeli da daju svoje vakcine najugroženijim kategorijama stanovništva“, preneo je list pozivajući se na izvore iz Kriznog štaba.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je ranije da očekuje da će Srbija pre kraja godine nabaviti vakcinu protiv korona virusa.\n„Očekujem vakcinu u naredna tri meseca i to je onda kraj korone i svega drugog“, kazao je predsednik Srbije.\nPrethodni tekstMitropolit Amfilohije pozvao da se glasa protiv Mila Đukanovića\nSledeći tekstRUSKI SENATOR: Lukašenko sa automatom izgleda odlučno


Izvor: SrbijaDanas.com, 11.Nov.2018, 22:14\nPretrčavanje ulica van pešačkog prelaza uobičajena je scena u Beogradu, ali pretrčavanje obe strane auto-puta prizor je koji se ne viđa često, a od kojeg se strepi\nJedan Beograđanin snimio je starijeg čoveka, koji sa putnom torbom u rukama pokušava da pređe auto-put kod Autokomande, sa jedne na drugu stranu.\nPrvi deo uspeo je nekako da pređe, pa je malo predahnuo na ostrvu koje deli dve strane užurbane saobraćajnice, a onda je polako skinuo torbu sa ramena, >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << odložio je sa strane i pažljivo krenuo da preskače ogradu.\nKada je napokon došao na drugu stranu ograde, čekao je da se brz saobraćaj primiri, pa počeo da trči na drugu stranu.\nOvaj muškarac je imao sreće, ali činjenica je da je ovo jedan od najsigurnijih načina da se izgubi glava na auto-putu, jer vozači ne voze sporo kao u gradu, već brzinom koju je teško smanjiti u trenutku kada ispred sebe ugledaju pešaka nared auto-puta, prizor koji nikako ne očekuju.\nDa stvar bude gora, tačno iznad ovog čoveka nalazi se pasarela preko koje bezbedno može da se pređe na drugu stranu ulice.


Ujedinjeni u raznolikosti: EU na Diplomatskom zimskom bazaru - EU Info Centar\nUjedinjeni u raznolikosti: EU na Diplomatskom zimskom bazaru\nNajveći godišnji diplomatski humanitarni događaj, Diplomatski zimski bazar, okupio je više od 40 ambasada i 70 izlagača s ciljem prikljupljanja sredstava za dobrotvorrne projekte u Bosni i Hercegovini. Sredstva priklupljena ove godine će biti donirana organizacijama koje rade s tri kategorije djece: djece s posebnim potrebama, djece bez roditeljskog staranja i ranjivih studenata i mladih.\nPosjetioci štanda Evropske unije su imali priliku kreirati dragocjena sjećanja u foto sesiji „Zimska bajka“ , isprobati svoju sreću i osvojiti nagrade u interaktivnim prazničnim igrama. Osoblje Delegacije Evropske unije u BiH/EUSR i EU info centra su dodatno priredili brojne interaktivne i zanimljive poklone i aktivnosti kako bi prikupili sredstva za dobrotvorne svrthe.\nProšle godine, Diplomatski zimski bazar je prikupio više od 200.000 KM i podržao više od 20 organizacija, i na osnovu raznovrsnog sadržaja, uspjeha i broja posjetioca ove godine, organizatori se nadaju da će premašiti prošlogodišnji uspjeh.


SKANDAL Poznata kompanija prodavala mleko za bebe ZARAŽENO SLAMONELOM | SC Radar\nSKANDAL Poznata kompanija prodavala mleko za bebe ZARAŽENO SLAMONELOM\nFrancuska kompanija “Laktalis” povukla je 12 miliona pakovanja zaraženog mleka u prahu za bebe u 83 zemalja, zbog prisustva salmonele u tom proizvodu.\nKako prenose mediji, radi se o zemljama u Evropi, Aziji, Latinskoj Americi i Africi, dok Ujedinjeno Kraljevstvo, SAD i Australija nisu zahvaćene ovim skandalom.\n– Iz prodaje smo povukli 12 miliona kutija mleka u prahu, ali u ovakvim situacijama ne smemo stati na tome. Distributeri više ne moraju da sortiraju proizvode i na taj način tražiti sporne kutije. One moraju da se uklone sa svih polica – rekao je glavni izvršni direktor “Laktalisa”, Emanuel Basnir.\nU kompaniji kažu da pretpostavljaju da je izvor zaraze pogon za sušenje mleka u prahu u firmi u Kraonu, koji je mogao biti kontaminiran tokom renoviranja. Francuski ministar poljoprivrede izjavio je da će distribucija svih proizvoda iz firme biti zabranjena do potpunog završetka istrage. Prvi čovek Laktalisa je u razgovoru za francuske medije demantovao tvrdnju da je kompanija pokušala da zataška skandal, a obećao je i da će “Laktalis” pomoći svim porodicama koje su imale problema zbog spornog mleka sa salmonelom. Inače, kompanije je još u decembru počela da povlači mleko u prahu za bebe.\nIma zaražene dece\n“Laktalis” je već tužilo na stotine porodica koje tvrde da su im deca dobila trovanje salmonelom nakon što su popila ovo mleko. Do sada je u Francuskoj prijavljeno 35 slučajeva gde su odojčad dobila salmonelu kojom je bilo zaraženo mleko u prahu, dok je jedan slučaj prijavljen u Španiji, a drugi se istražuje u Grčkoj.\nSalmonela može da uzrokuje teške poremećaje probave, grčeve u želucu, povraćanje i dehidrataciju.


Šta je to akt o proceni rizika i da li moja firma mora da ga poseduje? - Salapura VMD\nU toku našeg višegodišnjeg rada nailazimo na česta pitanja poslodavaca kao što su: šta je to akt o proceni rizika, da li je on neophodan, zbog čega moram da pregledam opremu, šta je to obrazac broj 6, kao i slična koja se odnose na osnovne zakonske obaveze u oblasti bezbednosti i zdravlja na radu. Kako bismo vam približili ovu temu u nastavku teksta ćemo odgovoriti na samo neka od ovih pitanja.\nŠta predstavlja Akt o proceni rizika?\nAkt o proceni rizika predstavlja važan dokument kojim se definišu sve potencijalne opasnosti i štetnosti kojima su zaposleni izloženi prilikom obavljanja svojih poslova.\nAkt o proceni rizika su dužni da imaju svi poslodavci bez obzira na broj zaposlenih, delatnost, vlasništvo, način registrovanja.\nAkt o proceni rizika nema vremenski rok trajanja. Podleže izmenama i dopunama prilikom promene radne sredine (preseljenja, otvaranja novih lokacija i sl.), radnih mesta (promene u nazivima, sistematizaciji, opisima poslova i dr.), opreme za rad, tehnološkog procesa…\nObrazac br. 6 je je propisani obrazac o izvršenom osposobljavanju zaposlenog za bezbedan i zdrav rad. Predstavlja dokaz o izvršenom osposobljavanju zaposlenog za bezbedan i zdrav rad gde su navedeni rizici sa kojima je zaposleni upoznat, preventivnim merama, kao i instrukcijama, uputstvima i dokumentima sa kojima je zaposleni upoznat.\nIspitivanjima uslova radne okoline se proverava i utvrđuje da li su na radnom mestu u radnoj okolini primenjeni zahtevi koji su propisani za uslove radne okoline kao što su: mikroklimatski faktori, osvetljenost na radnom mestu, fizičke štetnosti, hemijske štetnosti i biološke štetnosti.\nPreventivnim i periodičnim pregledima i proverama opreme za rad proverava se i utvrđuje da li su na opremi za rad primenjene mere bezbednosti i zdravlja na radu.\nDa li je firma dužna da šalje zaposlene na lekarske preglede?\nKoliko zaposlenih mora biti obučeno za pružanje prve pomoći?\nPovredom na radu je svaka povreda koja se dogodi prilikom obavljanja radnih zadataka i prilikom dolaska od stana do mesta rada i obrnuto.\nKada je firma dužna da prijavi povredu na radu inspekciji rada?\nPoslodavac je dužan svaku smrtnu, kolektivnu ili tešku povredu i povredu na radu zbog koje je zaposleni sprečen za rad duže od 3 radna dana uzastopno.


RTS: Bujošević krivičnim prijavama ne pokušava da uplaši pripadnike političkog pokreta | Insajder\nRTS: Bujošević krivičnim prijavama ne pokušava da uplaši pripadnike političkog pokreta\nRadio televizija Srbije (RTS) saopštila je danas, povodom prijava protiv studenata koji su ulaz u zgradu Javnog servisa ofarbali u ružičasto, da direktor RTS Dragan Bujošević “ne pokušava da uplaši pripadnike političkog pokreta 'Jedan od pet miliona', nego da samo radi ono što mu zakon nalaže”.\nRTS u saopštenju navodi da zakon obavezuje generalnog direktora da “preduzme sve mere kako bi zaštitio imovinu i sredstva koje ova ustanova koristi” i “podnosi prijave protiv svih koji oštećuju ili uništavaju imovinu i sredstva RTS-a”, a da je na sudovima da utvrde odgovornost.\n“Ove činjenice su i te kako dobro poznate svim organizatorima protesta, koji bi takođe preduzimali sve da zaštite imovinu i sredstva koji njima pripadaju”, piše u saopštenju.\nKako se navodi, briga o imovini RTS-a ne sme da bude samo obaveza Javnog servisa, već da o njoj treba da se staraju i organi lokalnih samouprava, kao i nadležni državni organi, jer su “po Zakonu o javnim medijskim servisima, imovina i sredstva koja koristi RTS u vlasništvu Republike Srbije”.\nStudentkinja iz udruženja Jedan od pet miliona Valentina Reković navela je juče da su ona i njena sestra Nikolina saslušane u policijskoj stanici po krivičnoj prijavi generalnog direktora Radio televizije Srbije (RTS) Dragana Bujoševića, jer su tokom jednog protesta ulazna vrata te medijske kuće simbolično ofarbana u ružičastu boju.\n„Ovo je pokušaj zastrašivanja, ali neće im uspeti. Nastavljamo sa performansima ispred zgrade RTS-a jer ta kuća ne izveštava objektivno”, rekla je ona novinarima ispred zgrade RTS-a, kod čijih su ulaznih vrata zalepljene dve nalepnice sa natpisom „Bojkot“.\n“Šestoro studenata identifikovano sa snimka”\nReković je navela da je Bujošević podneo krivičnu prijavu protiv NN lica i da je šestoro studenata identifikovano sa snimka, dodajući da oni i nemaju nameru da se kriju.\nNaime, na snimku sa 40. protesta „Jedan od pet miliona“, od pre mesec dana, vide se demonstranti kako farbaju vrata Radio-televizije Srbije u pink.\n„RTS je danas stranačko glasilo“, rekao je tada jedan od organizatora protesta Miodrag Simović, dok su okupljeni skandirali „RTS je SNS“.\nSaslušanje ostalih studenata identifikovanih preko snimka biće nastavljeno, ali Reković nije želela da kaže kako je izgledalo kada je davala izjavu, jer je taj proces u toku.\nKrivična prijava je, kako je dodala, podneta za remećenje javnog reda i mira i za nasilničko ponašanje.\n„To je potpuno neosnovano jer farba koja je korišćena ima sastav kao mleko. Neka nastave sa pokušajima zastrašivanja budućnosti ove zemlje, ali im to neće uspeti. Sada je, valjda, potpuno jasno zašto idemo u bojkot”, rekla je ona.\nReković je navela da je protiv učesnika protesta do sada podneto na stotinu prekrašajnih prijava.\nI prošle subote održan je protest „Jedan od pet miliona“, a demonstranti su se tokom šetnje zaustavili ispred zgrade RTS, gde su na čelo kolone istakli novi transparent sa velikim natpisom „U bojkot”.\nPodsećamo, protesti u Beogradu počeli su 8. decembra, nakon što je lider pokreta Levice Srbije Borko Stefanović pretučen neposredno pred početak tribine Saveza za Srbiju u Kruševcu.\nOd tada do danas, građani su se okupljali svake subote u Beogradu, a protesti su ogranizovani i u drugim gradovima.\nU Beogradu je takođe održan i protest 13. aprila na koji su došli građani širom Srbije, a sa kojeg je zatraženo formiranje zajedničke komisije vlasti i opozicije za definisanje fer i poštenih izbornih uslova, izbor novog sastava REM-a koji bi na ravnopravnim osnovama predlagale poslaničke grupe vlasti i opozicije i izbor tehničkog rukovodstva i uređivačkog kolegijuma informativnog programa RTS-a i RTV-a u kojima će članove jednako predložiti i vlast i opozicija.