Poslanici godinama bez kazne odlaze usred zasjedanja @ Cafe.ba\nKemal Malovčić: Da nije bilo mene Šerif nikada Ivan Ivanović pitao Moniku Beluči šta čini muškarce Posjeduje izrazito ljekovitu moć za ljudski organizam: Ovo DW: Situacija u BiH – igre bez hljeba! Poslanici godinama bez kazne odlaze usred zasjedanja Bosna i Hercegovina\nIzvor: Nezavisne novine 28.11.2016 u 12:40 h\nNa početku sjednica Parlamenta FBiH evidentira se opravdano odsustvo u prosjeku do tri poslanika, ali se na glasanju već o prvoj tački dnevnog reda vidi da ih nema nekada i po 20, i to ostaje nekažnjeno, ističu u nevladinoj organizaciji Centri civilnih inicijativa, koja prati rad vlasti.\nI u Domu naroda Parlamenta FBiH priznaju da neki delegati dođu na sjednicu da bi obavili druge poslove u Sarajevu, a najmanje im je važna sjednica, te da su daleko od ozbiljnog odnosa prema Parlamentu.\nU Parlamentu kažu da u propisima nema sankcija za takvo ponašanje, te da se sve svodi samo na savjest. Prisustvo federalnih parlamentaraca evidentira se samo na početku sjednica oba doma pa zbog nepreciziranja propisa oni koji odu usred zasjedanja prime puni iznos svojih plata i naknada.\n"Mi evidentiramo ko je opravdano ili neopravdano odsutan na početku sjednice. Zna se i kod nas desiti da neko ode sa sjednice kasnije pa nekad kad prozovemo vidi se da budemo na granici kvoruma. Jednom smo čak prekinuli sjednicu", kazao je Izmir Hadžiavdić, sekretar Doma naroda.\nRekao je da svi na neki način opravdaju odsustvo, jave se da su bolesni ili ne mogu doći iz nekog drugog razloga, te da niko nije kažnjen zbog neopravdanog odsustva.\nI u Predstavničkom domu vode se evidencije prisustva, ali samo na početku sjednice, kada sami poslanici popunjavaju evidencioni listić pa u službama koje obračunavaju plate ne znaju šta se dešava tokom sjednice.\n"Nema detaljno razrađenih kriterija. Administrativna komisija Doma bi to trebalo da utvrdi", napominju u Predstavničkom domu.\nZato, dodaju, odlazak poslanika usred sjednice ne predstavlja neopravdano odsustvo. Neopravdano odsustvo je samo ono koje se ne najavi, a poslanicima se u tom slučaju odbija deset odsto od paušala, odnosno 63 KM.\nProteklih sedam dana nismo dobili obećane podatke iz Predstavničkog doma o kažnjenim poslanicima zbog neopravdanog odsustva, ali su nam rekli da ih nije bilo puno.\n"Više od osam godina nisu poduzeti konkretni koraci u rješavanju pitanja neopravdanog odsustva poslanika i napuštanja sjednica prije okončanja", kažu, pak, u CCI, prema čijim podacima ima parlamentaraca koji su od 11 zasjedanja u prvih devet mjeseci ove godine bili prisutni na pet.\nLejla Deronja-Suljić iz ove organizacije smatra da elektronsko glasanje treba staviti u puni kapacitet kako bi ovaj problem bio prevaziđen. Podsjeća da je ono funkcionisalo u početku, 2010. godine, ali se "poremetio" softver.\nI federalni revizori skrenuli su pažnju da ovo pitanje nije uređeno kako treba jer bi svako odsustvo sa sjednice trebalo biti kažnjeno.\n"Zakonom o plaćama i naknadama u organima vlasti FBiH nije propisano šta se može smatrati opravdanim ili neopravdanim izostankom, te odluka Administrativne komisije, kojom je utvrđeno da za svako opravdano odsustvo služba računovodstva ne može vršiti umanjenja, nije utemeljena, niti donesena u skladu sa ovim zakonom", pojašnjeno je u revizorskom izvještaju o radu Parlamenta FBiH za prošlu godinu.\nKada su u pitanju aktivnosti prisutnih poslanika, u CCI podsjećaju da su u prvih šest mjeseci ove godine svega osam zakona predložili poslanici Predstavničkog doma, i to je jedan u proceduru uputio šest zakona. Ipak, postavili su 160 poslaničkih pitanja i pokrenuli 29 inicijativa, dok su delegati Doma naroda postavili 126 pitanja i uputili 24 inicijative. Za prvih deset mjeseci parlamentarci oba doma su na sjednicama proveli ukupno oko 16 osmosatnih radnih dana. Sama plata profesionalna 83 poslanika i 47 delegata kreće se od 2.500 KM do 3.500 KM.\nU prvih šest mjeseci ove godine svega 8 zakona predložili poslanici Predstavničkog doma\nZa prvih 10 mjeseci parlamentarci oba doma su na sjednicama proveli ukupno oko 16 osmosatnih radnih dana\nSama plata profesionalna 83 poslanika i 47 delegata kreće se od 2.500 KM do 3.500 KM


Četvrt veka Hemofarma u Dubovcu › Made-in-Germany.rs\nFarmaceutska kompanija Hemofarm obeležila je 25 godina uspešnog rada fabrike za proizvodnju antibiotika u Dubovcu kod Kovina, iz koje se više od polovine proizvodnje plasira na inostrano tržište.\n– Naši zaposleni poštuju visoke zahteve industrije i ispunjavaju sve neophodne kriterijume za kvalitetan rad. To prepoznaje i međunarodna zajednica, te više od polovine proizvodnje iz pogona antibiotika plasiramo na inostrano tržište – istakao je generalni direktor kompanije Ronald Zeliger i dodao da, pored zemalja Zapadnog Balkana, Hemofarm više od 50 posto svojih lekova izvozi na rusko tržište.\nOn je objasnio da je pre četvrt veka, kada je pokrenuta proizvodnja antibiotika u Dubovcu, Hemofarm prvo pravio samo kapsule, a da danas ove lekove proizvodi i u film tabletama i suvom sirupu. Kako kaže, ovaj jubilej je dobra prilika da kompanija sumira rezultate iz prethodnih godina i zahvali se svojim zaposlenima.\n– Antibiotici i danas čine prvu liniju odbrane zdravlja organizma protiv bakterijskih infekcija, zbog čega su jedno od najznačajnijih otkrića medicine 20. veka. Imajući u vidu njihovu veliku efikasnost, u savremenoj medicini antibiotici su jedna od najvažnijih grupa lekova, koja je produžila život ogromnom broju ljudi na našoj planeti, a pojedine opake bolesti učinila potpuno izlečivim – poručio je Zeliger.\n„Kao industrija koja je ključna za očuvanje zdravlja ljudi, primarni zadatak Hemofarma ostaje da i dalje prati najviše svetske standarde kvaliteta proizvodnje, a da znanje i iskustvo zaposlenih uskladi sa potrebama farmaceutskog tržišta“, kaže se u saopštenju kompanije.\nNa rođendanskoj proslavi fabrike u Dubovcu zaposlenima koji tu rade od prvog dana uručene su zahvalnice za trud i posvećenost kompaniji. Inače, iz ove Hemofarmove fabrike na domaće i međunarodno tržište godišnje izađe blizu 200 miliona kapsula, 54 miliona film tableta i 7,5 miliona bočica suvog sirupa.


Sančes: Madrid nikad neće prihvatiti referendum o samoopredeljenju u Kataloniji\nBeta 30. juna 2021. 12:35\nSocijalisti na vlasti u Španiji neće „nikad“ prihvatiti referendum o samoporedeljenju Katalonije, što je glavni zahtev katalonskih separatista sa kojima Madrid u septembru treba da nastavi pregovore, rekao je danas španski premijer Pedro Sančes.\n„Neće biti referenduma o samoopredeljenju“, rekao je Sančes pred donjim domom Kongresa i dao uveravanja da Socijalistička partija, čiji je on generalni sekretar nikad to neće dozvoliti.\nDa bi se organizovao referendum o samoopredeljenju treba da oni koji se za njega zalažu ubede tri petine poslanika donjeg doma parlamenta da se izmeni član dva španskog Ustava, a da zatim Španci ratifikuju tu izmenu na referendumu, rekao je Sančes.\nTakva izmena Ustava je nemoguća pošto su protiv toga tri prve političke snage u donjem domu, socijalisti, konzervativci Narodne stranke, i ekstremna desnica Voks (Vox).\nSančes je ovo izjavio dan posle prvog sastanka sa novim regionalnim predsednikom Katalonije, umerenim separatistom Pereom Aragonesom.\nAragones je posle tog sastanka rekao da će dijalog Madrida i katalonskih separatista namenjen nalaženju rešenja za krizu u Kataloniji biti nastavljen u trećoj nedelji septembra.\nSeparatistima je glavni zahtev održavanje referenduma o samoopredeljenju u toj severoistočnoj španskoj oblasti sa 7,8 miliona stanovnika.\nTadašnja vlada je kao reakciju, suspendovala autonomiju Katalonije, smenila njenu vladu, raspustila parlament i uvela direktnu upravu Madrida u tom regionu.\nU gestu pomirenja vlada Pedra Sančesa je prošle nedelje pomilovala i pustila iz zatvora devet separatističkih vodja koji su bili osudjeni na zatvorske kazne od devet do 13 godina zbog uloge u pokušaju otcepljenja te španske pokrajine.\nVB: Bivši ministar odbija da nosi masku u parlamentu\nTeksas: Vozac na trkama izgubio kontrolu, dva decaka…\nVozač na trkama u Teksasu izgubio kontrolu, dva dečaka…\nPaus: Zabraniti ZDS, prigovor Domovinskog pokreta preteći\nGejts stigao u Bodrum jahtom dugačkom 107 metara


NSinfo: Ove godine novi elektronski sistem naplate u GSP?\nOve godine novi elektronski sistem naplate u GSP?\nGradski prevoznik planira da ove godine ponovo pokuša da obezbedi novi elektronski sistem naplate\nU planu poslovanja GSP je naveo da je za ovu nabavku predviđeno 115 miliona dinara, ali za sada nije poznato kada će uslediti javna nabavka, jer su prioriteti ovog preduzeća da se prvo obezbede sredstva za kupovinu novih autobusa.\nIpak, ukoliko usledi tender, promenio bi se sistem koji postoji preko 40 godina, i Novosađani bi dobili mogućnost da vožnju autobusima GSP-a plaćaju na sličan način kao što je to rešeno u Beogradu sistemom "Bus plus", prenosi 021.rs.\nPodsetimo, novosadski javni prevoznik već deset godina planira da uvedene novi sistem naplate, ali mu tenderi stalno propadaju najviše zbog žalbi samih ponuđača na tenderski postupak.\nPoslednji tender je bio 2014. godine i od tada GSP nije pokušavao da ga ponovi. Na poslednjem tenderu su se kao ponuđači pojavili Institut Mihajlo Pupin d.o.o. iz Beograda, "Apex Solution Technology" iz Beograda, Penta d.o.o iz Pule, kao i kompanija Asis Elektronik iz Istanbula. Tada je najnižu ponudu od 116 miliona dinara i rokom isporuke od 75 dana dao "Apex" koji je široj javnosti poznat kao preduzeće koji je uveo sistem "Bus plus" u Beogradu. Taj tender je propao jer nijedan ponuđač nije ispunio tehničke zahteve koji su traženi u konkursnoj dokumentaciji.\nInače, 2014. godine je bilo predviđeno da se upotrebi 130 miliona dinara za uvođenje sistema, što je više nego sada, a s obzriom da se evro skočio u poslednje tri godine, postavlja se pitanje da li će GSP morati da poveća sumu pre javne nabavke.\nUkoliko bi se uveo elektronski sistem naplate, bile bi uvedene beskontaktne elektronske karte koje bi se kupovale na kioscima, a putnici bi dobili mogućnost izbora velikog broja tarifnih paketa. Broj vožnji za određenu relaciju mogao bi se kombinovati sa brojem linija ili elektronskom kupovinom pojedinačnih karata.\n... gradski prevoz, Novi Sad, zanimljivosti


Sve manji broj zaraženih korona virusom - Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nIzveštaj o epidemiološkoj situaciji kovid -19 u Vojvodini na dan 22. januar 2021. godine\nInstitut za javno zdravlje Vojvodine i dalje ocenjuje epidemiološku situaciju u Vojvodini kao vanrednu, sa stabilizacijom trenda obolevanja na visokim nivoima. U ovom trenutku na teritoriji svih opština i gradova situacija se i dalje ocenjuje kao vanredna.\nU ovom trenutku broj registrovanih aktivnih slučajeva u Vojvodini je 10.780. Očekuje se dalji postepen pad broja aktivnih slučajeva u narednom periodu. U ovom trenutku najveći broj registrovanih aktivnih slučajeva je u Novom Sadu, 2.714. U ostalim opštinama trenutno je manje od 1.000 registrovanih aktivnih slučajeva i brojevi su sve manji.\nIzbegavanje okupljanja tokom proslava gde se okuplja veći broj ljudi, a, posebno tokom slava (poželjno bi bilo slaviti samo u krugu porodice odnosno domaćinstva, do pet osoba), božićnih i novogodišnjih praznika, zabava gde se peva i glasno govori, gde dolazi do bliskog kontakta jer se time omogućava prenos veće količine klica i pojava teže kliničke slike;\nPoštovanje fizičke distance od najmanje dva metra;


U saopštenju je navedeno da London treba da osigura "poštovanje finansijskih obaveza koje je Velika Britanija preuzela kao članica EU".\nPrema sporazumu koji su prošle godine potpisali EU i odlazeća britanska premijerka Tereza Mej, London treba da plati Briselu oko 44 milijardi evra na ime budžetskih obaveza do kraja 2020. Međutim, britanski parlament je odbio da ratifikuje pomenuti sporazum, pa je Bregzit odložen do 31. oktobra.\nBoris Džonson, jedan od favorita u trci za novog britanskog premijera, rekao je da je spreman da napusti EU tog datuma bez sporazuma. EU je saopštila da u tom slučaju neće biti tranzicionog perioda sledeće godine – te da će na taj način Britanija uštedeti 12 milijardi evra – ali da se ostatak duga mora platiti.\nDžonson ističe da bi odbijanje Velike Britanije da plati račun ojačao njenu poziciju u pregovorima o razlazu, ali EU naglašava da takvi pregovori neće početi dok London ne plati pomenutu sumu.\nTorijevska igra prijestolja


Transparentnost Srbija Архиве - Biznis i Finansije\nHome\tTags\tPosts tagged with "Transparentnost Srbija"\nTransparentnost Srbija: Javno nadmetanje za zakup sportskog centra na Dorćolu je namešteno\nTransparentnost Srbija objavila je da uslove na konkursu za zakup sportskog kompleksa na Dorćolu može da ispuni samo jedna firma, iz čega proizilazi zaključak da je ovo javno nadmetanje – farsa. I to u korist porodice najboljeg tenisera na svetu Novaka Đokovića.\nPod neupadljivim naslovom „javni oglas radi davanja u zakup nepokretnosti u javnoj svojini grada Beograda putem prikupljanja pismenih ponuda“, koji je 10. jula 2021. objavila Komisija za poslovni prostor Sekretarijata za imovinske i pravne poslove Gradske uprave Beograda, oglašeno je davanje u dugoročni zakup sportskog centra koji se nekada zvao „25. Maj“, a sada „Milan – Gale Muškatirović“, na Dorćolu. U oglasu nije naveden čak ni ovaj prepoznatljiv naziv, već brojevi katastarskih parcela i površina. Ali je zato “vizionarski” unapred navedeno da će postupak davanja u zakup biti sproveden i ako pristigne samo jedna ponuda.\nAnalizirajući sve uslove ovog konkursa, Transparentnost Srbija je došla do zaključka da bi jedini ponuđač koji ih ispunjava mogla biti firma koja je organizovala ovogodišnji „Belgrade Open“ i koja je u vlasništvu nekog od članova porodice Đoković (u medijima je kao direktor turnira govorio Đorđe Đoković, ali naziv firme-vlasnika ATP licence nije vidljiv na sajtu ATP).\nPomenuti uslovi konkursa su više nego upitni, smatraju u Transparentnosti: “Propisi ne prepoznaju mogućnost postavljanja ovakvih uslova. Uredbom je predviđeno da se u oglasu moraju propisati uslovi koji se odnose na zakup, a nije propisano postavljanje uslova koji se odnose na samog zakupca. To je i logično, jer bi gradu koji daje zemljište u zakup trebalo da bude cilj da kroz zakup ostvari što veću zaradu, a ograničavanje konkurencije uvek ima za posledicu smanjenje zarade“.\nPosebna analiza odredbi propisa koji su doneti radi otklanjanja posledica pandemije pokazala je povećano prisustvo koruptivnih rizika, saopštava Transparentnost Srbija.\nTo međutim ne mora da znači da je korupcije u njihovoj primeni zaista i bilo, ali ukazuje da je do korupcije lakše moglo da dođe nego u primeni „redovnih zakona“ i da su bitno smanjene mogućnosti da se ona predupredi, piše u saopštenju ove NVO. Srbija u tome nije specifična, dodaju, jer su nužnost hitne reakcije državnih organa, povećani javni rashodi i ograničavanje prava građana, što sve može uzrokovati korupciju, prisutni širom sveta. Međutim, problem je to što su u Srbiji antikorupcijski mehanizmi u vezi sa „Kovid propisima“ oslabljeni više nego što je to bilo nužno i to u većoj meri nego u drugim državama koje se suprotstavljaju istoj pandemiji.\nSpornih 100 evra\nNajveći koruptivni rizici su nastali u oblasti javnih nabavki, gde zakon nije menjan, već je zakonsko načelo transparentnosti u potpunosti derogirano zaključkom Vlade, iako Zakon ne predviđa takvu mogućnost kada je reč o nabavkama u zdravstvu. Usled toga je ostalo nepoznato u kojoj meri su kod tih nabavki poštovana i druga zakonska načela, poput konkurencije i ekonomičnosti.\nSkupštinska kontrola nije postojala od marta do maja 2020, a nakon toga su Vladine uredbe odredbe „u paketu“, umesto da se raspravlja o svakom od akata donetih tokom vanrednog stanja pojedinačno. Takođe, na osnovu ustavnih odredbi nije jasno da li je Vlada uopšte bila ovlašćena da tokom vanrednog stanja donosi uredbe kojima se uređuje zakonska materija, jer je takvo ovlašćenje propisano samo u pogledu privremenog ograničavanja ljudskih prava. Jedna od uredbi koje su donete na taj način je i ona na osnovu koje je dodeljeno 100 evra pomoći svim punoletnim građanima. U vezi sa tim aktom, koruptivni rizik se može prepoznati najviše u periodu kada je pomoć deljena (pred izbore), naročito kada se ima u vidu da su pravo na pomoć imali upravo građani koji imaju biračko pravo (a ne i maloletnici), piše u saopštenju Transparentnosti.


POTPISAN SPORAZUM O GRANTU EU-Nastavak izgradnje vodovodne mreže u Gradačcu - Skandal portal\nJučer je potpisan Sporazum o grantu Evropske unije namijenjen nastavku izgradnje vodovodne mreže u Gradačcu. Potpisali su ga zamjenik predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH i ministar finansija trezora Vjekoslav Bevanda i direktorica Ureda Evropske banke za obnovu i zarvoj/EBRD/ u BiH Manuela Naessl.\nMinistar Bevanda istakao je da je izuzetno značajno za stanovnike Gradačca da se unaprijede uvjeti života i ispune standardi iz oblasti zaštite okoliša. Rekao je također da će oko 150 domaćinstava imati normalno vodosnabdijevanje nakon realizacije ovog projekta, a već ranije su započeti radovi kompletne rekonstrukcije vodovodne mreže u Gradačcu. Zahvaljujuči grantu Švedske razvojne agencije (SIDA) i fondovima EU, ovaj projekat će biti uspješno okončan na zadavoljstvo stanovnika ove općine. Ministar Bevadna dodao je još da će sredstva biti alocirana na Federaciju BiH, odnosno JP Komunalac iz Gradačca. Naglasio je da saradnja sa EBRD-om daje rezultate u mnogim oblastima života na području cijele BiH i da očekuje da će biti pokrenuti i novi projekti, te se posebeno zahvalio Delegaciji EU u BiH i ambasadoru Johannu Sattleru na angažmanu u vezi sa ovim projektima.\nRanije je potpisan Sporazum o zajmu u iznosu od šest miliona eura i ova sredstva se koriste za izgradnju vodovodne mreže u Gradačcu, nakon ovog potisivanja ugovora o grantu bit će osigurano 1.992.500, 00 eura iz fondova EU za nastavak i finaliziranje radova.


Faktor | Zrinjski ili Velež: Na Neretvi bitka za Evropu\n08.05.2021. / 08:17\n- Očekujemo tešku utakmicu, a Veležov niz od 15 mečeva bez poraza za nas je veliki izazov. Nadam se pozitivnom rezultatu, još pet kola je pred nama i mi smo blizu cilja. Moramo učiniti sve da ovu poziciju zadržimo i napredujemo - izjavio je trener Zrinjskog Sergej Jakrirović na zajedničkoj konferenciji za medije u organizaciji Sportskog saveza Grada Mostara. Akteri derbija izrazili su nadu da oko stadiona ili na ulicama Mostara neće biti navijačkih nereda.\nPremijer liga BiHfk veležzrinjskifk borac\nElfsborg - Velež 1:1 / Radović doveo Rođene u vodstvo koje nije dugo trajalo\nVelež u Švedskoj protiv Elfsborga traži novo evropsko čudo\nNavijaju za Rođene


Najmlađi planinari osvojili pešačke staze - Grad Prokuplje\nVremenske (ne) prilike odlažu prolećnu setvu\nGostujuća predstava u bioskopu Toplica\nNajmlađi planinari osvojili pešačke staze\nPlaninarsko-skijaški klub „Toplica“ i škola sporta „Tigrići“ iz Prokuplja organizovali su pešačku turu za najmlađe planinare.\nOva akcija okupila je 28 učenika od prvog do četvrtog razreda,a među najmlađim učesnicima bilo je mlađe dece koja su prve planinarske korake savladali u pratnji svojih roditelja.\n– Pešačke staze na Hisaru i Sokolici,u dužini od 8 kilometara uspeli smo da savladamo za 4 sata. Bila je to prilika da najmlađi planinari savladaju prvu stazu „Topličke transferzale“,na Hisaru ,gde je svaki učesnik dobio Transverzalski dnevnik sa pečatom,rekao je predsednik Planinarsko-skijaškog kluba „Toplica“ Darko Žarić .\nZahvaljujući angažovanju trenera škole sporta Predraga Marinkovića,akcija je organizovana s ciljem da najmlađi upoznaju obeležene pešačke staze,prirodne lepote svoga kraja ,kao i da nauče orjentaciju u prostoru pomoću kompasa.\nPrema rečima Žarića,ovo je jedna od niza akcija za najmlađe ljubitelje prirode i planina,u narednom periodu predviđen je obilazak prokupačkih brda i Rastovničkog jezera.


Istorijska biografija, Miloš Obrenović je objavljen kao trilogija (tri obimne knjige). Četvrta završna knjiga bila je napisana, ali je, za vreme svetskoga rata, propala sa drugim Gavrilovićevim hartijama.\nUspeh Mihaila Gavrilovića da jednu složenu istorijsku ličnost i njeno doba predstavi nepristrasno znatan je tim pre što on tu ličnost, oslobađajući je legendarnog, nije lišio i njene stvarne vrednosti: “da je Miloš bio jedan veliki čovek, to se bez sumnje znalo i pre Gavrilovića, ali koliko je on bio veliki, i u čemu se upravo njegova veličina sastoji, o tome se imaju precizne ideje tek zahvaljujući Gavriloviću.”\nMiloš Obrenović I (1813 - 1820), 600 str\nMiloš Obrenović II (1821 - 1826), 760 str\nMiloš Obrenović III (1827 - 1835), 630 str\nPoslednji put kada je ovaj proizvod kupljen: 19. 06. 2021.\nMiloš Obrenović je objavljen u tri obimne knjige. Četvrta završna knjiga bila je napisana, ali je, za vreme svetskoga rata, propala sa drugim Gavrilovićevim hartijama.


Kolumne: SBB strahuje od zloupotrebe podataka koje traži država\nSBB strahuje od zloupotrebe podataka koje traži država\nKompanija SBB izražava najoštrije protivljenje zbog načina na koji je Izvršnoj direktorki SBB-a i potpredsednici Junajted Grupe za marketing i medije uručen poziv da se javi u policiju radi prikupljanja obaveštenja o pretkrivičnom postupku koje vodi Treće osnovno javno tužilaštvo.\nPoziv da se javi u ponedeljak rano ujutro u svojstvu građanina uručen joj je u petak uveče i to na kućnu adresu. Takođe, kompanija SBB upozorava da su Treće tužilaštvo i policija od kompanije tražili podatke koji su poslovna tajna, a da ne postoji valjana zaštita tih podataka da dođu u ruke konkurenciji i izražava sumnju da se ovlašćenja državnih organa koriste za pribavljanje podataka za potrebe privatne krivične prijave.\nKada su odlučili da kupe deo vlasništva TV Ultra, u kompaniji SBB želeli su samo da populariziju jedan dečji kanal. Međutim, kada je nekadašnji direktor i manjinski vlasnik TV Ultra Ratomir Kutlešić, 2014. godine smenjen s te funkcije, pokrenuo je građansku parnicu protiv SBB-a koju je izgubio. Ipak podneo je novu tužbu, protiv njegove naslednice na funkciji direktora.\nNišta ne bi bilo sporno da u okviru predistražnog postupka koji je povelo, tužilaštvo nije odlučilo da ispita i poslovanje kompanije za vremenski period koji nije obuhvaćen krivičnom prijavom, a u kome je baš Kutlešić bio direktor.\nAdvokat Vladimir Beljanski, koji zastupa SBB, kaže da to nije po zakonu, a negoduje i zbog toga što policija i tužilaštvo traže od kompanije podatke koji su poslovna tajna i podseća da je upravo Kutlešić na sudu tražio te podatke, ali ih po zakonu nije mogao dobiti.\n„Moguće su situacije ako neovlašćena lica do te dokumentacije dođu mogli bi da pričine štetu ili da to iskoriste u vidu određene nelojalne konkurencije. Prema tome opasnost od toga da se dokumentacija pribavlja van kontrole je vrlo velika, opasnost kao mogućnost zloupotrebe krvične prijave kao instituta koji se koristi u okviru krivičnog prava za neke prikrivene ciljeve koji bi mogli da se ostvare podnošenjem takve krivične prijave“, kaže on.\nBeljanski ne negira zakonsku obavezu da dostave dokumentaciju koju im zatraže nadležni organi, ali izražava ozbiljnu sumnju da bi oni mogli biti zloupotrebljeni. Naime, nema nikakvih garancija da podaci neće neovlašćeno biti izneti iz nadležnih institucija i iskorišeni u druge svrhe, pogotovo što SBB poseduje snažne indicije da postoje veze između podnosioca krivične prijave i konkurencije:\n„Ovde se radi o situaciji koju bi svako mogao da iskoristi. Vrlo je lako podneti krivičnu prijavu protiv direktora bilo koje firme za zloupotrebu položaja odgovornog lica, što je vrlo široko postavljeno krivično delo, a nakon toga dati mogućnost policiji da oduzma sve što im dođe pod ruku od te kompanije, uključujuci poverljiva dokumenta, na osnovu kojih konkurencija može da ostvari određenu korist ili koja bi korišćenjem nanela štetu toj konkretnoj firmi“.\nIz Trećeg osnovnog javnog tužilaštva odgovaraju da je spis predmeta prebačen u Treći osnovni sud radi odluke o žalbi SBB-a i da zbog toga ne mogu da preciziraju zbog čega su tražili dokumentaciju koja je za kompaniju sporna, niti da li je policija sama prikupljala obaveštenja i o tome obavestila tužilaštvo.\nNavodeći da postoji obaveza davanja dokumenata, kao i po kojim zakonima se vrši njihova zaštita, u tom Tužilaštvu priznaju da nemaju kontrolu nad njom dok je u rukama policije, što je za SBB jedan od ključnih problema.\n„Tužilaštvo je dostavilo zahtev za prikupljanje potrebih obaveštenja policijskoj upravi za grad Beograd, obzirom da iz same krivične prijave Tužilaštvo nije moglo oceniti da li su verovatni navodi prijave, a podaci u prijavi nisu pružali dovoljno osnova za odluku da li će se provesti istraga. Tužilaštvo je zahtevalo i da se pribavi relevantna dokumentacija, s tim što u ovom trenutku nismo u mogućnosti da se izjasnimo da li je tačno navedeno koju dokumentaciju pribaviti za koji vremenski period ili je deo dokuemntacija policija pribavila na osnovu svojih ovlašćenja, obzirom da se celokupan spis predmeta nalazi u sudu“, kaže se u saopštenju tužilaptva.\nI upravo tu leži problem: kako sprečiti nelojalnu konkurenciju da dođe do poslovnih tajni. Umesto jasnih odgovora iz policije i tužilastva stigao je novi poziv. U petak kasno uveče dva policajca dostavila su Izvršnoj direktorki SBB-a i potpredsednici Junajted grupe za marketing i medije poziv da se u ponedeljak ujutro javi u MUP.\nIako je mogla da ga pošalje poštom ili uruči na adresu kompanije policija je poziv direktorki SBB-a uručila na kućnu adresu. Takođe, poziv je dobila u svojstvu građanina, ali pod pretnjom privođenja, ako se ne odazove.


Grenel: Kurti je antiamerikanac, Bajden hitno da ga zaustavi! – Borba\nBivši izaslanik za dijalog iz administracije Donalda Trampa Ričard Grenel nazvao je lidera Pokreta Samoopredeljenje Aljbina Kurtija antiamerikancem koji radi protiv političkih interesa SAD.\n– Novi antiamerički kosovski lider Aljbin Kurti bio je protiv američke politike koju su predložili Bil Klinton, Džordž Buš, Barak Obama i Donald Tramp. Uvijek je antiamerikanac – napisao je Grenel na Tviteru.\nGrenel je pozvao tim američkog predsednika DŽozefa Bajdena da se Kurtijeve tendencije zaustave.\n– Simbolizmom se ne plaća kirija, već poslovima – ponovio je na kraju praktično istu poruku kao i prije nekoliko dana predsjednici tzv. kosovske skupštine Vjosi Osmani, koja je prethodno komentarisala da se kosovska delegacija nije iz Vašingtona vratila sa uzajamnim priznanjem sa Srbijom kao što su najavili, nakon čega se otvorila polemika između njih dvoje, navodi Kosev.\nGrenel je Kurtiju poslao poruku retvitujući zapravo Kurtijevu prethodnu izjavu nakon konferencije za medije Samoopredeljenja o kritikama na račun dogovora postignutom krajem prošle nedelje u Vašingtonu – koji je predstavljen kao „normalizacija ekonomskih odnosa Kosova i Srbije“, a koje Samoopredeljenje ponavlja već danima uz glavnu ocjenu da je Srbija ta koja je dobila, a Kosovo izgubilo.\nSada je bivši kosovski premijer naveo da obaveze koje je Hoti preuzeo “ne obavezuju” Samoopredeljenje “kada se budu vratili u kabinet”. Hotija je opisao kao “nelegitimnog premijera”.\n– Njegov potpis ispod neskladnih i netransparentnih tekstova je protiv volje ljudi, demokratskog poretka i krši kosovski ustav i zakone. Oni neće biti ratifikovani u našem parlamentu“. Posrednici bi trebalo da se uzdrže od poguravanja dogovora koji uzrokuju dalje prekide između Kosova i Srbije. Samo principijelan i dobro pripremljen dijalog dovodi do pravednih i održivih sporazuma – poručio je Kurti.


14:15 17 Maj 2021\nHapsi, udri! Objavljen snimak brutalnosti albanskih specijalaca nad ruskim državljaninom\nObjavljen je trenutak napada na pripadnika misije Ujedinjenih nacija na Kosovu (UNMIK), Rusa Mihaila Krasnoščekova, koji je 28. maja uhapšen i pretučen u selu Gornja Varaga na KiM.\nZubin Potok ima 1.200 razloga zašto odustajanje jednostavno — nije opcija\nKomisija je počela da utvrđuje posledice upada specijalaca kosovske policije na teritoriju Zubinog Potoka u utorak. Povređeni meštani se oporavljaju, ali zebnja je veća nego ikada ranije, prenosi RTS.\nIzveštaj lekara o stanju ruskog državljanina: Teška povreda kundakom u glavu\nDržavljanin Rusije Mihail Krasnoščekov i pripadnik UNMIK-a koji je danas povređen tokom akcije ROSU na severu Kosova, po rečima dr Zlatana Eleka iz bolnice iz Severne Mitrovice koji se brine o njemu, prebačen je na jedinicu intenzivne nege i ima ozbiljne povrede.\nSpecijalci ROSU u Zubinom Potoku su brutalno pretukli oko 100 lokalnih Srba pošto su probili barikade u mestu Varage.\nKosovska policija oglasila se i trećim saopštenjem od jutros u vezi sa akcijom koja je i dalje u toku na Severu. Ovog puta, međutim, daju konkretnije informacije da se akcija sprovodi i u sredinama koje su nastanjene većinski albanskim stanovništvom — Srbici, Južnoj Mitrovici i Drenici.\nDeset specijalaca ROSU na jednog uhapšenog (video)\nNa društvenim mrežama pojavio se još jedan snimak hapšenja u severnom delu Kosovske Mitrovice, u naselju Bošnjačkoj mahali.\nAlbanski mediji objavili snimke na kojima se čuju pucnji (video)\nKosovski mediji objavili su snimke na kojima se navodno čuju pucnji tokom akcije pripadnika ROSU na severu KiM.\nObjavljen snimak dramatične akcije ROSU na Severu KiM (video)\nObjavljen je prvi snimak dramatične akcije specijalaca ROSU, koji su jutros upali na sever KiM.


Ekonomija - datum: 2020-03-16 GRAĐEVINSKI DIO POSLA NA PRVOJ DIONICI AUTOPUTA U ZAVRŠNOJ FAZI Radovi gotovi do septembra\nNadzornik izgradnje Vanja Ivanović kazao je da će na dionici autoputa Bar– Boljare od Smokovca do Mateševa do kraja septembra biti završeni svi građevinski radovi, dok će za testiranje instalacija biti potrebno još vremena.\n– Predstoji postavljanje takozvane elektro-mašinske instalacije, to je sva oprema na autoputu, a do kraja septembra biće završeni svi građevinski radovi.\nŠto se tiče testiranja instalacija, mislim da će nam trebati malo vremena, jer su to složeni sistemi svjetskih standarda koji treba da garantuju bezbjednost na putu – kazao je Ivanović u emisiji ABS na TVCG. Za sada su, kako je objasnio, završeni svi mostovi, osim par rasponskih konsturkcija na četvrtoj dionici mosta R1, zbog vremenskih uslova, prenosi portal RTCG.\n– Za njihovo okončanje potrebno je desetak dana, tako da možemo reći da su građevinski radovi na mostovima završeni, a trenutno se na mostovima izvode završni radovi – naveo je Ivanović.


CCI prezentirali „Vodič kroz vlast u BPK Goražde“\nU organizaciji CCI – Centara civilnih inicijativa u Goraždu je 21.04.2008. godine prezentiran „Vodič kroz vlast Bosansko-podrinjskog kantona Goražde“.\nVodič koji sadrži najosnovnije informacije o zakonodavnoj i izvršnoj vlasti Bosansko-podrinjskog kantona Goražde predstavio je Muris Bulić, koordinator za monitoring CCI iz Tuzle. Svrha vodiča, čiji je izdavač CCI, jeste da se građanima Bosansko-podrinjskog kantona Goražde na jedan pojednostavljen način prezentira način funkcionisanja zakonodavne i izvršne vlasti u kantonu, kao i da im se pruže informacije o tome ko je odgovoran za obavljanje određenih dužnosti. Pored toga, vodič sadrži i korisne informacije koje mogu pomoći građanima pri rješavanju njihovih svakodnevnih životnih problema.\nVodič kroz vlast Bosansko-podrinjskog kantona Goražde prvo je prezentiran poslanicima u kantonalnoj Skupštini i članovima Vlade BPK Goražde. Prezentaciju građanima kantona Centri civilnih inicijativa izvršit će putem promotivnog štanda postavljenog u gradu, dok će određen broj primjeraka vodiča biti podijeljen nevladinim organizacijama sa područja kantona sa kojima CCI sarađuju, te Centru za kulturu Goražde.\n„Vodič kroz vlast“ u kantonima Federacije BiH, čiju realizaciju su finansirali The Olof Palme International Center, SIDA, Ambasada Kraljevine Holandije i Ambasada Velike Britanije, do sada je prezentiran u šest kantona Federacije.


brzevesti - 25.09.2015\nAmerički list daje pregled moćnog ruskog naoružanja koje bi moglo biti najverovatnije upotrebljeno protiv džihadista. Na prvom mestu je Suhoj-25, piše The National Interest i dodaje da pored raketa i avio-bombi, avioni Su-25 poseduju i mitraljeze koji bi na terenu mogli biti izuzetno opasni za džihadiste. Dalje, tu su vrhunski obučeni piloti na helikopterima Mi-24. Helikopteri Mi-24 se nazivaju „letećim tenkovima“, navodi list.\nBorbena vozila BTR-82A su izuzetni na terenu, jer predstavljaju spoj mobilnosti i snažne vatrene moći. Ukoliko Rusija napadne i koristi ova borbena vozila, Islamska država će imati veoma ozbiljne probleme, piše američki list. Na četvrtom mestu, The National Interest navodi dronove kojima bi Rusija sprovodila različite operacije, kako na nivou obaveštajnog rada, tako i direktnih napada. I na petom mestu, američki list nabraja Specnaz, vrhunske specijalne jedinice ruske armije, za koji kaže da će biti uvedeni na front nešto kasnije, intenziviranjem borbi i sve većim uključivanjem Rusije u ratne operacije. Američki list ocenjuje da bi Rusija koristeći svoj vojni arsenal u potpunosti mogla uništiti Islamsku državu.\nKOMENTARI na temu: RUSKI UDARAC: Samo ako hoće, Islamska država će postati prašina!


Proglašen najbolji somelijer Srbije | CityMagazine\nSrđan je somelijer već čitavu deceniju, a trenutno živi u Kanadi gde se dugo pripremao za takmičenje. „Na prošlom prvenstvu bio sam drugi, pre svega jer nisam dovoljno poznavao vina iz Srbije. Ovog puta posebno sam se posvetio tom delu, izučio sve regione i nove vinarije, tako da sam uspeo da uzmem titulu. Moram da istaknem i nivo drugih takmičara, pošto su bili veoma jaka konkurencija, što samo govori o visokom profesionalnom nivou na kom se nalaze somelijeri iz Srbije.“ – rekao je Janjić.\nSrđan Janjić - najbolji somelijer Srbije\nDruga dvojica finalista bili su Beograđanin Vlada Stojanov i Miloš Šeša iz Novog Sada, koju zauzeli drugo i treće mesto. Takimičari su se u finalu pred publikom nadmetali u degustaciji vina i destilata, dekantiranja, servisa penušavca, uparivanja vina i hrane i drugim disciplinama, a ocenjivao ih je internacionalni žiri na čijem čelu je bila Mišel Astrom Šantom, direktorica međunarodne asocijacije somelijera ASI. Pored nje, na tamičenju su sudili i predsednica austrijskog somelijerskog udruženja Anamarija Fojdl, zatim švedska predsednica Karina Tolin i Tim Volerslev kao predstavnik danske asocijacije.\nSomlijeri su sve traženije zanimanje u ugostiteljstvu, kao stručnjaci koji se bave vinom, odnosno njegovom nabavkom, servisom, čuvanjem, slaganjem uz hranu i procenom kvaliteta.Takođe, zvanje somelijera veoma je popularno i među ljubiteljima vina. Kako ističe predsednik SERSA Dejan Živkoski, sprska asocijacija broji nekoliko stotina članova, od kojih mnogi rade na prekookeanskim kruzerima i u inostranstvu, a i u Srbije je sve više restorana koji među svojim osobljem imaju i somelijere. Isto tako, članovi SERSA su i vinari, enolozi, vinogradari, trgovci vinom, kao i ljubitelji vina.\nUdruženje somelijera Srbije SERSA postoji od 2003. godine i član je međunarodne asocijacije somelijera ASI. Nacinalno takmičenje organizovano je šesti put, a somelijeri iz Srbije nekoliko puta do sada nastupali su na svetskim i evropskim prvenstvima. U sastavu SERSE je i Udruženje somelijera Vojvodine USV, koje somelijere okuplja i obučava u Novom Sadu i drugim vojvođanskim gradovima, a u planu je otvaranje još dve kancelarije u Nišu i Kragujevcu.


RTV Pink\t24.09.2008 18:31\nU govoru pred više od 100 svetskih lidera okupljenih na 63. zasedanju Generalne skupštine UN, Ban je rekao: Svi shvatamo opasnosti sadašnjeg trenutka, suočavamo se sa globalnom finansijskom krizom, sa globalnom energetskom krizom i sa globalnom krizom hrane . Međutim, naglasio je Ban suočavamo se i sa drugom vrstom krize - izazovom globalnog liderstva . Ban je pozvao na reevaluaciju moći tržišta i kapitalizma usred finansijske krize koja preti da zakoči ekonomski rast i da ukine pomoć zemljama u razvoju. Potrebno nam je novo shvatanje poslovne etike i rukovođenja, sa više saosećanja i manje nekritičke vere u magičnost tržišta , izjavio je Ban. Generalni sekretar UN je istakao da postoji opasnost da države počnu da se okreću unutrašnjosti u trenutku kada svetski izazovi zahtevaju više no ikad multilateralna rešenja. Međunarodna akcija je potrebna za sve - od rešenja klimatskih promena do smanjenja siromaštva, borbe protiv terorizma i rastućeg nasilja, naveo je Ban i upozorio ukoliko je ikada bilo poziva na kolektivnu akciju, poziva na globalno liderstvo, to je sada . Ban je naglasio da su uvek potrebne i izmene u načinu poslovanja UN i okrivio svoju sopstvenu instituciju za disfunkcionalni ugovorni sistem nagrađivanja, obećavši da će obelodaniti tokom narednih nekoliko sedmica čitav set novih reformi. Potrebno je da promenimo kulturu UN, da postanemo brži, fleksibilniji i efikasniji, odnosno moderniji , ocenio je Ban. Inače, Ban je je održao kratki pozdravni govor otvarajući skup, a nakon njega treba da se obrati američki predsednik Džordž Buš. Kako je prenela nemačka agencija DPA, više desetina svetskih lidera treba danas, prvog dana rada Generalne skupštine u novoj radnoj godini, da se obrati prisutnima a među njima iranski predsednik Mahmud Ahmadinedžad i francuski predsednik Nikola Sarkozi.


Izvor: Vesti online arhiva vesti 08.01.2021 - Naslovi.net\nIzvor: Vesti online arhiva vesti 08.01.2021\nBritanci koriste novu vakcinu\nBritanska Agencija za lekove i zdravstvenu zaštitu odobrila je danas vakcinu kompanije Moderna protiv virusa korona, što je treća vakcina odobrena za upotrebu u toj zemlji. Britanija je naručila sedam miliona doze te vakcine koju su odobrili… »\nVesti online: “Ruska vakcina prvo da dobije sertifikat”Vesti online: Kurc: Potrebno nam je više vakcina u EUjoš 2 povezane\nTramp priznao poraz: Sada treba osigurati miran prenos vlasti (VIDEO)\nOdlazeći predsednik SAD Donald Tramp priznao je u četvrtak da će Džo Bajden biti naredni američki predsednik, dan nakon nasilnog upada njegovih pristalica u zgradu Kongresa, koji je zasedao o potvrdi Bajdenove pobede. Kako prenosi AP, Tramp, koji je… »\nVesti online: Kako Erdogan vidi situaciju u SAD?Vesti online: Simpsonovi predvideli scenario posle izbora u SAD (VIDEO)\nSutra oblačno, na jugu kiša i sneg, do 5 stepeni\nSutra će biti oblačno i malo hladnije, veći deo dana suvo. Ujutro na severu delimično vedro, na jugu mestimično sa kišom i snegom. Krajem dana na jugozapadu i jugu, tokom noći i u centralnim krajevima naoblačenje sa snegom. U nižim predelima uz… »\nMaestralni Jokić nedovoljan Denveru, slavili Dončić i Marjanović (VIDEO)\nU noći između četvrtka i petka videli smo srpski okršaj u Koloradu gde je Dalas savladao Denver posle produžetka rezultatom 124:117. Na različitim stranama našli su se dvojica srpskih centara Nikola Jokić i Boban Marjanović, koji je ovog puta… »\nNikšićani Branislav Brano Mićunović, Sava Vujović i Srđan Mićunović pušteni su na slobodu. To je “Vijestima” potvrdio njihov pravni zastupnik, advokat Danilo Mićović. Branislav Mićunović, Sava Vujović i Srđan Mićunović… »\nCrvena zvezda će se za sve prolećne izazove, koji ih očekuju, pripremati na Kipru i u Turskoj, a prozivka je zakazana za 10. januar. Dejan Stanković će u nedelju ujutru okupiti igrače koje ima na raspolaganju i koji su se prethodna dva dana… »\nVesti online: Filipovski pred Borac: Koncentrisano i oprezno\n08.01.2021 Vesti online, kategorije


Dešavanja U Kolašinu će se graditi još tri hotela visoke kategorije\nHotel “D” sa depadansom “E” zatim “Elite Hotel & Residence”, kao i projekat gradnje hotelskog kompleksa “Montis Hotel & Resort”\nVlada Crne Gore je prihvatila i dodala još tri investicije na listu razvojnih projekata, u okviru kojih je moguće dobiti ekonomsko državljanstvo. Na listu razvojnih projekata dodate su i tri investicije u Kolašinu.\nPrva je izgradnja hotela “D” sa depadansom “E” zatim izgradnja hotela “Elite Hotel & Residence”, kao i projekat gradnje hotelskog kompleksa “Montis Hotel & Resort”.\n„Svi projekti će se realizovati po kondo modelu poslovanja. Po definiciji, kondo hotel je velika, hotelska zgrada, tipično visoko podignuta, sastavljena od pojedinačnih stambenih jedinica koje se prodaju pojedincima i investitorima za ličnu upotrebu ili kao imovina za iznajmljivanje”, istakao je CDM.\nVećina hotela sa apartmanima upravlja strukturiranim programom iznajmljivanja na osnovu zajedničkog iznajmljivanja kako bi nekretninu plasirali kao hotel za odmor kada ga vlasnik ne koristi, naglasio je Portal.\nPrethodni tekstUtvrđeni kandidati i knjige za nagradu “Dialogos”\nSledeći tekstDan kada su pomjerene granice crnogorskog alpinizma – Uspon na MANASLU 8163 m\nMudre misli (26)


Back TURIZAM HOTELI Spektakularan vikend u hotelu Rtanj na Kop-u\nčetvrtak, 27 jul 2017 23:59\nRtanj će na poseban način biti uključen u ove događaje. Fešta će počiti u petak veče ispred hotela, dočekom učesnika trka pasta žurkom, koja počinje 20:00, a u isto vreme u lobiju i Kamin sali nastupiće DJ Tea and Biscuits.\nU subotu se za sve takmičare, ispred hotela, od 15:00 do 17:00 priprema pasulj u kazanu, a od 20:00h, pasta žurku će pratiti rock bend Absolute Beginners iz Aleksandrovca.\nU nedelju će, za sve učesnike, biti organizovan oproštajni ručak, kada se za njih od 16:00 časova priprema čuveni rtanjski kupus u velikom loncu, i ako vreme posluži, sve to će se odvijati na platou ispred hotela.\nU krofnama, zaštitnom znaku Rtnja, svi posetioci će moći da uživaju u hotelu, gde će ih i praviti, kao i u krugu Konaka, na manifestaciji „Dani borovnica“. U skladu sa manifestacijom krofne će imati preliv od borovnica.


Početak/Društvo/Monika Karimanović dobija svoj sprat u kući u Suvom Dolu\nNiške Vesti28. marta 2022.\nPorodica Monike Karimanović dobila je danas obećanje gradonačelnice Niša Dragane Sotirovski i njenih saradnika da će njihova kuća u Suvom Dolu biti dograđena i da će dobiti novih 40 kvadrata stambenog prostora.\nDevojčica je pre tri godine bila oteta, ali je preživela desetodnevnu torturu i nastavila da živi u neuslvnoj kući sa roditeljima i dedom.\nMajka devojčice Aleksandra Karimanović je kazala da će njena ćerka konačno dobiti svoju sobu i kupatilo. Ona je kazala da je njena ćerka sada dobro i da se priprema za polaganje testove za upis u srednju školu.\n„Idemo napred koliko god možemo. Drago mi je što je opet stala „na svoje noge“ i što želi da uspe u životu. Imala je težak period, jedan od najgorih, ali je rešila da ide napred. Tu smo mi da je bodrimo. Uči sada puno želela bi da upiše šku za vaspitačice ili Pravno-poslovnu školu“, kazala je Aleksandra Karimanović.\nDevojčicin deda Miodrag Sulejmanović rekao je da će na postojećih 40 kvadrata kuće biti dograđen sprat koji će imati dve sobe, kupatilo i hodnik.\n„Za tri meseca bi trebalo da bude sve gotovo. Dokumentacija je sva obezbeđena osim građevinske dozvole, a i ta dozvola bi trebalo da stigne u narednih mesec dana. Najbitnije je što će da nam razdvoje strujomer, da ne delimo više sa mojim bratom strujom i što će da nam obezbede da imamo svoj vodomer“, rekao je Sulejmanović.\n„Postupak legalizacije kuće je završen i u toku je postupak dobijanja građevinske dozvole za nadogradnju, kako bi Monika dobila svojih 40 kvadrata stambenog prostora“, izjavila je Sotirovski.\nOna je kazala da će grad i Centar za socijalni rad pomoći da Karimanovići dobiju sopstveno brojilo i poseban vodomer.\n„Ne bih govorila o iznosu radova, grad ima svoje ljude i donatore koji žele da pomognu u materijalu i građevinskim radovima. Ne treba zazboraviti da grad ima i svoje javno komunalno preduzeće koje ima majstore, pa ćemo svi zajedno pomoći“, istakla je Sotirovski.\nNinoslav Jovanović, poznatiji kao „Malčanski berberin“ oteo je tada dvanaestogodišnju 12-godišnju Moniku Karimanović na putu do škole u Brzom Brodu 20. decembra 2019. godine, a devojčica je pronađena u selu Pasjača posle desetotodnevne potere.\nJovanović je uhapšen 5. januara na seskom groblju u rodnoj Malči i osuđen na doživotnu robiju. Zbog otmica i silovanja koje je ranije počinio, Jovanović je u zatvoru proveo 22 godine.\nCentar za socijalni rad Dragana Sotirovski Monika Karimanović Suvi Do


Prvi put od uvođenja produžena linija gradskog prevoza u Herceg Novom - CdM\nLinije gradskog prevoza u Herceg Novom od ponedeljka, 17. septembra će saobraćati do ulaska u Sutorinu, tačnije objekta „Voli“, što je prvi put da je linija produžena od uvođenja javnog prevoza prije više od tri decenije, saopšteno je iz ove opštine.\n“Na ovaj način izlazi se u susret potrebama brojnih građana, mještanima naselja Bajkovina i Njivice, kao i brojnim zaposlenima velikih poslovnih centara u ovom dijelu grada, kojima će produžena linija umnogome olakšati prevoz do posla”, smatraju iz Herceg Novog.\nIzmjenu linije inicirala je Opština Herceg Novi, a dogovor je postignut zahvaljujući, kako kažu, dobroj saradnji sa preduzećem „Blue line“, koje obavlja usluge javnog gradskog prevoza, i kompanijom „Voli“.\n“Ovom izmjenom, završna stanica linija Igalo – Kamenari i Igalo – Meljine biće ispred objekta „Voli“, koji je prepoznao potrebu i na svom parkiralištu ustupio dovoljnu površinu za stajalište i okretnicu autobusa. Završeno je ocrtavanje horizontalne signalizacije, a do ponedeljka će biti i postavljeno stajalište”, navode u saopštenju.\nOsim toga, kako dodaju, biće uvedeno još jedno stajalište, na raskrsnici prema naseljima Servisna zona i Bajkovina, radi građana koji žive i rade u ovom dijelu grada.\nTakođe, lokalna uprava i preduzeće „Blue line“ dogovorili su da će u narednom periodu biti bolje regulisan gradski prevoz prema Sutorini, čime će nastojati da maksimalno izađu u susret molbama i potrebama mještana.\nTagoviautobuska linija Herceg Novi


SAD: Iranac priznao da je planirao ubistvo saudijskog ambasadora - Radio Slobodna Evropa\nVijestiRaspored emisijaProgramiPodcastKako nas slušatiFrekvencije u BiHFrekvencije u SrbijiFrekvencije u Crnoj Gori Sedmica u slikama: 18. - 25. maj 2013. Sećanje na Jevreje sa Kosova ubijene u Holokaustu Kosovo Polje: Imam i sveštenik šalju poruku mira Protest prosvjetnih radnika u Sarajevu Stranica TV LibertyRSE na YouTube-uFoto galerijeVideo Vijesti SAD: Iranac priznao da je planirao ubistvo saudijskog ambasadora Printajte Veličina slova - + 17.10.2012 Iranac Mansor Arbabsiar, koji ima i državljanstvo SAD, priznao je u sredu da je pripremao ubistvo ambasadora Saudijske Arabije u Vašingtonu i da je za to trebalo da plati 1,5 miliona dolara.\nAtentat na ambasadora planiran je prošle godine, a Arbabasiar je to hteo da plati čoveku za koga je verovao da je meksički narkodiler.\nArbabsiar (58) je na izjašnjavanju na suđenju za zaveru i plaćanje ubistva pred sudom na Menhetnu, na više puta ponovljeno pitanje sudije da li je imao nameru da ubije ambasadora odgovorio da jeste. Izricanje presude Arbabsiaru zakazano je za 23. januar, a za delo za koje mu se sudi zaprećeno je zatvorskom kaznom do 25 godina, navodi Beta.\nTokom današnjeg ročišta, pomoćnik tužilaštva Edvard Kim pitao je Arbabsiara da li je iranska vojska učestvovala u zaveri, što je Arbabsiar takođe potvrdio. Arbabsiar je u pritvoru od 29. septembra 2011. Njegovi advokati tvrde da Arbabsiar pati od bipolarnog poremećaja.


Stanković: Hitno preduzeti konkretne mere protiv zagađenja vazduha - JuGmedia\n„Tek što je počela grejna sezona, ponovo se javlja problem sa zagađenjem vazduha. Vidljivost je još više smanjena zbog magle koja se spušta kako u jutarnjim tako i u večernjim časovima. Zbog toga je otežano i usporeno kretanje autobusa, automobila, pa je i zagađenje od izduvnih gasova veće. Ovako loš vazduh Nišlije udišu godinama, a čini se da se ništa nije promenilo ni u odnosu na početak godine, kada sam kao odbornik Skupštine Grada Niša, organizovao građanski protest i predložio konkretne mere za smanjenje zagađenosti vazduha u Nišu. Permanentno loše stanje vazduha takođe dovodi do smanjenja imuniteta, što u vreme epidemije Covida 19 može samo da dovede do povećanja broja zaraženih“, izjavio je Miodrag Stanković, odbornik u Skupštini Grada Niša.\nDo situacije da imamo visok stepen zagađenja vazduha došli smo nemarnom politikom Gradskog rukovodstva, tvrdi on.\n„Zato zahtevam Izveštaj o radu i rezultatima Radne grupe koja je formirana 28.01.2020. godine i Gradskog štaba za vanredne situacije Grada Niša i da se Izveštaj dostavi na uvid svim odbornicima i javnosti. Građani moraju da znaju šta je Radna grupa, od trenutka kada je formirana, uradila po pitanju poboljšanja kvaliteta vazduha u Nišu“, rekao je Stanković.\nStanković je zaključio da je potrebno u hitnom roku preduzeti konkretne mere za suzbijanje i otklanjanje štetnih posledica po zdravlje naših sugrađana, koje su već nastale zbog povećanog zagađenja vazduha.\nU Vranju devet novoinficiranih od korone, u Vlasotincu jedan\nPosle dužeg perioda mirovanja, korona virus ponovo se širi u Pčinjskom okrugu, gde se povećava i broj pregleda u kovid ambulanti ATD, a posle dva…


Održana javna debata u Foči: HE Buk Bijela će imati negativne posljedice po lokalne zajednice i životnu sredinu | Center for Environment\nOdržana javna debata u Foči: HE Buk Bijela će imati negativne posljedice po lokalne zajednice i životnu sredinu\nPovodom 22. marta, Svjetskog dana voda, danas je u Foči održana javna debata na temu izgradnja hidroelektrana Buk Bijela, Foča i Paunci. Predstavnice međunarodnih nevladinih organizacija i udruženja građana iz BiH, Srbije i Crne Gore predstavile su zainteresovanoj javnosti hronologiju projekta Buk Bijela, rizike koje on nosi kao i problematiku koja se za njega vezuje, odnosno negativne posljedice koje bi njegova izgradnja imala po životnu sredinu.\n„Koncesija za ovaj projekat je dodijeljena na entitetskom nivou, Ustavni sud BiH donio je odluku da je ovaj postupak neustavan i za rješavanje ovog pitanja imenovana je Državna komisija za koncesije BiH. Projekat ima i poteškoća u pronalaženju sredstava i netransparentan je izvor finansiranja, a posebno je zabrinjavajući njegov uticaj na biodiverzitet, životnu sredinu, kao i na potencijale za razvoj turizma ovog kraja“, istakla je Jelena Ivanić iz Centra za životnu sredinu iz Banjaluke.\nNataša Kovačević iz međunarodne organizacije CEE Bankwatch koja se bavi monitoringom finansiranja projekata u oblasti energije naglasila je da Svjetska Banka i Evropska unija nisu zainteresovani da investiraju u HE Buk Bijela i Foča.\n„To dovoljno govori o tome da se ni jedan ozbiljan investitor koji mari za primjenu visokih ekoloških i socijalnih standarda neće upustiti u ovakav posao. Također, nije dokazana ni izvodljivost ovog projekta, kao ni štete za životnu sredinu i ekonomiju lokalnih zajednica koje zavise od ove rijeke. Podsjećamo da je riječ o povezanom sistemu rijeka Drina – Tara koji je daleko najprofitabilniji za lokalne zajednice Crne Gore i BiH od bilo kojeg drugog vodotoka u ove dvije države. Krajnje je vrijeme da BiH odustane od brana i ozbiljno se posveti zaštiti prirodnih bogatstava gornje Drine, uz punu zakonsku zaštitu slobodnog toka i staništa stogo zaštićenih vrsta, posebno mladice i pastrmke“.\nNataša Milivojević iz Ekološkog udruženja „Rzav“ iz Srbije i saradnica Svjetske organizacije za zaštitu prirode – WWF Adria ističe da su se u više navrata obraćali nadležnim institucijama u Srbiji u vezi sa gradnjom HE „Buk Bijela“.\n„U odgovoru koji smo dobili navodi se da se ovaj projekat nalazi u pripremnoj fazi, te da još uvijek nije poznat izvor finansiranja, a ostali smo uskraćeni za informacije o sadržaju Sporazuma o saradnji između Vlade Srbije i RS. Dakle, još ne znamo da li će ovaj projekat finansirati građani Srbije ili većinskim dijelom neki privatni investitori. Za sada je samo poznato da je postavljen kamen temeljac i da javnost očekuje da dobije studije izvodljivosti i ekonomske opravdanosti, te studiju procjene uticaja. Znamo kako se iz fioka vade reliktni projekti, koji su zastarjeli, pa se s pravom postavlja pitanja koja je vizija korišćenja hidroenergije i šta su naši nacionalni interesi, znajući kakva je cijena struje i koliki su gubici na mrežama“.\nJedna od privrednih grana na koju će ovaj projekat svakako uticati, a koja ima najveći potencijal na području Foče je rafting turizam. Mirko Davidović iz Rafting centra ”Tara-Raft” iz Foče ističe da će izgradnja ovih objekata potopiti gornji tok Drine koji je ujedno i njen najljepši dio, dio kanjona Sutjeske i vjerovatno dio kanjona Tare obzirom da se kota uspora, tj gornja kota jezera nalazi na mjestu sastavaka Tare i Pive, gdje nastaje rijeka Drina.\n„To će nesumnjivo uticati na tokove ovih rijeka i samim tim na razvoj raftinga, kajakinga i kanuinga u ovom području. Ovaj kraj je prepoznat kao popularna turistička destinacija ne samo kod nas već i u Evropi i cijelom svijetu i taj potencijal će biti narušen u slučaju Tare, ili kompletno uništen u slučaju Drine i Sutjeske“. Predstavnice ekoloških udruženja su zaključile da je riječ o projektu koji je problematičan iz više razloga, počevši od finansiranja do njegovog uticaja na životnu sredinu.


Novootkrivena planeta u opasnosti od sopstvenog Sunca | PC Press\n15. decembar 2018. Milan Živanović\nNovootkrivena planeta veličine Neptuna toliko se približila zvezdi oko koje kruži, da naučnici pretpostavljaju da bi uskoro mogla da se jednostavno istopi.\nEksperti ističu da je ovo najopasniji način na koji planete gube masu, te dodaju da je slučaj novootkrivene planete ekstremniji od do sada poznatih, i da gubi više mase od bilo koje poznate egzoplanete koja se našla u toj situaciji. Upravo zbog toga se predviđa da bi u narednih nekoliko milijardi godina polovina planete mogla da jednostavno nestane.\nNaime, radi se o planeti GJ 3470b, koja je u naučnim krugovima poznatija kao „vreli Neptun“, što znači da se radi o vrelom gigantu, poput Neptuna ili Jupitera, a razlika je u tome što je nova planeta bliža svojoj zvezdi od bilo koje planete iz našeg Solarnog sistema. GJ 3470b je, u stvari, toliko blizu zvezdi oko koje kruži da jednostavno isparava u kosmos, a zbog toga što, bez obzira na veličinu, planeta nema veliku masu, tako da je gravitaciona snaga toliko slaba, da se javlja problem čak i kada je zadržavanje atmosfere u pitanju.\nPročitajte i: Ganymede: Vesti s Jupiterovog meseca\nNestajanje planete GJ 3470b moglo bi da pruži koristan uvid u funkcionisanje gasnih planeta izvan našeg Solarnog sistema, a posebno zbog toga što su takozvani „gasni Neptuni“ prilično retki. Naučnici su došli do zaključka da je tako upravo zbog toga što bivaju uništavani kada se približe svojim zvezdama, nakon čega se raspadaju u takozvane „mini-Neptune“.\nTagovi: GJ 3470b, Jupiter, Neptun\n← BIZIT 2018 radionica: Kako je Miroslav Varga prevario Google\nKako iskoristiti novogodišnje promocije operatera →


BEŽI OD IGLE Vučić 22.avgusta: Prvi ću da primim vakcinu! VIDEO\nZašto predsednik Srbije Aleksandar Vučić i pored silnih najava vakcinisanja nije našao za shodno da svoje obećanje građanima i ispuni, pitanje je na koje i dalje ne postoji odgovor.\nVučić je još 22. avgusta 2020. godine rekao da će primiti "prvu vakcinu koja dođe i baš me briga koja je", te dodao da čeka naši stručnjaci kažu da je dobra.\n- Ja ću primiti prvu vakcinu koja bude došla u Srbiju da bi ljudi mogli da vide koliko verujemo u to i koliko je važno. Ja ću da primim od prvog proizvođača, ko god da bude - ponovio je istu stvar predsednik u oktobru prošle godine.\nOnda je izbegao da odgovori na pitanje novinara N1 i rekao da će vakcinu primiti:\n- Kada mi vi sa N1 kažete da je neka vakcina loša, ja ću baš tu da primim, samo da bih pokazao narodu da su sve vakcine dobre - rekao je Vučić.\nAleksandar Vučić FOTO: ATAimages/Antonio Ahel\n"Kako bi pokazao ljudima da je kineska vakcina bezbedna i kvalitetna" obećao je da će se vakcinisati upravo Sinofarmovom vakcinom za desetak dana. To se međutim nije desilo za desetak dana januara 2021.\nSinofarm vakcina FOTO: Shutterstock\nZato je istog meseca nakon pritiska javnosti najavio da će "verovatno za vikend da primi kinesku vakcinu".\n- Pozivam ljude da se vakcinišu, a ja ću smeti i imati pravo da to učinim kada se vakciniše više od milion i po, dva miliona ljudi - objasnio je u februaru Vučić i stvorio utisak da vakcinu nije primio iz solidarnosti sa građanima.\nOva brojka vakcinisanog stanovništva pretekla je odavno, a on je u martu objašnjavao kako je "želeo kinesku, ali koju god da mi kažu ja ću da se vakcinišem".\n- Pošto sam rekao da ću da budem sa svojim narodom, ja ću u četvrtak ili petak u Merošinu ili Žagubicu i primiću baš kinesku vakcinu - naveo je predsednik.\nU martu je vakcinaciju obećavao još dva puta i objasnio da "imamo manjak vakcina u ovom trenutku", te da čeka isporuku i veruje da će se vakcinisati krajem nedelje.\nObećanje je onda usledilo i pre dva dana kada je po ko zna koji put izjavio da će primiti Sinofarmovu vakcinu. Ako obećanje o vakcinaciji bude ispunjavao kao sva ostala, sasvim je moguće da se predsednik možda nikada neće ni vakcinisati.\nObradović: Šta krije Cvijanova misteriozna smrt?!\nUhapšeni Zoranin saradnik podneo ostavku u Ministarstvu


Komesar EU za upravljanje krizama Janez Lenarčič prisustvuje terenskoj vježbi ResponSEE — Radio Velkaton : Radio Velkaton\nKomesar Evropske unije za upravljanje krizama Janez Lenarčič boravit će danas u posjeti Bosni i Hercegovini.\nLenarčič će se tom prilikom sastati sa članovima Predsjedništvom Bosne i Hercegovine, ministrom sigurnosti Selmom Cikotićem, premijerom Federacije BiH Fadilom Novalićem, v. d. direktora Republičke uprave civilne zaštite RS Milanom Novitovićem, šefom Odjeljenja za javnu sigurnost Vlade Brčko Distrikta BiH Bogdanom Bratićem i drugim zvaničnicima.\nKomesar EU također će prisustvovati terenskoj vježbi “ResponSEE” za efikasniji odgovor na potrese, koju provode službe zaštite i spašavanja iz Bosne i Hercegovine, Crne Gore, Albanije, Rumunije, Austrije, Nizozemske i Slovenije. Uz jačanje spremnosti i odgovora na prirodne i druge nesreće na zapadnom Balkanu, kroz povećanu interoperabilnost i regionalnu saradnju, cilj ove vježbe je prikazati nivo spremnosti službi zaštite i spašavanja u Bosni i Hercegovini.\nEvropska unija podržava Bosnu i Hercegovinu u području zaštite i spašavanja kroz expertizu i nabavku opreme potrebne za primjenu standarda EU kako bi BiH dobila punopravno članstvo u Mehanizmu civilne zaštite EU, navodi se u saopćenju Delegacije Evropske unije u našoj zemlji.


Evropska komisija za Raskrikavanje: Nismo mi odabrali Tanjug za novu redakciju\nMarija Vučić | 03. dec 2021.\nNakon vesti da Evropska komisija (EK) sledeće godine pokreće panevropsku redakciju u kojoj će među 16 novinskih agencija biti i i Tanjug, negodovala su novinarska udruženja u Srbiji. Pitaju po kom kriterijumu je Tanjug deo takve redakcije s obzirom na reputaciju i objavljivanje dezinformacija. Na slična pitanja Raskrikavanja, iz Evropske komisije kažu da nisu oni birali članice redakcije niti su sastavili konzorcijum od 16 novinskih agencija. „Neke novinske agencije odlučile su da zajedno iznesu predlog i uključile su partnere za koje su verovali da su najrelevantniji za dobijanje podrške EU“.\nFoto: Mickey Mystique (cc4)\nU rad ove redakcije EK će uložiti oko 1,8 miliona evra za dve godine, a osim Tanjuga njene članice biće i nemačka DPA, francuska AFP, italijanska ANSA, APA (Austrija), Belga (Belgija), EFE i Europa Press (Španija), TASR (Slovačka), STA (Slovenija), Agerpres (Rumunija). Tu su i agencije iz regiona: FENA (BiH), MIA (Severna Makedonija), ATA (Albanija) i Hina (Hrvatska).\nSudeći po odgovoru koji je Raskrikavanju stigao iz EK, neke od agencija su se prijavljivale zajedno, pa su zajedno i „prošle“ na konkursu.\nKako kažu, oni nisu birali novinske agencije, niti su formirali ovaj konzorcijum koji će činiti redakciju. Objavili su poziv za dostavljanje predloga nudeći finansijsku podršku medijskim organizacijama koje, kako navode, pokušavaju da unaprede izveštavanje o evropskim poslovima na različitim jezicima.\n„Neke novinske agencije odlučile su da zajedno iznesu predlog i uključile su partnere za koje su verovali da su najrelevantniji za dobijanje podrške EU. Dakle, ovo je potpuno privatna odluka koja ne pripada Komisiji“, ističu iz EK implicirajući da je to slučaj i sa Tanjugom, odnosno da je Tanjug deo grupne prijave više agencija.\nTanjug, inače, ima razvijenu regionalnu saradnju – zajedno sa agencijama HINA, MIA, Agerpres, FENA, ATA, i još nekolicinom, deo je Asocijacije balkanskih novinskih agencija jugoistočne Evrope (ABNA-SE). Upravo će članice ove regionalne asocijacije činiti deo nove redakcije.\nKomisija je, navode, procenjivala sve pristigle predloge u odnosu na ciljeve i kriterijume koji su objavljene u njihovom pozivu. Agencije su, kako ističu iz EK, u svojoj konkursnoj dokumentaciji navodile da će biti posvećene striktnim uređivačkim statutima nove redakcije, „kako bi se garantovalo izveštavanje koje je nezavisno, nepristrasno i bez uticaja trećih strana“.\nPo tom osnovu su i odlučili da finansiraju projekat u kome učestvuje i Tanjug.\nIstiču i da će periodično pratiti realizaciju ovog projekta, kako bi utvrdili kako agencije ispunjavaju projektne obaveze i da li poštuju principe struke.\nIpak, nisu odgovorili na neka pitanja, između ostalog da li će isključiti Tanjug iz redakcije sada kada su upoznati sa ovim kontroverzama – dugogodišnjim pristrasnim izveštavanjem agencije u korist vlasti, i brojnim slučajevima dezinformacija i propagande na njihovim servisima.\n„U ovom trenutku – pola godine pre početka rada redakcije – mi smo uvereni da će se i Tanjug povinovati ovim principima“, naveli su iz DPA za Raskrikavanje.\nDetaljnije o kontroverzama u vezi sa Tanjugovim učešćem u ovom projektu, čitajte u zasebnom tekstu.\nEvropska komisija Evropska unija Tanjug\n← Kablove RTS-a čuvalo obezbeđenje predsednika Srbije\nMeđunarodne organizacije o presudi za ubistvo Ćuruvije: Pravda mora biti zadovoljena →


Radio Tivat | Osniva se tijelo za vansudsko rješavanje potrošačkih sporova\n31 окт Osniva se tijelo za vansudsko rješavanje potrošačkih sporova\nPosted at 07:26h in Ekonomija\tby\tweb master\nTijelo za vansudsko rješavanje potrošačkih sporova, čije osnivanje je predviđeno izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti potrošača, biće novi institut preko kojeg će građani biti u mogućnosti da rješavaju sporove sa trgovcima, saopšteno je iz Ministarstva ekonomije.\nIz Ministarstva su kazali da je, u cilju što efikasnijeg usklađivanja domaćeg zakonodavstva sa pravnim standardima EU, u proceduri usvajanje izmjena i dopuna Zakona o zaštiti potrošača.\n„Jedna od ključnih izmjena tiče se osnivanja tijela za rješavanje potrošačkih sporova koje će potrošačima omogućiti da podnošenjem predloga, pismeno ili elektronski, pokrenu vansudski spor sa ciljem zaključenja poravnanja između trgovca i potrošača i donošenja neobavezujuće ili obavezujuće odluke“, rekli su predstavnici Ministarstva.\nOni su podsjetili da pri Privednoj komori već postoji Odbor za rješavanje potrošačkih sporova, tako da će tijelo za vansudsko rješavanje potrošačkih sporova biti novi institut.\n„Izmjenama Zakona o zaštiti potrošača, potrošaču će biti omogućeno da se, onda kada želi da pokrene potrošački spor, obrati tijelu za vansudsko rješavanje sporova, koje može biti osnovano na nivou konkretnog trgovca, udruženja trgovaca ili sektorski na nivou određene grane oblasti djelatnosti“, objasnili su iz Ministarstva.\nTo, kako su saopštili, znači osnivanje tijela za rješavanje potrošačkih sporova na nivou na primjer osiguravajućih preduzeća, zanatskih djelatnosti ili bilo koje druge djelatnosti koja je registrovana u Crnoj Gori.\n„Ukoliko za određenu oblast nije registrovano tijelo za rješavanje sporova, potrošač će se obratiti postojećem Odboru za rješavanje potrošačkih sporova u PKCG“, kazali su iz Ministarstva i dodali da će to pitanje u novom zakonu biti tretirano posebnim odjeljkom od 25 novih članova.


01:40 Man�ini preuzima Rusiju?01:10 Harts odbio poslednju ponudu za pomo�23:40 Kapelo sve bli�e Parizu23:20 Klose na odmoru u Republici Srpskoj22:05 Luka� umesto Stojkovi�a, vra�a se Iliev?21:55 Bogdanovi� se povukao sa drafta21:40 Pijetlovi� i zvani�no napustio Zvezdu21:00 Pa�anski na korak od glavnog �reba na Vimbldonu20:50 Venus ne igra na Vimbldonu20:40 Priprema se teren za peti Blaterov mandat20:25 "�ika Pauk" napustio Zvezdu20:20 D�iki� ponovo na mestu uspeha20:20 Ra�ovi�: "Imamo dobar �pil, nedostaju dva d�okera"19:55 Mladi �panci najbolji u Evropi19:45 Tipsarevi� pobedio Dimitrova19:35 Tako se uzimaju pare19:20 Salamanka se ugasila posle 90 godina17:55 LIVE: Fudbal17:40 Otpu�ten pa vra�en17:05 Ko�arka�i pobedom po�eli nastup na MI16:45 Juventus kupio Peluza16:30 Muslin doveo proverenog saradnika16:20 Troicki eliminisan u Istbornu16:05 Iran i Ju�na Koreja izvadili vize za Brazil15:45 Savi�: "Navikli smo na nenormalno stanje"14:25 Krajinovi� eliminisao �etvrtog nosioca14:20 Stojkovi� u Konjasporu13:55 Australija izvadila vizu za Brazil 2014.13:45 Jovana Jak�i� pora�ena na Vimbldonu13:30 Nagrade CEV za Jovanu Brako�evi� i Vanju Grbi�a\tOstale vesti\nVest danaSavi�: "Navikli smo na nenormalno stanje"18.06.2013 15:45\nTrijumf vaterpolista u Svetskoj ligi najavio je jo� jedno uspe�no leto za na� trofejni sport, ali uslovi u kojima "delfini" ostvaruju pobede su daleko od idealnih. Pro�itajte celu vest Pijetlovi� i zvani�no napustio Zvezdu18.06.13. 21:40 Po mnogima najbolji evropski "sidra�" Du�ko Pijetlovi� i definitivno je napustio redove evropskog prvaka. Pro�itajte celu vest Nagrade CEV za Jovanu Brako�evi� i Vanju Grbi�a18.06.13. 13:30 Odbojka�ka reprezentativka Srbije Jovana Brako�evi�, �lanica Vakifbank iz Istanbula, bi�e progla�ena za najbolju igra�icu Lige �ampiona 2013, dok �e Vladimir Grbi�, potpredsednik OSS, dobiti nagradu za ��ivotno delo� na �Gala ve�eri CEV�, koja �e se, po tradiciji, odr�ati u Be�u, 28. juna. Pro�itajte celu vest Odbojka�i Srbije putuju u Iran18.06.13. 12:30 Odbojka�i Srbije u utorak uve�e putuju u Teheran, gde �e u petak (21. jun) i nedelju (23. jun) od 14,30 �asova po na�em vremenu odigrati dve utakmice protiv Irana, u okviru Svetske lige. Pro�itajte celu vest Terzi� silom prilika precrtao dva imena18.06.13. 10:20 Odbojka�ice Srbije se pripremaju za nastup na svetskom Gran Priju i Evropskom prvenstvu, a selektor Zoran Terzi� je bio primoran da otpi�e dve igra�ice. Pro�itajte celu vest Udovi�i�: "Nema euforije, Svetsko prvenstvo glavni cilj"17.06.13. 16:05 Vaterpolisti Srbije su se vratili iz �eljabinska, gde su se okitili novom medaljom. Izabranike selektora Dejana Savi�a je posle trijumfa u Svetskoj ligi na beogradskom aerodromu do�ekala ministarka omladine i sporta Alisa Mari�. Pro�itajte celu vest Toski� u Vardaru17.06.13. 15:55 Rukometni reprezentativac Srbije Alem Toski� nastavi�e karijeru u Vardaru iz Skoplja. Pro�itajte celu vest Rukometa�i Srbije u prvom "�e�iru"17.06.13. 14:25 Evropska rukometna federacija je svrstala reprezentaciju Srbije u prvi �e�ir pred �reb za Evropsko prvenstvo u Danskoj. Pro�itajte celu vest Jasni� nastavio po starom17.06.13. 09:55 Kada je Sini�a Jasni� pre tri meseca ponovo imenovan za predsednika Univerzitetskog sportskog saveza Srbije, veliki deo javnosti se na�ao u �udu jer se radi o osobi protiv koje se vodi sudski proces zbog malverzacija i pronevera tokom priprema za Univerzijadu koja je odr�ana u Beogradu. Jasni� je tada smenjen, ali na povratak i nastavak zapo�etkog �posla� nije �ekao isuvi�e dugo. Pro�itajte celu vest Vranje�: "Uz puno rada mo�emo do medalje na EP"16.06.13. 22:05 Selektor rukometne reprezentacije Srbije, Ljubomir Vranje�, bio je zadovoljan nakon jo� jedne pobede od dolaska na funkciju, ali isti�e da je pred njim i igra�ima jako puno posla da bi se do�lo do �eljene igre. Pro�itajte celu vest Suvereni plasman rukometa�a na EP16.06.13. 20:40 Rukometa�i Srbije jo� su pobedom nad Rusijom izborili plasman na Evropsko prvenstov, ali su prvo mesto u na�oj kvalifikacionoj grupi potvrdili pobedom nad Bosnom i Hercegovinom od 30:23. Pro�itajte celu vest LIVE: Srbija - BiH16.06.13. 19:00 �lanovi Sportske centrale mogu da prate direktan prenos kvalifikacione rukometne utakmice Srbija - Bosna i Hercegovina. Pro�itajte celu vest Odbojka�ice iznenadile Nema�ku16.06.13. 18:20 �enska odbojka�ka reprezentacija Srbije ostvarila je drugu pobedu na I turniru Evropske lige po�to je u Leuvenu, u poslednjem, 3. kolu, pobedila Nema�ku sa 3:2 u setovima. Pro�itajte celu vest Savi�: "Najbolja igra uz veliki motiv igra�a"16.06.13. 18:15 Selektor srpskih vaterpolista, Dejan Savi�, bio je zadovoljan trijumfom, a jo� vi�e igrom prikazanom u finalu Svetske lige. Pro�itajte celu vest Vaterpolisti nadmo�no do trofeja16.06.13. 16:25 Vaterpolo reprezentacija Srbije pobednik je zavr�nog turnira Svetske lige koji je odr�an u ruskom gradu �eljabinsku. U finalnoj utakmici izabranici selektora Dejana Savi�a su nadigrali Ma�arsku i, iako oslabljeni, nagovestili dobar rezultat i na Svetskom prvenstvu u Barseloni. Pro�itajte celu vest LIVE: Srbija - Ma�arska16.06.13. 15:10 �lanovi Sportske centrale mogu da prate direktan prenos finalnog me�a Svetske lige u vaterpolu izme�u Srbije i Ma�arske. Pro�itajte celu vest Dva "srebra" za srpske kajaka�e16.06.13. 13:10 Srpski kajaka�i Simo Bolti� i Marko Dragosavljevi� osvojili su srebrnu medalju u olimpijskoj disciplini K-2 500 metara na prvenstvu Evrope u Portugaliji, a Dobrosavljevi� je potom bio drugi i u trci na 200 metara. Pro�itajte celu vest Srpski sportisti stigli u Mersin16.06.13. 13:00 Tim Srbije doputovao je u Mersin gde �e se od 20. do 30. juna takmi�iti na XVII Mediteranskim igrama. Pro�itajte celu vest Odlazak legende Ferarija16.06.13. 11:10 Voza� koji je doneo prvu pobedu Ferariju u istoriji Formule 1, Argentinac Hoze Frojlan Gonzales, preminuo je u Buenoj Ajresu u 90. godini. Pro�itajte celu vest Novo "zlato" za Dalmu Benedek-Ru�i�i�16.06.13. 10:40 Reprezentativka Srbija u kajaku, Dalma Benedek-Ru�i�i�, osvojila je drugu zlatnu medalju na Evropskom prvenstvu u Portugaliji. Pro�itajte celu vest Dobri rezultati srpskih atleti�ara15.06.13. 21:40 Prvog dana prvenstva Srbije za seniore i seniorke u Sremskoj Mitrovici, na�i najbolji atleti�ari su postigli odli�ne rezultate. Pro�itajte celu vest Slede�ih 20 vesti CENTRALIN TEREN


NALED - Upravni odbor\nNaledRukovodeći organiUpravni odbor AŽURIRANO: 29.03.2017.\nVioleta Jovanović - Izvršni direktor\nOd 1998. gradi ekspertizu u oblasti lokalnog razvoja i standardizacije, kao stručnjak i tim lider na USAID-ovim programima u Srbiji i regionu, kroz osmišljavanje i realizaciju kompleksnih razvojnih projekata za oporavak privrede i preduzetništva u vrednosti od preko 10 miliona dolara. Kao prvi zaposleni u NALED-u, na poziciji izvršnog direktora od jula 2007. pokreće osamostaljivanje i izgradnju članske organizacije koja izrasta u najveću javno-privatnu asocijaciju usmerenu na izgradnju povoljnog poslovnog okruženja u Srbiji. Tokom deset godina rada u organizaciji, prikupljeno je preko 12 miliona evra sredstava od donatora i privrede za unapređenje poslovnog ambijenta u Srbiji. Kao diplomirani filolog, dodatno obrazovanje u domenu ekonomije i projektnog menadžmenta stiče na specijalizovanim obukama i studijskim programima u SAD i Evropi. Član je Vladinih radnih grupa za izmene propisa i stručnih komisija. Angažovana je kao motivacioni govornik i moderator na stručnim skupovima na temu liderstva i ženskog preduzetništva u zemlji i inostranstvu. Poseduje međunarodno iskustvo kao konsultant u oblasti sertifikacije i zaštite intelektualne svojine. Aktivno doprinosi očuvanju tradicionalnog nasleđa Srbije i zapošljavanju žena kroz ulogu osnivača i predsednika Etno mreže za čije delovanje je prikupljeno preko 5miliona evra. Dobitnik je nagrade “Svet različitosti” 2013. koju dodeljuje Međunarodna alijansa žena u SAD (TIAW) za doprinos ekonomskom osnaživanju žena.\nAdis Berberović - Saradnik za građevinske dozvole i ugovore\nDiplomirao na Pravnom fakultetu Univerziteta u Beogradu i položio pravosudni ispit pri Ministarstvu pravde. Radio kao advokatski pripravnik, potom kao advokat iz oblasti građanske materije, radno-pravnih odnosa, obligacionih i ugovora privrednog prava, kao i na poslovima spoljno trgovinskog prometa. Od 2001. godine radio kao interni kontrolor na sprovođenju primene propisa, pravilnika i procedura USAID-a, DAI-a i primeni projektnih aktivnosti na USAID-ovom projektu SLGRP koji se bavio reformom lokalne samouprave. Pet godina radio kao interni kontrolor i HR menadžer na USAID-ovom projektu MEGA, koji se bavio lokalnim ekonomskim razvojem, gde je učestvovao na izradi i primeni pravilnika i procedura, kao i primeni radno pravnih i propisa pozitivnog zakonodavstva. U NALED-u je od septembra 2011. godine gde se najviše bavi praćenjem i zagovaranjem regulatornih reformi od značaja za privredu i unapređenje poslovanja, procesa usvajanja relevantnih podzakonskih akata. Bavi se i poslovima ljudskih resursa, ugovornog prava i pruža pravne savete.\nDragana Ilić - Pravni savetnik za saradnju sa privredom\nNakon što je diplomirala na Pravnom fakultetu Univerziteta u Beogradu 2006, Dragana je sticala profesionalno iskustvo u različitim oblastima, kako u javnom, tako i u privatnom sektoru. Znanje i iskustvo je sticala u tužilaštvu i poreskoj upravi, nakon čega je radila u internacionalnoj telekomunikacionoj kompaniji na pravnim poslovima. Od 2009, u Agenciji za strana ulaganja i promociju izvoza Republike Srbije SIEPA, pružala je pravne savete domaćim i stranim kompanijama, aktivno učestvovala u izradi investicionih ugovora između Vlade RS i renomiranih stranih investitora, kao i na odobravanju i sprovođenju programa finansijskih podsticaja za privlačenje direktnih investicija. Paralelno sa sticanjem profesionalnog iskustva, stručno se usavršavala u zemlji i inostrantvu i između ostalih, stekla sertifikate u oblasti unapređenja regulative za promociju stranih direktih investicija (Kjoto, Japan), privlačenja investicija (London, UK) i regulative dodele državne pomoći u EU i RS (Maastricht, Holandija). Od maja 2015. je u NALED-u gde se bavi unapređenjem regulatornog okvira za poslovanje, pripremom zakona i komentara zakona od značaja za privredu, amandmana, preporuka za unapređnje privrednog ambijenta (unapređenje propisa i procedura). Pored toga učestvuje u pripremi projekata i izveštavanju međunarodnih organizacija, a jedno od ključnih zaduženja je priprema i koordinacija izrade i sprovođenja nacionalnog programa za suzbijanje sive ekonomije.\nJelena Bojović - Direktor za regulatornu reformu\nKao stručnjak u oblasti regulatorne reforme i sprovođenja lokalnih politika ekonomskog razvoja, poslednjih četrnaest godina radila je na reformi zakonodavnog procesa i regulatornog okvira za poslovanje, privlačenju investicija, programima za podršku privredi i uspostavljanju partnerstava između javnog i privatnog sektora. Karijeru je započela u Međunarodnom republikanskom institutu (IRI) na poslovima razvoja političkih partija, organizacija građanskog društva i lokalnih samouprava. Nakon toga pet godina je radila kao Šef tima za lokalni ekonomski razvoj u USAID-ovom Programu za podsticaj ekonomskom razvoju opština. Bila je angažovana na izradi više od 50 strategija ekonomskog razvoja i na izgradnji insitucionalnih kapaciteta za bavljenje ekonomijom u više od 30 lokalnih samouprava. Na sličnim programima radila je i u Bosni i Hercegovini, Ukrajini, Slovačkoj, Kirgistanu i Jordanu. Poslednje četiri godine radi u NALED-u najpre kao Programski direktor a potom kao Direktor za regulatornu reformu. Radila je na analizama efekata zakona, preporukama za regulatornu reformu i učestvovala u izradi zakona i podzakonske regulative. Milica Anđelković - Saradnik\nOdbranom diplomskog rada pod temom „Problemi oporezivanja dohotka od rada u Srbiji“ završila je osnovne studije na Ekonomskom fakultetu u Beogradu na smeru Makroekonomska analiza i politika. Trenutno je student master studija na istom fakultetu, smer Kvantitativna analiza – aktuarstvo. Stipendista je Republike Srbije i Fonda za mlade talente Aleksinac.\nU NALED-u je angažovana kao praktikant od januara 2016. u okviru Policy tima. Glavni projekat na kome trenutno radi je projekat uvođenja elektronskog sistema objedinjene procedure za izdavanje građevinskih dozvola u Srbiji gde je zadužena za organizaciju obuka službenika u nadležnim organima i preduzećima širom Srbije, kao i za vođenje evidencije i izveštavanje o održanim obukama, posetama, radu Pozivnog centra za građevinske dozvole. Pored ovog, učestvovala je u realizaciji više drugih projekata poput: Prikupljanja i objavljivanja podataka o lokalnim taksama i naknadama za on-line aplikaciju Kalkulator; Prikupljanja podataka za Izveštaj o sprovođenju Nacionalnog programa za suzbijanje sive ekonomije.\nNataša Paunić - Saradnik\nZavršila je osnovne i master studije na Fakultetu političkih nauka, smer – Međunarodni odnosi sa prosekom 9,76. i master modul politikologije – Država i političko nasilje. Odbranila je master rad na temu „Studentski i građanski protesti 1996/1997. u Srbiji kao primer građanske neposlušnosti“. Tokom studiranja je bila dvostruka dobitnica Fonda za mlade talente – Dositeja, kao i dobitnica stipendije grada Beograda i Republičke stipendije. Završila je kurs novinarstva Udruženja novinara Srbije. Stažirajući u Centralno-efropskom forumu za razvoj, stekla je svoje prvo iskustvo u radu u nevladinim organizacijama. Bila je polaznica programa „Pokreni karijeru“ Centra za karijerno vođenje i savetovanje mladih talenata i Beogradske otvorene škole. Objavila je rad „Finansiranje političkih stranaka u Srbiji - Privatno iii javno?", CeSid, USAID, Beograd. U NALEDu je angažovana od oktobra 2015. godine u Policy timu kao praktikant na projektu „Zdrava inicijativa“ (Javno – privatni dijalog o održivom zdravstvu) čija su zaduženja bila prikupljanje i obrada podataka za istraživanje. Od decembra 2015. je deo Info tima Pozivnog centra za Zakon o planiranju i izgradnji. U okviru projekta uvođenja elektronskog sistema objedinjene procedure za izdavanje građevinskih dozvola u Srbiji , zadužena je za komunikaciju i pružanje saveta korisnicima sistema i koordinaciju pružanja odgovora na postavljana pitanja.\nNebojša Žugić - Koordinator za regulatornu reformu\nNebojša Žugić diplomirao je na Pravnom fakultetu Univerziteta u Beogradu. Za vreme studija bio je osnivač i aktivan član studentskih organizacija, dok je pravničko iskustvo sticao volontirajući u advokatskoj kancelariji. Činovničku karijeru započinje 2006. godine u Nacionalnoj službi za zapošljavanje obavljajući poslove planiranja, realizacije postupaka i evidentiranja javnih nabavki. Septembra 2008. godine počinje da radi u Republičkoj agenciji za razvoj malih i srednjih preduzeća i preduzetništva, a nakon gašenja Agencije 2009. godine, nastavlja sa radom u novoformiranoj Nacionalnoj agenciji za regionalni razvoj na poziciji Šefa odeljenja za pravne i zajedničke poslove, a od maja 2012. preuzima poziciju Pomoćnika direktora za pravne, finansijske i zajedničke poslove. U maju 2014. postaje savetnik u kabinetu ministra privrede, a u decembru 2014. prelazi u Državnu lutriju Srbije, gde obavlja poslove direktora Sektora za pravne i opšte poslove. Od januara 2017. godine priključuje se timu NALED-a na poziciji koordinatora za regulatornu reformu i zadužen je za podršku članovima kroz savete vezane za donošenje, primenu i izmene zakona, saradnju sa Vladom i institucijama kroz učešće u radnim grupama, pripremu nacrta propisa i amandmana, analize propisa i politika, pripremu predloga projekata, njihovo sprovođenje i izveštavanje.\nSenka Anđelković - Saradnik za regulatornu reformu\nZavršila je osnovne studije politikologije na Fakultetu političkih nauka u Beogradu. U NALED-u je angažovana od februara 2015. u Policy timu kao saradnik za regulatornu reformu u kome se bavi elektronskim građevinskim dozvolama, regulativi koju meri Doing business index Svetske banke, a učestvuje u koordinaciji Saveza za E-upravu i Zajedničke grupe Vlade RS za unapređenje pozicije Srbije na Doing busienss listi. Pored toga, trenirala je službenike jedinica lokalne samouprave i javnih preduzeća da primenjuju objedinjenu proceduru elektronskog izdavanja dozvola za gradnju. Senka je u Doing business report-u Svetske banke prepoznata kao kontributor. Dobitnica je stipendija Fonda za mlade talente – Dositeja, Hemofarm fondacije i Fonda za podsticanje mladih talenata grada Kruševca. Stažirala je i volontirala u nekoliko NVO među kojima su Srbija u pokretu, Inicijativa za društvenu odgovornost i druge. U publikaciji Budućnost iza ugla – javne politike u Srbiji objavljen je njen rad u kome je analizirala regulatorne agencije u Srbiji, a objavila je i dva rada na temu regulisanja prava na eutanaziju i političke participacije mladih. Slobodan Krstović - Saradnik za ekonomske analize\nOsnovne studije završio na Ekonomskom fakultetu univerziteta u Beogradu, na smeru "Finansije, bankarstvo i osiguranje". Uspešno odbranio Master rad na temu “Dozvoljeni oblici državne pomoći u pravu konkurencije Srbije i Evropske unije” na pravnom fakultetu na smeru ekonomska analiza prava 2012. godine. Dodatne obuke prošao u okviru seminara o trgovini i izazovima iz okruženja zemalja u razvoju, održanog u Pekingu 2011. godine i seminara o održivom razvoju održanog u Veneciji 2013. godine. Od 2010. angažovan u NALED-u na poziciji Saradnika za ekonomske analize. Koordinirao i učestvovao u implementaciji velikog broja projekata na temu porekog prava, javnih finansija, fiskalne politike i zagovaranja javnih politika na lokalnom i republičkom nivou. Koautor i učesnik u izradi različitih studija i analiza u oblasti regulatorne i neporeske reforme i oceni kvaliteta poslovnog okruženja pripremljenih u okviru tima za regulatornu reformu NALED-a. Vredan i odgovoran saradnik otvoren za timski rad i kao takav okrenut ka ispunjenju zadatih ciljeva.\nTatjana Volarev - Programski koordinator\nTatjana Volarev je projektni menadžer u NALEDu od oktobra 2014. godine, angažovana na razvoju i upravljanju projektima, praćenju i identifikaciji potencijalnih donatora i programa finansiranja, identifikaciji partnera i koordinaciji saradnje. Diplomirani je pravnik i magistar pravnih nauka u oblasti zaštite potrošača, sa pravosudnim ispitom i specijalizacijom u međunarodnom ugovornom pravu. U svom dosadašnjem radu stekla je profesionalno i upravljačko iskustvo u radu na razvojnim programima sa međunarodnim, nacionalnim i regionalnim organizacijama, organima Vlade, institucijama za istraživanje i razvoj, akademskim institucijama i privatnim sektorom. Ovo uključuje Ministarstvo za ekonomske odnose sa inostranstvom, Evropski centar za mir i razvoj (osnovan od strane Univerziteta za mir Ujedinjenih Nacija), Agenciju za osiguranje depozita, norvešku fondaciju SINTEF, kompaniju International Development Norway i druge.\nIrena Đorđević - Saradnik\nOsnovne studije novinarstva završila je na Fakultetu političkih nauka u Beogradu kao student generacije, a trenutno na Univerzitetu u Beogradu pohađa master studije Terorizma, organizovanog kriminala i bezbednosti. Prva radna iskustva stiče u najaktivnijem studentskom i zvaničnom časopisu FPN-a “Politikolog”. Od januara 2016. angažovana je kao praktikanat u odeljenju za komunikacije NALED-a gde je zadužena za održavanje web sajta i baze podataka, organizaciju događaja i pripremu promotivnih materijala, a saradnik je na izradi Regulatornog indeksa Srbije za 2015. i na USAID-ovom projektu Public-private dialogue u Srbiji. Stipendista je Fonda za mlade talente – Dositeja, Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Republike Srbije, kao i Sekretarijata za obrazovanje grada Beograda. Stručno se usavršavala kroz Međunarodni trening istraživačkog novinarstva u oblasti finansija pod pokroviteljstvom Švedskog instituta, radionicu Preduzetništvo u novinarstvu u ogranizaciji Konrad Adenauer Stiftung-a, kao i kroz radionicu u Sektoru za analitiku, telekomunikacione i informativne tehnologije Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srbije. Polaznik regionalne škole Medijske etike Veća za štampu BiH i fondacije Konrad Adenauer za jugoistočnu Evropu. Jedan je od autora u studentskom zborniku “SAD i izazivači” publikovanom 2015. u izdanju Čigoja štampe i FPN-a. Govori engleski i italijanski.\nIvana Bogosavljević - Čikić - Projektni menadžer\nNa poziciju projektnog menadžera u NALED-u stupa marta 2009. godine u okviru koje je zadužena za promovisanje i unapređivanje visokih standarda povoljnog poslovnog okruženja među lokalnim samoupravama u Srbiji i regionu (Hrvatska, Bosna i Hercegovina i Makedonija). U okviru svog tima Ivana je zadužena i za primenu principa dobrog upravljanja na lokalu u cilju povećanja transparentnosti u radu lokalne samouprave i uvođenje evropskih standarda. Učestvovala je na mnogobrojnim seminarima u zemlji i inostranstvu zarad profesionalnog razvoja, među kojima je i tronedeljni kurs u Americi posvećen društveno odgovornom poslovanju. Pored engleskog govori i turski jezik i poseduje osnovno znanje nemačkog i persijskog. Osnovne studije završila je na Filološkom fakultetu, odsek turski jezik i književnost, a prvo radno iskustvo stiče kao nastavnik engleskog jezika u osnovnoj školi u Pećincima. Marko Marić - Saradnik za projekte\nZavršio V Beogradsku gimnaziju, diplomirao na Pravnom fakultetu Univerziteta u Beogradu, smer „Međunarodno pravo“, gde je trenutno na završnoj godini master studija u oblasti međunarodnih odnosa, organizacija i evropskih integracija. Tokom studija, prva radna iskustva stiče u Vojvođanskoj i NLB banci na poslovima promocije, neposredne prodaje i savetovanja klijenata pri izboru bankarskih proizvoda i usluga, da bi nakon toga bio angažovan kao eksterni pravni konsultant u Agenciji za razvoj Sandžaka (SEDA). Od 2010. u NALED-u angažovan na pripremi tematskih diskusija i implementaciji projekata finansiranih od strane GIZ-a, USAID-a i EU usmerenih pre svega na jačanje kapaciteta lokalnih samouprava u oblasti lokalnog ekonomskog razvoja i privlačenja investicija. Izuzetne komunikacijske veštine. Otac dvoje dece, Vuka i Luke. KOMUNIKACIJE\nIvan Radak - Savetnik za odnose s javnošću\nU tim NALED-a ušao je u maju 2012. kao savetnik za medije kako bi dotadašnjim iskustvom u novinarstvu doprineo jačanju medijske zastupljenosti organizacije. Zadužen je za odnose sa novinarima, pripremu saopštenja, mesečnog biltena, žurnala Sinergija, nastupe u medijima ispred NALED-a i druge aktivnosti u cilju promocije alijanse. Novinarstvom je počeo da se bavi 2003. kao novinar u ekonomskoj rubrici dnevnog lista Danas. U junu 2009. unapređen je u urednika ekonomske rubrike. Nedugo potom usledio je angažman u nedeljniku NIN gde je takođe bio urednik ekonomske rubrike. Iz NIN-a prelazi na mesto urednika ekonomije u najtiražnijem dnevnom listu u zemlji – Blic, gde je radio do dolaska u NALED. Znanje je usavršavao na kursevima Rojtersa i Evropskog centra za novinare iz Brisela. Dobitnik je nagrade za najboljeg mladog ekonomskog novinara u Srbiji za 2008. godinu (Narodna banka Srbije). Takođe, dobitnik je Evropske nagrade za mlade novinare za 2010. (European Young Journalist Award 2010) koju dodeljuje Generalni direktorat za proširenje u Evropskoj komisiji.\nJovana Ćirić - Saradnik za komunikacije\nAngažovana u NALED-u od 2012. godine kao saradnik za marketing. U okviru marketing tima učestvuje u promotivnim aktivnostima, pripremi materijala, organizaciji događaja, vodi naloge na društvenim mrežama i prevodi sve štampane i online materijale. Od početka studija radi kao prevodilac u raznim oblastima, čime razvija stručnost u prevodilačkom pozivu. Prethodno iskustvo stiče u civilnom sektoru radeći na projektima edukacije o reproduktivnom zdravlju i pravima za osetljive grupe. Posebno se interesuje za oblast online marketinga, istraživanja tržišta i preduzetništva. Diplomirala na Filološkom fakultetu u Beogradu, smer Španski jezik i hispanske književnosti. Nakon završenih osnovnih studija, u želji da proširi svoje obrazovanje, završava master studije iz oblasti marketing menadžmenta na Ekonomskom fakultetu u Beogradu, sa master tezom "Doprinos destinacijskog marketinga privlačenju investicija". Svoja znanja proširuje i učešćem na obukama poput "Certificate Course in Performance Management" u Nju Delhiju, Indija.\nMilica Dobrašinović - Saradnik za odnose s javnošću\nNa poziciji Saradnik za odnose sa javnošću, u Marketing timu NALED-a, angažovana je od 2012. godine. Prva iskustva stiče radom u medijima (TV B92, KeyConnection Media), baveći se društvenim i ekonomskim temama. U Odeljenju za lokalnu samoupravu u Narodnoj kancelariji predsednika Republike, bliže upoznaje rad i ulogu privatnog, javnog i civilnog sektora. Iskustvo u nevladinom sektoru stiče u Udruženju građana Srbija u pokretu, radom na promociji projekta Podignimo rampu. U NALED-u je angažovana za organizaciju događaja, promociju u medijima, na internetu i društvenim mrežama. Diplomirani je novinar-politikolog i stekla je certifikate NDI (Efikasno komuniciranje), CINS i NUNS (Istraživačko novinarstvo – javne finansije) i Konrad Adenauer (Medijska škola za studente novinarstva u JIE). Milica Stefanović - Direktor za komunikacije i razvoj\nOd 2002. do danas stekla je jedinstveno iskustvo radeći sa privatnim, javnim i civilnim sektorom. Prva iskustva u struci stekla je na poziciji marketing asistenta u kompaniji Link group, gde je radila na analizama tržišta i marketing miksa, i pripremi promotivnih materijala. Od 2007. radila kao savetnik za marketing na USAID-ovom programu za podsticaj ekonomskom razvoju opština (MEGA) vrednom $26 miliona. Specifičnu ekspertizu stekla je u oblasti lokalnog ekonomskog razvoja i promocije investicija. U oktobru 2010. prelazi u NALED na poziciju marketing menadžera, i kasnije – direktora marketinga. Zadužena je za strateške komunikacije i odnose s javnošću NALED-a, kreiranje i sprovođenje kampanja javnog zagovaranja, organizaciju događaja, off i on-line promociju, razvoj proizvoda i usluga. Diplomirani je ekonomista, marketing orijentacije i ima certifikate iz biznis planiranja, marketinga (Academic Training Association) i promocije investicija (FIAS, Svetska banka). Dodatna znanja stekla je na stručnom usavršavanju u SAD-u i Kini. Član je Mense. Višnja Račić - Menadžer za razvoj članstva\nOsnovne studije završila na Filološkom Fakultetu Univerziteta u Beogradu, na odseku slavistike, smer poljski jezik i književnost. Svoje stručno obrazovanje i veliko iskustvo u radu sa privredom i privatnim licima sticala je na poslovima u bankarskom sektoru gde je preko 10 godina provela na različitim pozicijama i poslovima u radu sa klijentima banke, kao i na menadžerskim pozicijama u okvirima kojih je bila zadužena za upravljanje i rukovođenje radom ekspozitura i njenih zaposlenih. Najveće iskustvo u radu sa korporativnim klijentima stiče na poziciji Savetnika za rad sa velikim klijentima sa koje prelazi i pridružuje se timu NALED-a. Na poziciji Menadžera za razvoj članstva, u sektoru za komunikacije i razvoj NALED-a, angažovana je od jula 2015. godine. Njena osnovna zaduženja na ovoj poziciji su priprema strategije za razvoja članstva, razvijanje saradnje sa postojećim članovima, privlačenje i uključivanje novih članova iz redova lokalnih samouprava, kompanija i organizacija civilnog društva, promovisanje vrednosti i ideje NALED-a kao organizacije koja radi u opštem interesu Srbije i definisanje novih aktivnosti i programa sa članovima.\nAna Radosavljević - Administrativni asistent\nOd 2001. godine u visoko profesionalnoj atmosferi hotela Hyatt Regency Belgrade stiče radno iskustvo na poslovima recepcionera i konsijerža. Tokom rada u Hyatt-u pohađala je više treninga i obuka i stekla zavidno iskustvo u internoj i eksternoj komunikaciji. Od aprila 2002. godine u Ambasadi Republike Koreje u Beogradu obavljala je više poslova: receprioner, prevodilac, asistent u odeljenju za obrađivanje viza, asistent diplomatama na administrativnim poslovima. Rad u ambasadi donosi nova iskustva vezana za diplomatski kor i protokol i kulturu i običaje naroda Republike Koreje. U januaru 2005. godine zapošljava se u britanskom predstavništvu firme koja se bavi trgovinom čelika i to na pozicijama menadžer kancelarije i administrativni asistent. Svakodnevna komunikacija sa poslovnim partnerima i posete kancelariji u Londonu, doprineli su profesionalnom usavršavanju u oblasti poznavanja govornog i pisanog engleskog jezika. U NALED dolazi u februaru 2013. godine na poziciju Administrativnog asistenta, gde između ostalog radi na održavanju redovne telefonske i pisane komunikacije sa članovima NALED-a, kao i na pripremi članske dokumentacije i Sporazuma. Biljana Milutinović - Saradnik za finansije i administraciju\nBiljana je diplomirala na Filološkom fakultetu u Beogradu i svoja prva radna iskustva stiče u oblasti marketinga i odnosa sa javnošću uzimajući učešće u organizaciji i realizaciji raznovrsnih projekata i događaja za najveća i najpoznatija imena svetske privrede i industrije (Seat, Nestle, Audi, British American Tobacco itd.), kao i vođenjem javnih nastupa. U NALED dolazi 2010. godine na poziciju menadžera kancelarije, na kojoj je bila zadužena za održavanje poslovne prepiske sa članovima i partnerima, pripremanje i arhiviranje članske i projektne dokumentacije i baze podataka. Paralelno, učestvuje u organizaciji i relizaciji projekata i događaja, moderiranju skupovima. Od 2014.godine Biljana prelazi na poziciju saradnika za finansije gde najviše komunicira sa bankama, zadužena je za sva plaćanja, pripremu i praćenje finansijskih izveštaja.\nMarko Stanojević - Direktor finansija i administracije Osamnaestogodišnje profesionalano iskustvo stečeno radeći u privatnom sektoru i na međunarodnim projektima. Prva radna iskustva stiče na poslovima komercijaliste u kompaniji koja se bavila izvozom jagodičastog voća, gde je ubrzo napredovao na poziciju menadžera sektora. Od početka 2003. godine radio na USAID-ovom programu SLGRP na poziciji logističara programa gde stiče potrebna iskustva rada u administraciji, sa posebnim osvrtom na organiziju velikog broja seminara, radionica, konferencija i drugih događaja. Od 2006. godine unapređuje stečena iskustva radom u administraciji na poziciji menadžera kancelarije USAID-ovog programa MEGA kroz vođenje tima i organizaciju funkcionisanja kancelarije. Od januara 2011. godine počinje da radi u NALED-u na poziciji direktora operative (Domaćin NALED-a) sa osnovnim ciljem i zadatkom da izvrši reorganizaciju iz oblasti finansijskog poslovanja, administracije i HR-a. Ubrzo prelazi na poziciju direktora finansija i administracije gde pored vođenja tima od 6 ljudi ima vrlo značajnu ulogu u menadžmentu organizacije. Zadužen je za upravljanje finansijama organizacije, organizaciju događaja i aktivnosti NALED-a. Završio je ekonomsku školu u Beogradu, i trenutno privodi kraju studije na Sportskoj akademiji u Beogradu.\nStefani Kostić - Saradnik za projekte i administraciju\nRadno iskustvo u civilnom sektoru i privredi je sticala tokom više od petnaest godina. Saradnju sa međunarodnim organizacijama započela na USAID-ovom CRDA projektu gde je radila na poziciji Reginalnog koordinatora za četiri opštine zapadne Srbije. Bila je odgovorna za koordinaciju, upravljanje i izveštavanje svih projekata kancelarije, a kao deo tima učestvovala je u izradi prvih strategija za lokalni ekonomski razvoj u Srbiji. Nakon kraćeg angažovanja u Grupi 484 na poziciji asistenta projektnog koordinatora, prelazi u farmaceutsku kompaniju Inpharm, a zatim na poziciju asistenta MoneyGram tima koji uvodi uslugu transfera novca na srpsko bankarsko tržište. Specifično iskustvo stekla je u najvećoj medijskoj kompaniji na Balkanu – Adria Media Group, radeći na poziciji administrativnog koordinatora i ličnog asistenta generalnog direktora. 2015. prelazi u NALED na poziciju administrativnog asistenta, gde je često prvo lice u susretu i komunikaciji sa članovima i partnerima NALED-a, i administrativna podrška organizacije. Diplomirala na je Politehničkoj akademiji u Beogradu, i ima zvanje strukovnog ekonomiste, a prošla je dodatne obuke u domenu LER-a, upravljanja projektima i tehnika pregovaranja. Govori engleski i grčki.\nVladimir Dunđer - Logističar\nPrvo radno iskustvo stiče 2006.godine u preduzeću “Protector Security System” doo, na radnom mestu šefa odeljenja za transport, gde obavlja poslove logistike, organizacije poslovanja i aktivno učestvuje u kreiranju poslovne politike firme, pri čemu njegova lojalnost i odgovornost naročito dolazi do izražaja. Nakon toga u junu 2010. godine, počinje da radi u NALED-u na poziciji logističara. Zadužen je za logističku podršku u organizaciji događaja, administrativne poslove, održavanje voznog parka. Usavršavanje poslovnih sposobnosti i znanja je cilj kome teži u svakodnevnim radnim zadacima.\nVladimir Milutinović - Saradnik za nabavke i događaje\nPrva radna iskustva stiče 2002. godine u Vrhovnom sudu Srbije na poslovima arhive i administracije, a potom u privatnom sektoru, u maloprodaji telekomunikacione opreme. Od 2005. godine radi na pozicijama shop i retail menadžera u Roaming Electronicsu, gde je zadužen za nadzor i koordinaciju osoblja u prodaji i marketingu, i eksternu komunikaciju s partnerima. Tokom 2008. godine počinje da radi kao logistička podrška na organizaciji događaja i promotivnih aktivnosti za klijente u kiparskoj kompaniji Ultima Communications. Dolaskom u NALED 2009. godine, prvobitno je angažovan na poslovima web administratora, održavanja IT opreme i logističke podrške, da bi dve godine kasnije bio unapređen na poziciju menadžera logistike. Zadužen je za nabavke, tehničku podršku organizaciji događaja i održavanje informacionih sistema, opreme i inventara NALED-a. Video


Belgrade Youth Fair: Prilika da sebi obezbediš praksu ili zaposlenje\n16/10/2020 16/10/2020 Budi aktuelan by editor\nŠesti po redu Belgrade Youth Fair, najveći karijerni događaj u regionu, biće održan 29. i 30. oktobra u interaktivnom online formatu. Mladi će imati priliku da se povežu sa mnogobrojnim poslodavcima i tako sebi obezbede praksu ili zaposlenje, ali i steknu znanja za koja će dobiti sertifikat. Program će trajati od 10 do 17 časova, i biće podeljen na sajamski i konferencijski deo.\nCilj manifestacije Belgrade Youth Fair jeste povezivanje mladih sa poslodavcima, kompanijama i institucijama, kao i pružanje prilike da, u okviru besplatnih predavanja, radionica i edukacija, prošire svoja znanja iz različitih sfera, ali i da se upoznaju sa načinom funkcionisanja najuspešnijih kompanija u regionu i čuju kako izgleda biti deo takvog tima.\nStudenti i diplomci, kao i osobe koje traže novi posao, već sada mogu da šalju svoje radne biografije za praksu/posao putem zvaničnog sajta, a one će svim kompanijama koje učestvuju na sajmu biti prosleđene i dostupne do kraja godine.\nTagovi: belgrade youth fair\nBudi inspiracijaPijanistkinja Aleksandra šije maske za osobe oštećenog sluha