Siniša Mali: Sporazumi vredni 700 miliona evra za borbu protiv koronavirusa i bolji kvalitet života građana - Beograd24\nSiniša Mali: Sporazumi vredni 700 miliona evra za borbu protiv koronavirusa i bolji kvalitet života građana\nAutor Redakcija Beograd24\t Postavljeno Nov 25, 2020\nFoto: Tanjug, Tara Radovanovic\nMinistar finansija Siniša Mali danas je poslanicima Narodne skupštine Republike Srbije predstavio niz sporazuma koje je Vlada potpisala sa renomiranim međunarodnim finansijskim institucijama, a kojima se pre svega omogućava bolji odgovor zdravstvenog sistema na pandemiju Kovida 19.\nPred vama se nalazi sedam veoma važnih sporazuma, čija je ukupna vrednost skoro 700 miliona evra. Oni su pre svega usmereni na borbu naše zemlje protiv virusa Kovid 19, odnosno za nabavku medicinske opreme, izgradnju regionalnih laboratorija, ali i za unapređenje zelene ekonomije, izgradnju vodovodne i kanalizacione mreže u 60 opština, kao i za unapređenje energetske efikasnosti“, napomenuo je ministar Mali. Kada je reč o Sporazumu o zajmu za Projekat „Hitan odgovor Republike Srbije na Kovid 19“, između Republike Srbije i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, ministar je naglasio da je njegova vrednost 92 miliona evra.\n„Njime se pomažu tekuće aktivnosti i investicije u zdravstvo, kako bi se doprinelo borbi protiv virusa korona. Sredstva su, između ostalog, namenjena za nabavku dodatne medicinske opreme, za obuku medicinskih radnika, izgradnju regionalnih laboratorija u Novom Sadu i Kragujevcu, odnosno za modernizaciju i jačanje kapaciteta zdravstvenog sistema. Time ćemo sigurno ojačati naše kapacitete u borbi protiv virusa Kovid 19“, naveo je on. Pred poslanicima je i Predlog zakona o potvrđivanju Okvirnog sporazuma o zajmu između Banke za razvoj Saveta Evrope i Republike Srbije za finansiranje javnog sektora – podrška naporima Republike Srbije na ublažavanju pandemije Kovid 19, vrednosti 200 miliona evra. „Ovaj novac će nam biti na raspolaganju odmah posle usvajanja u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Novac je takođe predviđen kao podrška zdravstvenom sistemu da se što bolje izbori sa pandemijom, a biće iskorišćen za nabavku lekova i neophodne medicinske opreme“, rekao je Mali.\nRaspravljaće se i o Predlogu zakona o potvrđivanju Okvirnog sporazuma o zajmu između Banke za razvoj Saveta Evrope i Republike Srbije za programski zajam u vezi sa energetskom efikasnošću u zgradama centralne vlasti. „Naime, Srbija je potpisnica Ugovora o Energetskoj zajednici, koji predviđa renoviranje javnih zgrada u nadležnosti centralne vlasti. Obavezali smo se da će najmanje 1 odsto ukupne grejane/hlađene površine zgrada koje su u njenom vlasništvu i koje koristi centralna vlast biti renovirano svake godine, da bi se ispunili minimalni zahtevi u pogledu energetskih svojstava zgrada. Cilj je smanjenje emisije gasova, a doprinosi se i ublažavanju klimatskih promena“, napomenuo je ministar.\nTakođe, pred poslanicima je još jedan Sporazum sa Bankom za razvoj Saveta Evrope, u vezi sa projektom Vodosnabdevanja i postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda, vrednosti 300 miliona evra. „Finansiraće se unapređenje vodovodne i kanalizacione mreže u oko 60 opština, kao i izgradnja postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda. To se u potpunosti uklapa u projekat ‘Srbija 2025’, jer već sledeće godine krećemo u izgradnju vodovodne i kanalizacione mreže, kao i fabrika za prečišćavanje u preko 70 lokalnih samouprava. Već u budžetu za 2021. godinu odredili smo sredstva, a u narednih pet godina biće izdvojeno preko tri milijarde evra za te namene“, rekao je on. Poslanici će raspravljati i o Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu između Nemačke razvojne banke i Republike Srbije za projekat „Rehabilitacija sistema daljinskog grejanja u Srbiji, faza 5“, vrednosti 30 miliona evra.\nIstovremeno, kako je ministar finansija objasnio, u fokusu je i projekat „Energetska efikasnost u objektima javne namene, faza 2“, jer će se razmatrati i Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu između Nemačke razvojne banke i Republike Srbije. Projekat obuhvata mere energetske sanacije na 50 do 60 objekata javne namene u sektoru obrazovanja, zdravstva, socijalne zaštite i sporta u jedinicama lokalne samouprave širom Srbije. Tim sporazumom obezbeđeno je 1,5 miliona evra bespovratnih sredstava, dok je zajam u iznosu od 20 miliona evra. Pred poslanicima su i Izmene Zakona o regulisanju javnog duga Republike Srbije o osnovu neisplaćene devizne štednje građana položene kod banaka čije je sedište na teritoriji Republike Srbije i njihovim filijalama na teritorijama bivših republika SFRJ. Izmene predviđaju smanjenje članova nadležne komisije.\nMinistar je pozvao poslanike da ratifikuju sporazume koji su pred njima i zaključio da će predviđena ulaganja značajno poboljšati kvalitet života građana Srbije i pogurati rast BDP-a.\nFoto Tanjug, Tara Radovanovic\nIzvor/Autor Ministarstvo finansija\nBDPMinistar Siniša Malisinisa mali\nMinistar Vulin: Policija će nastaviti da vodi računa da naš svakodnevni život ni na koji način ne bude ugrožen\nKvadrat u Beogradu 2.000 evra, a na ovim lokacijama ćete uštedeti novac!


Takmičenje kamerne muzike i solo pevanja u Muzičkoj školi „Jovan Bandur“ - Radio televizija Pančevo\nDruštvo Kultura Pančevo\n5. marta 2021. 5. marta 2021. 0223\nMuzička škola „Jovan Bandur“ u Pančevu organizator je takmičenja „Mita Topalović“, koje se održava u subotu i nedelju, 6. i 7. marta. Ove godine zbog trenutne situacije u školi je dozvoljen ulazak samo profesorima i deci.\nTakmičenje kamerne muzike i solo pevanja „Mita Topalović“ tradicionalno se održava 11 godina u Muzičkoj školi „Jovan Bandur“ u Pančevu. Mihajlo Jović direktor ove obrazovne ustanove rekao je da će ove godine biti održano u izmenjenim uslovima, zbog kovida – 19.\nS obzirom na trenutnu situaciju ove godine takmičiće se samo učenici iz naše zemlje, dodao je Jović. U narednom periodu, tačnije 10. aprila, odžaće se takmičenje „Maksa Popov“ koje je namenjeno tamburašima. Mihajlo Jović ističe da Muzička škola „Jovan Bandur“ ima najveći uspeh u Srbiji kada su u pitanju učenici tamburaškog odseka.


U samoizolaciji na nivou Moravičkog okruga nalazi se oko 1000 lica - PressLider.rs\nU samoizolaciji na nivou Moravičkog okruga nalazi se oko 1000 lica\n24. marta 2020. 24. marta 2020. Duško Radišič\t0 Comments Čačak, koronavirus, Moravički okrug, Radni tim, samoizolazica\nTRINAESTI SASTANAK RADNOG TIMA ZA PRAĆENjE ŠIRENjA\nTrinaesti sastanak Radnog tima za praćenje širenja korona virusa na teritoriji grada Čačka održan je u utorak, 24. marta 2020. godine, u 08,00 časova.\nNa osnovu izveštaja direktora Opšte bolnice u njoj trenutno leži osam bolesnika. Tokom jučerašnjeg dana u Kragujevac su upućena dva bolesnika kod kojih je uspostavljena veštačka ventilacija, dok je jedan upućen u Beograd na intenzivno lečenje.\nDom zdravlja nije imao jači pristisak ni prethodnog dana pa je u Ljubiću pregledamo sedam, a u Domu zdravlja pet pacijenata sa povišenom temperaturom i od njih su po jedan iz ove zdravstvene ustanove upućeni u bolnicu.\n← AMSS: Oprez zbog snega, leda i smanjene vidljivosti\nNa Dečje odeljenje primljena devojčica od 6,5 godina, tri lica na respiratorima, 13 lica zaraženo koronavirusom →


Dobri i prijateljski odnosi Srbije i Izraela\nPrvi potpredsednik Vlade Srbije i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić razgovarao je danas sa izvanrednom i opunomoćenom ambasadorkom Države Izrael u Republici Srbiji dr Alonom Fišer Kam.\nMinistar Dačić je istakao značaj koji Srbija pridaje saradnji sa Izraelom i interes za daljim razvijanjem bilateralnih odnosa i svobuhvatne saradnje, dok je ambasadorka Fišer Kam odnose dve zemlje ocenila kao dobre i prijateljske.\nObostrano je potvrđen interes i spremnost da se do kraja tekuće 2017. godine, u kojoj se obeležava stogodišnjica Balfurove deklaracije i jubilej 25 godina obnove diplomatskih odnosa između Republike Srbije i Države Izrael, realizuje inicijativa Ambasade Države Izrael i u Beogradu organizuje niz akademskih i kulturnih manifestacija.\nMinistar Dačić je, navodeći aktivnosti Republike Srbije na planu restitucije i očuvanja sećanja na holokaust, posebno ukazao i na potrebu zajedničkog delovanja Srbije i Izraela, kao matične države jevrejskog naroda, u borbi protiv pokušaja revizije istorije koji su sve izraženiji u regionu Zapadnog Balkana.\nObostrano je potvrđen interes da se u narednom periodu održe redovne bilateralne političke konsultacije ministarstava spoljnih poslova dve zemlje na kojima bi se detaljnije razgovaralo o svim temama od obostranog interesa.


UEFA protiv predloga da se SP u fudbalu održava na dve godine - Sport - Dnevni list Danas\nPočetna » Sport » UEFA protiv predloga da se SP u fudbalu održava na dve godine\nEvropska fudbalska federacija (UEFA) na sastanku Izvršnog odbora u Kišinjevu još jednom je oštro kritikovala ideju Međunarodne fudbalske federacije (FIFA) o uvodjenju Svetskog prvenstva na svake dve godine, prenela je danas agencija Hina.\nUEFA je pozvala FIFA da prestane provoditi plan za uvođenje Svetskog prvenstva na svake dve godine, i da se umesto toga uključi u „istinske konsultacije“ o reformi međunarodnog kalendara utakmica.\n„UEFA je razočarana usvojenom metodologijom, koja je do sada dovela do radikalnih promena koje su promovisane pre nego što su učesnici imali priliku prisustovati na bilo kom konzultaciskom sastanku,“ objavila je UEFA.\nIz krovne fudbalske organizacije „Starog kontinenta“ su poručili kako postoje brojne zabrinutosti oko novog FIFA plana, uključujući „umanjivanje“ vrednosti Svetskog prvenstva, rizik od povećanog opterećenja igrača, kao i guranja ženskog nogometa u drugi plan.\n„Ovo su samo neki od ozbiljnih problema koje FIFA predlog izaziva na prvi pogled i ne mogu se otkloniti jednostavnim neosnovanim promotivnim sloganima o navodnim prednostima novog plana,“ poručili su iz Niona.\n„Možemo odlučiti da nećemo igrati, rekao je Čeferin za Tajms.\n„Koliko ja znam, Južnoamerikanci su na istoj strani. Dakle, sretno s takvim Svetskim prvenstvom. Mislim da se to nikada neće dogoditi jer je toliko suprotno osnovnim načelima fudbala“, dodao je on.\nU intervjuu za francuski L’Ekip otkrio je kako mesecima radi na tom projektu.\n„Razmak od četiri godine izmedju svetskih prvenstava je prevelik, a šanse za plasman premale, zbog čega se dogadja da se preskoče cele generacije talenata,“ poručili su iz FIFA.


U Srbiji oko dva miliona nelegalno izgrađenih objekata - Akta.ba\n16.10.2018. 09:53 / Izvor: Fena\nU Srbiji trenutno postoji oko dva miliona nelegalno izgrađenih objekata, a državni sekretar u Ministarstvu građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Aleksandra Damnjanović kazala je da su sve službe angažovane u procesu legalizacije obavezne da u narednih šest mjeseci dostave u katastar podatke o objektima koji su u postupku.\nKako je kazala za TV Prva, na osnovu popisa koji je izvršen na osnovu Zakona o ozakonjenju, došlo se do baze podataka od milion i 700 hiljada nelegalno izgrađenih objekata, što sa ranije podnijetim zahtjevima čini ukupno oko dva miliona nezakonito izgrađenih objekata.\nOd 2015. godine gradnja se kontroliše zakonom o planiranju i izgradnji, a Damnjanović navodi da je izmjenama u zakonu o legalizaciji propisano za sve objekte koje su u postupku ozakonjenja da će moći da budu rušeni na osnovu konačnog rešenja, prenosi Tanjug.\nnelegalno izgrađeni objekati


Vreme 1355 - Evropske integracije Srbije: Dugi mars kroz poglavlja\nIako gotovo svi znaju da pregovarački proces o pridruživanju Evropskoj uniji sastoji od otvaranja i zatvaranja 35 poglavlja koja se odnose na razne aspekte regulative i prakse u zemljama kandidatima, mnogo manji deo javnosti može da navede šta pojedina poglavlja obuhvataju i kakav je položaj Srbije u svakom od njih. Sam pregovarački proces bio je u ranoj fazi uspostavljanja EU mnogo jednostavniji nego danas, da bi sa svakom novom primljenom članicom postajao je sve komplikovaniji, kako sa tehničkog tako i sa političkog aspekta.\nKada je reč o Srbiji, čitava mala armija stručnjaka, birokrata, političara, diplomata i predstavnika civilnog društva uključena je u ovaj proces, dok sa druge strane stoji ništa manja vojska unutar evropskih institucija. Cilj ovog projekta je da se javnosti približi ne samo ceo složeni proces proširenja, uključujući sažeti opis svakog poglavlja i izazove koje stoje pred našom zemljom u ispunjavanju zadatih kriterijuma, nego i osnovni principi na kojima počiva EU čiji će član, nadamo se, Srbija postati u ne tako dalekoj budućnosti.\nKRATKA ISTORIJA PROŠIRENJA: Kada se kaže da je proširenje utkano u genetski kod EU, to nije samo fraza, nego činjenica: otkad je 1958. godine šest prvobitnih članica Zajednice za ugalj i čelik usvojilo Rimski statut i oformilo Evropsku ekonomsku zajednicu (EEZ), koja će kasnije prerasti u EU, tekao je i proces proširenja. Prvobitnim članicama – Francuskoj, Nemačkoj, Italiji, Holandiji, Belgiji i Luksemburgu – tokom sledećih decenija pridružile su se 22 države, tako da EU danas zauzima veliki deo Starog kontinenta. Sa preko pola milijarde građana u 28 država, EU je ne samo jedan od najvećih svetskih političkih entiteta nego i najveće jedinstveno tržište na planeti. Uprkos pričama o usponu država BRIK-a, tržište EU je sa preko 18 triliona dolara i dalje ispred kineskog i američkog i skoro tri puta veće od trećeplasirane Indije. Sem toga vodi i po bruto društvenom proizvodu i čini oko četvrtinu ukupne svetske proizvodnje, opet ispred SAD i Kine. Ovi podaci će se promeniti, ali ne bitno, čak i ako Velika Britanija napusti EU, jer napuštanje Unije, bar kako trenutno izgleda, neće značiti i izlazak iz zajedničkog tržišta, u kome opstaju i Island, Švajcarska i Norveška, koje nisu članice. Ovo je osnova "privlačne snage" Unije, i njene "meke moći", koja je čini ozbiljnim igračem na svetskoj političkoj sceni i koje ne bi bilo da se ona tokom svoje istorije nije neprestano širila.\nTi prvi pokušaji proširenja nisu išli ni najmanje glatko. Prve zemlje koje su šezdesetih godina pokušale da se pridruže prvobitnoj šestorki – Velika Britanija i Španija – bile su glatko odbijene. Španski pokušaj da dobije status kandidata 1962. godine je propao, jer je u to vreme na vlasti bio diktator Fransisko Franko. Tako je Španija dobila status kandidata tek 1977. godine, kada je u toj zemlji posle Frankove smrti uspostavljena demokratija, a punopravna članica postala 1986, nakon devet godina pregovaranja, a Britanija 1973, nakon dva francuska veta.\nTalas proširenja koji je nakon kraha komunizma obuhvatio bivše članice Varšavskog pakta bio je zaista spektakularan i sa razlogom se popularno zove "veliki prasak". Istočna Nemačka je ušla prva, 1990, samim činom ujedinjenja sa zapadnom sestrom. Austrija, koja je tokom hladnog rata strogo čuvala neutralnost, prijavila se 1989. i primljena je 1995, kada je Rumunija potpisala Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju. Češka, Slovačka, Poljska, Mađarska, Litvanija, Letonija i Estonija primljene su 2004, uz Sloveniju, jedinu republiku bivše Jugoslavije koju je ovaj talas zahvatio. Bugarska i Rumunija ušle su u EU 2007.\nDok se EU širila, balkanske države su ratovale ili su, u slučaju Makedonije i Albanije, bile zauzete očuvanjem minimuma stabilnosti. Posle okončanja jugoslovenskih ratova svima im je obećana mogućnost učlanjenja pod uslovom da ispune kriterijume, i to je obećanje ozvaničeno 2003. godine na Solunskom samitu.\nDosad je, međutim, samo Hrvatska uspela da uđe u EU (2013) i to nakon prilično muke, jer joj je put ka članstvu usporavao nedostatak saradnje sa Haškim tribunalom, a zatim i blokada Slovenije zbog Piranskog zaliva.\nU ZNAKU BROJA 35: Da bi zahtev neke zemlje da joj se da status kandidata bio usvojen, ona mora da ispuni takozvane Kopenhaške kriterijume, formulisane 1993. na samitu EU u danskoj prestonici: da ima stabilan demokratski sistem (što uključuje zaštitu manjina i vladavinu prava) i tržišnu ekonomiju. Sem toga, neophodno je da zemlja koja želi da postane kandidat formalno izrazi spremnost da se pridržava obaveza koje proističu iz članstva i zajedničke evropske politike.\nPrvi korak na tom dugačkom putu Srbija je načinila potpisivanjem Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju (SSP), u Luksemburgu, 28. aprila 2008. godine. Ovaj trgovinski sporazum, kojim je Srbiji omogućen pristup na zajedničko evropsko tržište, stupio je na snagu tek pet godina kasnije, zbog nedovoljne saradnje sa Haškim tribunalom. U međuvremenu, Srbija je 2009, tokom švedskog predsedavanja i zvanično podnela zahtev za kandidaturu, koji je prihvaćen 2011, a osim toga, građanima Srbije je nešto ranije (od 2009) omogućeno da putuju u EU bez viza, što formalno nije deo procesa proširenja, ali ima praktičan i simbolički značaj.\nUobičajeni sledeći korak je formalno dobijanje statusa kandidata, ali u slučaju Srbije to se nije odmah dogodilo, zbog zahteva Brisela da se otvori dijalog o normalizaciji odnosa sa Prištinom, i da taj dijalog donese opipljive rezultate. Zato je Srbija zvanično postala kandidat tek 2011, dok su prva poglavlja otvorena u januaru ove godine.\nU slučaju Srbije, skrining je počeo u septembru 2013. godine i uspešno je završen u martu 2015, zahvaljujući napornom radu šefice srpskog pregovaračkog tima Tanje Miščević i njenih saradnika. Tokom tih osamnaest meseci u Briselu je održano 68 sastanaka, u kojima je sa srpske strane učestvovalo više od 2000 ljudi, uključujući ne samo političare i državne službenike, nego i privrednike, bankare i predstavnike civilnog društva. Rezultati skrininga ugrađeni su u pregovaračke platforme Srbije i EU, i tek nakon toga bilo je moguće otvoriti poglavlja.\nOdluku o otvaranju poglavlja donosi Evropski savet na predlog Evropske komisije, a kada se oceni da je država kandidat ispunila sve kriterijume za dato poglavlje, ono se zatvara. Ovaj proces obično traje godinama.\nPOGLAVLJA 1-4: ČETIRI SLOBODE\nKada je reč o robi, to u praksi znači da će kamion sa nekim proizvodom, recimo španskim pomorandžama, stići do odredišta, na primer u skladište supermarketa u Stokholmu, a da nijednom neće biti zaustavljen radi carinjenja, naplaćivanja akciza ili inspekcije. Ovo podrazumeva i jedinstven sistem standardizacije i kontrole kvaliteta koji se zasniva na sertifikatima koji važe na celoj teritoriji EU.\nSloboda kretanja ljudi je u praksi i danas kontroverzno pitanje, i važno je napomenuti da ona nije baš apsolutna. Da bi se izbegli poremećaji na tržištima rada, države članice imaju mogućnost da uvedu ograničenja, odnosno prelazne rokove za otvaranje svog tržišta rada radnicima iz novih država članica, ali to ne sme da traje duže od sedam godina. O ovim privremenim merama svaka država članica Evropske unije odlučuje zasebno, a nova država članica takođe može da uvede recipročne mere.\nPreostale dve slobode prirodno proističu iz prethodnih. Prema poglavlju broj tri, koje se zvanično zove "sloboda pružanja usluga i poslovnog nastanjivanja", uklanjaju se barijere za razvoj uslužnih delatnosti između zemalja članica. Na kraju dolazi sloboda kretanja kapitala, definisana poglavljem broj četiri. Ovo se ne odnosi samo na novac nego na sve oblike kapitala (aktivu i pasivu), što uključuje obveznice i ostale hartije od vrednosti, nasledstva, kredite, ali i nekretnine (zgrade i zemljište).\nPOGLAVLJA 4-6: JAVNE NABAVKE I PRIVREDNA DRUŠTVA\nPoglavlje broj pet tiče se javnih nabavki, a Srbija ga je otvorila nedavno – 13. decembra ove godine. Ono predstavlja jedno od osnovnih i najbitnijih poglavlja u pregovorima, jer se tiče osnovnih vrednosti na kojima počiva EU.\nKroz javne nabavke trebalo bi da se omogući vidljivost, ravnopravan tretman, konkurencija i nediskriminacija svih učesnika u procesu. Uprkos tome što mu je cilj smanjenje korupcije, sistem javnih nabavki je veliko polje za manipulacije, favorizovanje određenih dobavljača. Osim što će usvajanje evropskih načela uticati dugoročno na smanjenje korupcije, transparentnost postupka, a samim tim i na ekonomsku stabilnost, firmama iz Srbije bilo bi omogućeno da pod jednakim uslovima kao njihove evropske kolege nude svoju robu i usluge javnim vlastima u ostalim zemljama. Sve to čini ovo poglavlje velikim izazovom za Srbiju.\nŠesto poglavlje usko je vezano sa prethodnim i odnosi se na privredna društva. Taj šesti korak na putu ka članstvu u EU se još naziva i kompanijsko pravo i samim tim odnosi se na poboljšanje uslova poslovanja, jednak tretman na tržištu EU, pojednostavljenje procedura i stvaranje novih oblika privrednih subjekata. Ovo pravo omogućava mobilnost radne snage i kapitala.\nPOGLAVLJE 7: INTELEKTUALNA SVOJINA\nEvropska unija kao organizacija država koje svoj privredni razvoj zasnivaju na ekonomiji znanja i inovacija i koje velike resurse izdvajaju za obrazovanje, nauku i naučna istraživanja, pridaje veliki značaj zaštiti intelektualne svojine. Pravne tekovine EU u oblasti prava intelektualne svojine sastoje se od usaglašenih pravila za zaštitu autorskog i srodnih prava, za zaštitu prava industrijske svojine, a sadrže i posebne propise o sprovođenju propisane zaštite.\nPOGLAVLJE 8: LOKOMOTIVA KAPITALIZMA\nOsmo poglavlje odnosi se na zaštitu konkurentnosti i regulisanje državne pomoći. Ovo je poglavlje u kome se nacionalni interesi zemalja članica i evropskih institucija najčešće sukobljavaju, jer sve države instinktivno teže da zaštite svoje proizvođače ili da ih spasu od bankrotstva, dok jedinstveno tržište zahteva da pravila igre budu ista za sve.\nZaštita konkurencije i regulisanje državne pomoći spada u jedno od retkih područja u kome je Evropska komisija istovremeno i sudija i tužilac i dželat i u kome Evropski savet, koji čine predstavnici zemalja članica, nema gotovo nikakve ingerencije. Komisija svakog meseca štampa podebeo izveštaj o kaznama zbog kršenja monopola, i one se redovno izriču i najvećim državama i firmama; pored toga, svako spajanje kompanija mora da odobri Komisija.\nPOGLAVLJA 9 i 32: KA FINANSIJSKOJ STABILNOSTI\nS obzirom na to da su poglavlja broj devet (finansijske usluge) i trideset dva (finansijska kontrola) usko povezana, ovde ćemo ih obraditi zajedno. Finansijske usluge, odnosi se na usklađenost propisa u oblasti bankarstva, osiguranja i reosiguranja, penzionih fondova i tržišta kapitala. Najvažniji ciljevi pravnih tekovina EU u ovoj oblasti su obezbeđivanje finansijske stabilnosti i adekvatna zaštita potrošača, investitora i osiguranika. Osim toga, propisima u ovoj oblasti regulisana je i infrastruktura finansijskog tržišta, pravila za dobijanje dozvola za rad na njima, rad i nadzor finansijskih institucija. Dakle, veći deo zakonodavstva u ovoj oblasti odnosi se na institucije i ustanove koje se bave finansijskim uslugama.\nPoglavlje trideset dva – finansijska kontrola, otvoreno je prvo u pregovaračkom procesu, s obzirom na to da se Srbija za njega odavno pripremila. Ovo poglavlje se prvenstveno bazira na određenim opštim aspektima interne kontrole i eksterne revizije nacionalnih fondova, dok se interesantnijim temama i konkretnim detaljima u vezi sa fondovima EU bave druga poglavlja, poput poljoprivrede i ruralnog razvoja, regionalne politike i koordinacije strukturnih instrumenata i ribarstva, kojima ćemo se detaljno baviti u narednim brojevima.\nPOGLAVLJE 10: BESPLATAN ROMING\nDeseto pregovaračko poglavlje nosi zvaničan naziv "Informaciono društvo i mediji", ali se ne bavi sadržajem, već regulisanjem funkcionisanja elektronskih komunikacija, počevši od fiksne i mobilne telefonije, preko interneta, pa do masovnih medija kao što su radio i televizija.\nJedna od stvari koju će Srbija na ovom polju morati da uradi jeste da umesto posebnih telefonskih brojeva za hitne intervencije (192 za policiju, 193 za vatrogasce i 194 za hitnu pomoć) uvede jedinstveni evropski broj 112, a operater na drugom kraju će odlučivati kome će poziv za pomoć proslediti. U EU je poziv na ovaj broj besplatan, a može se uputiti i sa zaključanog telefona, pa čak i sa telefona koji nema SIM karticu.\nJedna od opipljivih beneficija za građane EU je što je unutar Unije gotovo ukinuto naplaćivanje rominga, odnosno prijemnih i odlaznih poziva van matične mreže. Na primer, od aprila ove godine, cena jednog minuta razgovora u romingu unutar EU ne sme da bude više od pet evrocenti (oko šest dinara) skuplja nego u lokalnoj mreži, ako je reč o odlaznom pozivu, odnosno 1,4 centa za dolazni poziv. SMS poruke u romingu su u EU samo dva centa skuplje nego u lokalnoj mreži, a isto važi i za prenos podataka putem interneta za mobilne telefone.\nPOGLAVLJA 11-13: I UNIJA I RAKIJA\nPOGLAVLJA 14 i 15: TRANSPORT I ENERGIJA\nPropisi EU u vezi sa transportom obuhvataju drumski i železnički transport, unutrašnju plovidbu, kombinovani, vazdušni i pomorski transport. Oni se odnose i na tehničke, društvene i sigurnosne standarde ovih sektora, a cilj je da se utvrđivanjem okvirnih uslova za razne grane transporta omogući racionalan prevoz robe i putnika unutar EU, kao i na međunarodnom nivou. Tako se uklanjaju ograničenja među državama, što doprinosi usklađenom razvoju privrede EU, njenoj ekspanziji, stabilnosti cena, poboljšanju udobnosti transporta putnika i životnog standarda stanovnika. EU teži integraciji različitih transportnih sektora u efektivne logističke lance, kako bi se najoptimalnije koristili svi sektori, uz poštovanje ekoloških standarda.\nNa transportnu politiku indirektno se nadovezuje i energetska politika, ali ne samo po rednom broju poglavlja. Energetska politika čini poglavlje 15 u pristupnim pregovorima Srbije sa EU i definiše pravila za sektor uglja, unutrašnje tržište energije, energetsku efikasnost i obnovljivu energiju, nuklearnu energiju i bezbednost i zaštitu od radijacije. Ciljevi ove politike EU jesu konkurentnost, sigurnost snabdevanja i održivosti.\nPOGLAVLJA 16-18 i 29: EKONOMIJA SVUDA\nOva tri poglavlja – 16, 17 i 18 – tiču se oporezivanja, ekonomske i monetarne politike i statistike, i predstavljaju organsku celinu, zajedno sa poglavljem 29 (carine).\nNa nivou EU ne postoji obaveza usklađivanja svih vrsta poreza. Ono je obavezno samo u oblasti poreza na dodatu vrednost (PDV) i akciza na energente, duvanske proizvode i alkohol. Ova dva načela deo su indirektnog oporezivanja. Osim indirektnog oporezivanja, poresku politiku EU čini i direktno oporezivanje, za koje su nadležne države članice, dok pravni okvir EU obuhvata samo određene njegove aspekte, kao što su oporezivanja dohotka od štednje fizičkih lica i poreza na dobit.\nEkonomska i monetarna politika, odnose se na zabranu privilegovanog pristupa javnog sektora finansijskim institucijama, potpuno nezavisnu Narodnu banku Srbije i poštovanje kriterijuma za usvajanje evra i po njihovom ispunjenju pristupanje evrozoni. Dok ne usvoje jedinstvenu valutu EU, nove države članice učestvuju u ekonomskoj i monetarnoj uniji kao države članice uz odstupanje od prava na korišćenje evra i tretiraju svoje kretanje kursa kao pitanje od zajedničkog interesa.\nI konačno, pregovori u okviru poglavlja 18 koje se odnosi na statistiku obuhvataju usklađivanje pravnih propisa sa pravnom tekovinom EU iz ove oblasti. One obuhvataju brojne metodološke priručnike i uputstava u raznim statističkim domenima, kao što su poljoprivreda, ekonomska i monetarna politika, demografske i socijalne statistike i istraživanja.\nKvalitetna baza statističkih podataka iz različitih oblasti života veoma je značajna za donošenje odluka, kako na nivou EU tako i na nivou država članica. Takođe, transparentni podaci i statistika trebalo bi da doprinesu validnoj proceni stanja u društvu i državi. Na taj način moguće je predvideti dalji razvoj nekih događaja, ali i poštovanje osnovnih načela na kojima EU počiva.\nNa kraju, tu je i poglavlje 29, koje podrazumeva potpuno usklađivanje svih carina i sličnih dažbina sa carinama na jedinstvenom tržištu EU.\nPOGLAVLJE 19: SOCIJALA\nPun naziv ovog poglavlja glasi "Socijalna politika i zapošljavanje". Pravne tekovine EU u vezi sa socijalnom politikom i zapošljavanjem uključuju minimalne standarde u oblastima radnog prava, jednakih mogućnosti, zdravlja i bezbednosti na radu i borbe protiv diskriminacije. Pravne tekovine EU u ovoj oblasti usmerene su i prema uspostavljanju jednakih mogućnosti za sve, zaštiti načela "jednaka zarada za jednak rad", zabrani diskriminacije po bilo kojoj osnovi i jačanju socijalnog dijaloga.\nNajvažnije pogodnosti koje će Srbija ostvariti tiču se mogućnost jednostavnijeg zapošljavanja na evropskom tržištu rada, bolji izgledi za zapošljavanje za sve nezaposlene građane, bolji pristup mlađe populacije tržištu rada, bolji vidovi zaštite na radu. Takođe, kada postane država članica Srbija će imati pristup znatno većim sredstvima iz budžeta EU za finansiranje projekata vezanih za socijalnu politiku i zapošljavanje.\nPravne tekovine Evropske unije se u Poglavlju 20 – Preduzetništvo i industrijska politika velikim delom sastoje od načela politike, preporuka i zaključaka Saveta koji imaju za cilj da poboljšaju formulisanje i koordinaciju politike preko preduzeća na unutrašnjem tržištu, na osnovu zajedničke definicije malih i srednjih preduzeća. Ovo znači da pravne tekovine EU u ovoj oblasti, u principu, ne zahtevaju prenošenje propisa u domaće zakonodavstvo ili posebne mere za sprovođenje i primenu. Dakle, industrijska politika se delimično vodi na nacionalnom, a delimično na nadnacionalnom, odnosno evropskom nivou.\nOvo poglavlje ubraja se u lakša poglavlja za pregovaranje. Do sada nijedna država članica sa kojom su pregovori okončani nije tražila prelazne periode, niti posebne dogovore u okviru ovog poglavlja.\nPOGLAVLJE 21: KRVOTOK EVROPE\nJedno od pregovaračkih poglavlja sa kojima će Srbija svakako imati teškoća je poglavlje 21, koje se tiče transportnih mreža. Ovo poglavlje obuhvata kako transportne mreže (puteve, pruge, aerodrome, morski i rečni saobraćaj) tako i energetsku mrežu, gasnu i električnu.\nPOGLAVLJE 22: REGIONALNA POLITIKA\nPoglavlje 22 obuhvata propise koji se odnose na planiranje i sprovođenje kohezione politike EU, korišćenjem evropskih strukturnih i investicionih fondova. Reč je o uredbama kojima se definišu konkretni ciljevi kohezione politike EU za period 2014–2020, fondovi za njenu realizaciju (Evropski fond za regionalni razvoj, Evropski socijalni fond i Kohezioni fond), aktivnosti koje mogu biti finansirane (poput izgradnje i unapređenja infrastrukture, razvoja obrazovanja i stručnog usavršavanja, istraživanja, inovacija, preduzetništva itd.), principi i pravila za pružanje podrške i iznos raspoloživih finansijskih sredstava, sa metodologijom/kriterijumima za utvrđivanje iznosa podrške državama članicama EU. Ovim propisima takođe je utvrđen i neophodni strateško-programski okvir, odnosno konkretni programski dokumenti.\nSUPERPOGLAVLJA 23 i 24: PRAVO I PRAVDA\nNovo opšte pravilo za buduće države članice je da na putu pristupanja Evropskoj uniji prvo otvaraju poglavlja za čije je zatvaranje potrebno najviše vremena, odnosno koja se i poslednja zatvaraju. Za većinu država kandidata to su poglavlja 23 – pravosuđe i osnovna prava, i poglavlje 24 – pravda, sloboda i bezbednost. Da su ova poglavlja su važnija od drugih, vidi se i po tome što zaostajanje u njihovom sprovođenju može da zamrzne ceo pregovarački proces. Nakon višemesečne blokade Hrvatske, oba su otvorena u aprilu ove godine.\nCilj politika sadržanih u poglavlju 23 jesu očuvanje i unapređenje EU kao prostora slobode, bezbednosti i pravde. Osnovu ovih politika čini nezavisno sudstvo, sa izgradnjom neophodnih kapaciteta za održavanje i zaštitu vladavine prava. Nezavisnost sudstva podrazumeva integritet sudova i sudija, nepristrasnost i visoke standarde presuda. Sem toga, Srbija se obavezala da do kraja 2017. počne procedure za promenu Ustava, kako bi se i tim aktom garantovala nezavisnost sudstva.\nPoglavlje 24 obuhvata pitanje migracija, azila, kontrolu spoljnih granica i Šengen, viznu politiku, pravosudnu saradnju, policijsku saradnju i borbu protiv organizovanog kriminala, saradnju u borbi protiv terorizma, saradnju u oblasti droga, carinsku saradnju i falsifikovanje evra. Za Srbiju su najvažnije reforme u Ministarstvu unutrašnjih poslova koje ovo poglavlje predviđa.\nPOGLAVLJA 25 i 26: OD KOLEVKE PA DO GROBA\nKao i u slučaju poglavlja 25, ni za pregovore o poglavlju 26 (kultura i obrazovanje) nije potrebno donositi posebne zakone i usklađivati ih sa evropskim standardima, jer u okviru EU ne postoji jedinstven pristup ovim oblastima. Trajanje osnovnog i srednjeg obrazovanja razlikuje se od članice do članice, kao i uzrast dece za polazak u školu. Kada je reč o visokom obrazovanju, odnosno univerzitetima, EU traži da se poštuje njihova autonomija. Iako je bilo predviđeno da Srbija ove godine otvori ovo poglavlje, to je odloženo zbog blokiranja Hrvatske, koja insistira da se hrvatskoj manjini u Srbiji obezbede udžbenici na maternjem jeziku.\nPOGLAVLJA 27 i 28: VISOKA CENA ZDRAVLJA\nPoglavlje 27, koje se odnosi na zaštitu prirodne sredine, jedno je od najizazovnijih. Proces pristupanja EU u oblasti zaštite životne sredine odvija se kroz harmonizaciju propisa, izgradnju administrativnih kapaciteta i kapaciteta institucija u oblasti zaštite životne sredine, kao i kroz obezbeđivanje finansijskih resursa. Samim tim, ovo poglavlje je izuzetno zahtevno u finansijskom i administrativnom smislu, posebno u pogledu dobro opremljene i obučene sudske i upravne strukture. Za primenu i sprovođenje pravnih tekovina EU u oblasti životne sredine potrebna su znatna ulaganja, kao i snažna i dobro opremljena administracija na nacionalnom i lokalnom nivou.\nIlustracije radi, Srbija za rešavanje problema otpada i otpadnih voda, treba da obezbedi oko 11 milijardi evra; u sektoru voda biće potrebno 5,6 milijardi evra, u segmentu otpada 2,8 milijardi, a za smanjenje industrijskog zagađenja i buke još 1,3 milijarde evra, a najveći deo tog novca moraće da obezbedi iz sopstvenog budžeta.\nUsko vezano za ovo poglavlje je i poglavlje 28 – zaštita potrošača i zdravlja, gde će Srbija takođe morati mnogo da radi (i plati) kako bi svojim građanima obezbedila nivo zaštite koji uživaju građani EU.\nPOGLAVLJA 30 i 31: ISTOK ILI ZAPAD?\nPrvo od ova dva poglavlja odnosi se na zajedničku ekonomsku, a drugo na spoljnu i bezbednosnu politiku u odnosu na zemlje van EU. Srbija će do pristupanja Uniji biti obavezna da raskine sve regionalne i druge trgovinske sporazume sa ovim zemljama, što uključuje i partnerstvo sa Rusijom, kao i sa zemljama u regionu koje nisu u EU. U ovoj oblasti zemlje članice nemaju gotovo nikakva ovlašćenja, jer Evropska komisija vodi računa da se ponašaju u skladu sa trgovinskim sporazumima koji su sklopljeni sa EU.\nKada je reč o poglavlju 31, problem Srbije je što se nije pridružila sankcijama koje je EU uvela Rusiji zbog aneksije Krima i podrške separatistima na istoku Ukrajine. Dok to ne učini, ili dok sankcije ne budu ukinute, ovo poglavlje najverovatnije neće biti otvoreno.\nPOGLAVLJE 33: ČLANARINA\nOvo poglavlje obuhvata pravila koja se odnose na finansijska sredstva neophodna za finansiranje budžeta EU ("sopstvena sredstva"). Budžetska sredstva EU prikupljaju se iz tri osnovne vrste prihoda: tradicionalnih sopstvenih (prihodi od carina, uključujući i carine na poljoprivredne proizvode i dažbine na šećer); sopstvenih sredstava po osnovu poreza na dodatu vrednost i sopstvenih sredstava iz uplata država članica na osnovu bruto nacionalnog dohotka.\nDržave članice moraju da imaju odgovarajući administrativni kapacitet da adekvatno koordinišu i obezbede tačan budžet, prikupljanje, isplatu i kontrolu sopstvenih sredstava. Pravne tekovine u ovoj oblasti su direktno obavezujuće i ne zahtevaju prenošenje u nacionalno zakonodavstvo. Uplate sopstvenih sredstava država članica na osnovu bruto nacionalnog dohotka su najvažniji izvor prihoda Evropske unije i u znatnoj meri su direktno povezane sa ekonomskom snagom pojedinih država članica.\nOsnovna tema ovog poglavlja, o kome se razgovora na kraju pregovaračkog procesa, kada je već izvesno da će država kandidat postati država koja pristupa EU, jeste učešće buduće države članice u radu institucija Evropske unije. To podrazumeva da se odredi koliko predstavnika i u kojoj instituciji će imati država koja pristupa Evropskoj uniji, ali i kakav će biti raspored glasova u određenim telima i kako se računa broj glasova koje će imati ta država. Osnovno što se određuje je broj glasova u Evropskom savetu i Savetu ministara Evropske unije. Precizno se utvrđuje koji broj glasova će buduća država članica imati kada se odlučuje u okviru Saveta u slučajevima kada se odluke donose kvalifikovanom većinom. Evropska komisija je sada sastavljena od onoliko komesara koliko ima država članica Evropske unije, tako da je svaka država pristupanjem dobila mogućnost da dobije i jednog komesara koji će biti državljanin te države.\nDržava stupanjem u članstvo ima pravo da njeni državljani budu birani za članove Evropskog parlamenta, kao i da njeni građani glasaju. Koliko će svaka država članica imati poslanika u kom sazivu, određuje Savet EU – pre svakih izbora, koji se održavaju svakih sedam godina. Nakon pristupanja, nova država članica stiče pravo da imenuje sudiju u Sud Evropske unije, zatim guverner Narodne banke svake države članice učestvuje u radu Evropske centralne banke, u Evropskom revizorskom sudu svaka država članica ima člana, takođe i u Evropskom ekonomskom i socijalnom komitetu, Komitetu regiona, a dobija i mesto člana Saveta guvernera Evropske investicione banke, i člana u naučno-tehničkom odboru Evroatoma.\nPOGLAVLJE 35: KOSOVO\nPoslednje pregovaračko poglavlje, pod brojem 35, u dokumentima Evropske unije nosi oznaku "razno", što je zamišljeno kao način da se ostavi prostor za pitanja koja nisu obuhvaćena ostalim poglavljima. U slučaju Srbije, međutim, ovo poglavlje je vezano za Kosovo, odnosno za proces normalizacije odnosa Beograda i Prištine koji se već više od pet godina odvija u okviru Briselskog dijaloga pod pokroviteljstvom EU.\nOvo poglavlje ne predstavlja zamenu za dijalog, već instrument praćenja procesa normalizacije. Koliko je taj proces važan za EU govori i činjenica da je poglavlju 35 dodeljen "superstatus" kakav imaju samo poglavlja 23 i 24 (osnovna prava i pravosuđe). Dakle, ovo poglavlje ne samo što se otvara među prvima i zatvara među poslednjima, nego zastoj u procesu normalizacije, ukoliko bar jedna trećina članica Evropskog saveta proceni da je do njega došlo, može da blokira celokupan proces evropskih integracija, kako Srbije tako i Kosova, u zavisnosti od procene ko je odgovoran za tu situaciju.\nNa kraju ovog podlistka treba reći i to da je u prethodnih dvadeset brojeva "Vremena" proces evropskih integracija Srbije predstavljen mnogo detaljnije.


Tribina “Niste sami” sutra u Šidu : Nadlanu.com\nObjavljeno 27. nov 2019. / 18:45:45\nDeveta tribina u 2019. godini, u okviru projekta "Niste sami", biće održana sutra, 28. novembra, u Kulturnom obrazovnom centru Šid, s početkom u 12.45 sati.\nTribinu će otvoriti: Dušanka Pestelek, predsednica udruženja MNRO Šid; Nada Filipović, menadžer za komunikacije za Srbiju, Crnu Goru i Severnu Makedoniju, Coca - Cola kompanija i Neda Gligić, umetnik.\nU panel diskusiji učestvovaće: Natalija Lazić, pozorišni producent, majka devojke sa autizmom; Aleksandar Plavšić, centar " Srce " i Bojana Božić, dizajner odeće, tekstila i namestaja, poslednjih par godina uspešno se bori sa anksioznim poremećajem i depresijom.\nU 2019. godini, prva tribina je održana u Opštini Savski venac, a potom u Sremskim Karlovcima, Vrbasu, Zrenjaninu, Novom Sadu, Baču, Velikom Gradištu i na sajmu J=DNAKI u Beogradu.\nNovi Sad za početnike: Prijavite se za tematsku turu "Ljubavna istorija Novog Sada"…\nOSEĆAJ JE KAO KADA VAŠ NAJGLASNIJI VRISAK NIKO NE ČUJE:…\nDANI EVROPSKE BAŠTINE BAČ: Marija Labović - Svaki korak,…


Početkom 2018. godine u Prihvatnom centru Šikara u Somboru počela je izgradnja montažnog objekta od 160 m2, koji je namenjen deci i ženama koji borave u centru. Objekat će služiti za redovne obrazovne aktivnosti deci od 7-14 godina, predškolske aktivnosti za mlađu decu, i za dnevne edukativne, motivacione i rekreacione aktivnosti za decu i žene. U objektu će postojati i prostor za dojenje i presvlačenje beba. Takođe, započeta je realizacija projekta izgradnje bunara u Prihvatno tranzitnom centru Principovac. Nadalje, započeta je realizacija projekta humanitarne pomoći za izbeglice u Srbiji - snabdevanje prihvatno tranzitnih centara higijensko-neprehrambenim artiklima i uslugama za održavanje higijene izbeglica i prostorija u kojima oni borave uz zamenu stolarije na školama u kojima se odvija redovan školski program za izbegličku decu školskog uzrasta, i uz obrazovni program za izgradnju kapaciteta i umrežavanje edukatora-trenera koji se bave edukacijom izbegličke dece u osnovnoškolskom programu.\nTokom 2019.godine: (1) završena je izgradnja montažnog objekta namenjenog za humanitarni rad sa migranskim ženama i decom. U njemu se odvijaju redovne obrazovne i kreativne aktivnosti sa planiranom ciljnom grupom. Isti program se odvija i u Sigurnom kutku za decu u prihvatnom centru u Subotici. (2) završena je realizacija projekta izgradnje bunara u Prihvatno tranzitnom centru Principovac.\nTokom 2020. godine: (1) početkom godine završena je realizacija projekta humanitarne pomoći za izbeglice u Srbiji započetog 2018.godine. (2) nastavlja se projekat redovnih obrazovne i kreativne aktivnosti sa migranskim ženama i decom u Prihvatnim centrima Sombor-Šikara i Subotica.\nPeriod implementacije: 1. septembar 2015 – 31. decembar 2020. godine.


“Sve i jedan policajac koji bude optužen za prekomjernu upotrebu sile će se pojaviti na sudu i dati izjavu, a tužilaštvo i sudovi su tu da cijene da li je bila opravdana upotreba sile”, rekao je Lukač novinarima u Banjaluci.\n“To su akcije koje je policija spremala tih dana u kontinuitetu, te dogovorila i zajedno sa tužilaštvima, koja su bila obaviještena o tome da će biti privedena određena lica koja se dovode u vezu sa ubistvom u Prijedoru”, rekao je Lukač.\n“Imamo svoj način komunikacije, a moje lično prisustvo na licu mjesta nije neophodno, jer nisam neko ko radi uviđaj, ili odlučuje koje lice će na kraju da se hapsi. To rade naši inspektori u skladu sa ovlaštenjima”, pojasnio je Lukač.\n“Inspektori u toj upravi bave se isključivo tim najtežim krivičnim djelima, a to su ubistva, organizovani kriminalitet u svim vidovima i tim inspektorima ne treba ministar da ima kaže šta treba da rade”, rekao je Lukač.\nGovoreći o navodima da je u policiji u Prijedoru bilo lica koja su odavala službene informacije kriminalcima, Lukač je rekao da nijedna policija na svijetu nije imuna na tu pojavu, te da će Ministarstvo provesti opsežnu istragu širom Srpske.\n“Sve i jedan policajac za kojeg se dokaže da je bio u kontaktu sa bilo kojim kriminalcem, naročito ako je odavao određene podatke, biće procesuiran i izbačen iz Ministarstva”, rekao je Lukač.\nLukač u Trebinju: MUP RS spreman za sve izazove u cilju što bolje bezbjednosti građana (FOTO)


A. J. 6. decembra 2018. 22:07\n„Sve ono što dolazi od NATO-a i i evropskih zvaničnika, kao i Zapada, nešto je krajnje licemerno i nema veze sa njihovim stvarnim mišljenjem i pregovorima koje vode u četiri oka sa kosovskim Albancima. Priština ništa ne radi samoinicijativno i oni koji govore da niko ne može da utiče na kosovske Albance su u najmanju ruku naivni ili zlonamerni. Kosovo ne bi postojalo bez Zapada“, uverena je sagovornica „Sputnjika“.\n„Ali definitivno, oni ne odustaju da Kosovo dobije vojsku. Dakle, ovo je više poruka Srbiji nego Kosovu — sad ćemo ih sprečiti u namerama, ali je potrebno i da Srbija stane. Znači, nije to izjava uperena protiv secesionističkog Kosova već poruka Srbiji da u svakom momentu mogu da stvore krizu na Kosovu“, objašnjava sagovornik „Sputnjika“.


Brajović je večeras u Podgorici čestitao Zaevu za političku hrabrost i odgovornost pokazanu na rešavanju otvorenih pitanja u regionu i istakao da će Crna Gora pružiti punu podršku evroatlantskoj i evropskoj integraciji Severne Makedonije: "Spremni smo da svoja iskustva iz integracionih procesa podelimo sa Severnom Makedonijom. Verujem da će Severna Makedonija uskoro otvoriti pregovore sa EU i time intenzivirati rad na svojoj evropskoj budućnosti".\nZaev je zahvalio Brajoviću što je Crna Gora bila jedna od prvih država koja je ratifikovala protokol o pristupanju Severne Makedonije NATO, saopšteno je iz Skupštine Crne Gore: "Crna Gora je primer u regionu kako treba voditi pregovore sa Evropskom unijom i Severna Makedonija je spremna da uči iz njenog iskustva".\nNa sastanku je zaključeno da postojeća odlična saradnja Skupštine Crne Gore i Sobranja Severne Makedonije podsticajno deluje na razvoj odnosa dve države. Sastanku su prisustvovali članovi Grupe prijateljstva sa Sobranjem Severne Makedonije Maja Bakrač i Bogdan Fatić.\nZaev boravi u dvodnevnoj poseti Crnoj Gori na poziv crnogorskog premijera Duška Markovića. Za sutra je planirana zajednička sednica vlada Crne Gore i Severne Makedonije nakon koje će biti potpisano više bilateralnih dokumenata, a biće organizovan i Poslovni forum na kojem će učestvovati predsednici vlada, ministri i privrednici dve države.


Iako je iz te njene ekipe u međuvremenu trio igrača stekao i NBA iskustvo (Fakundo Kampaco u Denveru, Luka Vildoza u Njujorku, a Gabrijel Dek odnedavno u Oklahomi), Argentina je deklasirana u četvrtfinalu od Australije sa čak 97:59.\nAustralijanci su sveli rivala na svega 39% šuta za dva poena, a 27% kada se o onim s disance radi, dok su se sami naslađivali iz svih šuterskih pozicija - pogađali su sa 55% za dva poena, a čak 17 trojki su dali iz 38 pokušaja, odnosno šutirali su ih sa 45% preciznosti.\nFakundo Kampaco i Džok Lendejl na olimpijskom četvrtfinalu Australija - Argentina\nNaročito se istakao momak koji je stasavao i u KK Partizan, Džok Lendejl.\nOn je ubacio 12 poena, a imao je i sedam skokova, pet asistencija i tri skoka.\nNjegov najefikasniji saigrač bio je Pati Mils (18), dok je 12 poena ubacio i Matis Tibulu, a 11 Džo Ingls, uz tri trojke, sedam asistencija i četiri skoka.\nKod Argentine, koja je dobila prvu četvrtinu sa 22:18, a potom naredne tri izgubila (najpre sa 21:11, potom sa 21:15, a poslednju sa čak 37:11), istakli su se Nikolas Laprovitola sa 16, te Dek sa 12 poena. Kampaco je meč okončao sa šest izgubljenih lopti, devet poena, četiri skoka i pet asistencija, a dok je on igrao njegova reprezentacija je primila 31 poen više nego što je dala.\nAustralija će u polufinalu igrati sa Amrikancima, koji su sa 95:81 eliminisali aktuelnog prvaka sveta, Španiju, ponajviše zahvaljujući izvrsnom drugom poluvremenu (treću deonicu selekcija SAD je dobila sa 26:20, a četvrtu sa 26:18).\nKevin Durant sa 29 poena, Džejson Tejtjum sa 13, Džru Holidej sa 12, te Demijan Lilard sa 11 i Zak Lavin sa 10 bili su "dvocifreni" kod Amerikanaca, a Špance je sa čak 38 poena predvodio Riki Rubio.\nBaš kao što je to bio slučaj sa Luisom Skolom iz Argentine, posle meča sa "drim timom" braća Gasol, Mark i Pau, oprostila su se od španske reprezentacije, s kojom su prvi uspeh upravo u Japanu i doživeli, pre tačno 15 godina.\nProtiv Amerikanaca nijedan ni drugi nisu uspeli da potignu ni poen, Mark za nepunih deset minuta igre, a Pau za nešto više od šest.\nPodsetimo, ranije su se u polufinale Olimpijskih igara plasirale i košarkaške reprezentacije Slovenije i Francuske.


Za subotu se najavljuju novi ekološki protesti širom Srbije - Rešetka\nNa pojedinim stranicama na društvenim mrežama ponovo su najavljeni protesti za subotu na vlasotinačkoj petlji u 14 časova, a još uvek nije poznato da li će se građani okupljati i u centru Leskovca.\n“Mi ćemo podržati građane i biti na protestima u centru grada, ukoliko budu odlučili da izađu”, kazao je za Rešetku opozicioni leskovački odbornik Nebojša Cakić iz Grupe građana “Za Leskovac – Zajedno”, koji su prošle subote pozvali građane na okupljanje na Širokoj čaršiji, a gde se pojavilo više od 500 ljudi.\nBeogradski organizatori su kazali danas da je namera organizatora da poveća broj blokada, te pozvao građane da izađu na proteste u što većem broju.\nManojlović je rekao da svako ko izađe na protest treba da zna da je sam odgovoran za svoju bezbednost. Rekao je i da nisu tačni navodi „režimskih medija“ o tome šta se dešavalo na protestima prethodne subote, te optužio vlast da je na građane „poslala navijače“. Istakao je i da su učesnici protesta sami propuštali građane koji su ušli u blokade, i da su, oni koji nisu protestovali sirenama automobila pozdravljali učesnike blokada.\nObjasnio je na primeru priprema za proteste prethodne subote zašto će plan blokada biti objavljen krajem sedmice. Rekao je da su organizatori protresta prošle sedmice namerno prvo pozvali građane da automobilima blokiraju puteve, te dodao da su svi videli reakciju vlasti i „režimskih medija“. Podsetio je i na razne uvrede i pretnje učesnicima protesta kao i na „neku Lila revoluciju“.\nNaglasio je i da „protesti neće prestati“ ako se pored Zakona o eksproprijaciji ne poboljšaju i odredbe Zakona o referendumu i narodnoj incijativi.\nPrethodna vest Korona ponovo odnosi živote u leskovačkoj kovid bolnici: Preminula dva vakcinisana i jedan nevakcinisani pacijent\nSledeća vest Svako ima svoju baka Stanu u komšiluku


Beograd organizaciono i tehnički spreman za EP u atletici | Beogradske vesti\nBeograd organizaciono i tehnički spreman za EP u atletici\nMinistar omladine i sporta u Vladi Republike Srbije Vanja Udovičić izjavio je danas da to ministarstvo i kroz organizaciju evropskog šampionata u atletici želi da nastavi da promoviše zdrave stilove života i sportsku kulturu, pozvavši građane da to usvoje i prenose na mlađe generacije.\nUdovičić je prilikom obilaska radova na postavljanju atletske staze u “Kombank areni” za potrebe tog takmičenja, koje će biti održano u Beogradu od 3. do 5. marta, istakao da je to još jedna prilika da pokažemo da organizaciono i tehnički možemo da odgovorimo izazovima koji su pred nama.\nProšle godine smo imali evropska prvenstva u vaterpolu i futsalu, dok organizacijom dvoranskog Evropskog prvenstva u atletici želimo da se na sjajan način zahvalimo našim atletičarima na odličnim rezultatima, dodao je on.\nNaučili smo da budemo dobri domaćini, ali sa druge strane imamo i obavezu dobrih rezultata pred našim navijačima, poručio je ministar i dodao da će posetioci imati priliku da uživo gledaju Ivanu Španović, Asmira Kolašinca, ali i ostale domaće i strane sportiste, što će biti jedinstven doživljaj.\nUdovičić je napomenuo da je do sada prodato približno 12.000 ulaznica, što je gotovo polovina od raspoloživih karata, i istovremeno uputio poziv svim zainteresovanima da svoje ulaznice nabave što pre.\nObilasku radova prisustvovali su i gradonačelnik Beograda Siniša Mali, državni sekretar za sport Predrag Peruničić, predsednik Skupštine Beograda Nikola Nikodijević i gradski sekretar za sport i omladinu Slavko Gak.\nTakođe, radove su obišli i sekretar za poslove odbrane, vanredne situacije, komunikacije i koordinaciju odnosa sa građanima Darko Glavaš, generalni sekretar Atletskog saveza Srbije Slobodan Branković i direktor “Kombank arene” Đorđe Milutinović, navodi se u saopštenju Ministarstva omladine i sporta.\nPosted in BEOGRAD - Sport, Beograd - Vesti BeogradTagged #Vanja Udovičić\nУто јан 17 , 2017\nPredsednik Vlade Republike Srbije Aleksandar Vučić boraviće od 17. do 20. januara u Davosu, gde će učestvovati na 47. godišnjem sastanku Svetskog ekonomskog foruma, Tom prilikom, premijer Vučić imaće odvojene susrete sa predsednikom Narodne Republike Kine Si Đinpingom, zatim predsednicom Švajcarske Konfederacije Doris Lojtard, kao i potpredsednikom SAD Džozefom Bajdenom. […]\nSrbija će i dalje preuzimati obaveze prema Kosovu u okviru svog Ustava


ASK: Napredak Crne Gore na listi TI :: Društvo\nCrna Gora se nalazi na 66. poziciji u najnovijem Izvještaju Transparency International-a (TI) za prošlu godinu, sa indeksom percepcije korupcije 45, što je za jedno mjesto bolje pozicija u odnosu na prethodni Izvještaj, saopšteno je iz Agencije za sprečavanje korupcije (ASK).\nIz ASK-a su podsjetili da je Crna Gora u posljednjih nekoliko godina napredovala na listi TI-a u odnosu na prvo istraživanje, koje je objavljeno 2007. godine, a prema kojem je bila na 84 mjestu, sa indeksom 33.\n„Napredak na listi TI-a potvrda je intenzivnog rada i konkretnih rezultata ASK-a i drugih državnih organa nadležnih za borbu protiv korupcije na preventivnom i represivnom planu“, kaže su u saopštenju.\nKako su naveli, bolja pozicija je i pokazatelj da Crna Gora ozbiljno pristupa borbi protiv korupcije, kao jednom od prioriteta u procesu evropskih integracija.\n„To je snažan podstrek za nastavak još efikasnijeg sprovođenja svih antikorupcijskih zakona, mjera i aktivnosti“, kazali su iz ASK-a.\nPrema njihovim riječima, u poređenju sa državama regiona, Crna Gora je u novom Izvještaju TI-a, bolje pozicionirana u odnosu na Srbiju, Kosovo i Bosnu i Hercegovinu Albaniju i Sjevernu Makedoniju.\nIz ASK-a su istakli da je Crna Gora u poređenje sa državama članicama Evropske unije (EU), bolje rangirana i ima bolji indeks percepcije korupcije od Rumunije, Mađarske i Bugarske.\nIz ASK-a su poručili da će nastaviti da efikasno, dosljedno i neselektivno sprovode sve nadležnosti iz Zakona o sprečavanju korupcije i drugih propisa iz njene nadležnosti.\n„Očekujemo da će na taj način i u saradnji sa drugim nadležnim organima i subjektima uključenim u borbu protiv korupcije, dati značajan doprinos još boljim rezultatima Crne Gore u narednim izvještajima TI-a“, zaključuje se u saopštenju.


SEE IT Summit 18 I IT event Novi Sad - Serbian.tech na tech događajima\nSerbian.tech SEE IT Summit 2018\nSEE IT Summit je prvi samit ovog tipa koji se održava u Novom Sadu od 7 – 9. novembra 2018.\nIdealna prilika da pozicionirate svoju kompaniju u evropskim okvirima, ali i da saznate najnovije trendove iz IT, telekomunikacija, gaming-a i drugih oblasti. B2B matchmaking će definitivno olakšati traženje odgovarajućeg partnera.\nPrvi internacionalni sajam Informaciono-komunikacionih tehnologija (IKT) – SEE-IT-Samit, biće održan u Novom Sadu od 7. do 9. novembra 2018. godine sa konferencijskim i pratećim programom.\nU toku tri dana, posetiocima sajma će se predstaviti 150 kompanija iz preko 20 zemalja, biće realizovano 15 tematskih konferencija.\nSEE IT Summit je organizovan iz izlagačkog programa brojnih kompanija iz regiona i Evrope, zatim tematskih konferencija, radionica, B2B sastanaka i poslovnih susreta.\nOvaj IT događaj namenjen je svima koji su samo zainteresovani za IT i tech trendove, ali i za sve koji se profesionalno bave informacionim i komunikacionim tehnologijama.\nIzlagački prostor biće podeljen u četiri paviljona i to: IT, telekomunikacije, igre i IoT i inovacije.\nSerbian.tech omogućuje kompaijama da povećaju svoju prisutnost na međunarodnom tržištu uz sniženje troškova.\nNaše rešenje je da organizujemo zajednički izložbeni prostor gde svaka kompanija ima svoj deo za sastanke i prezentaciju svojih IT proizvoda i tech usluga. Osim toga, nudimo i dodatne usluge kao što su priprema kompanije za izlaganje na događaju, pregled posetilaca, zakazivanje sastanaka, podrška na sastancima.\nSerbian.tech podržava SEE IT Summit i interesantan sadržaj .


Vučić u Pančevu: stvaramo budućnost evropske auto-industrije -\n14. jula 2021.0594\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić posetio je danas u Pančevu najsavremeniji inženjerski centar u fabrici ZF Srbija koji trenutno zapošljava 200 stručnjaka, dok je u fabrici ZF u Pančevu zaposleno 900 radnika.\nVerujem da ćemo do kraja godine taj trend da nastavimo, rekao je Vučić u obraćanju prilikom posete inženjerskom centru u fabrici ZF Srbija u Pančevu.\nU nemačkim kompanijama radilo je 17.000 ljudi kada sam postao premijer. Danas ih je 71.000. To je ogroman napredak, jer su nemačke kompanije prepoznale Srbiju kao dobru lokaciju za svoj biznis, rekao je Vučić.\nTo je na ponos celoj Srbiji i svim ljudima u našoj zemlji, istakao je Vučić.\nOvde sam video neverovatnu posvećenost mladih ljudi sa kojima sam razgovarao, svi su veoma dobro obučeni i pripremljeni, naglasio je Vučić.\nPrisetio se da je nemačka kancelarka Angela Merkel bila veoma iznenađena kada joj je rekao ranije da je Srbija uspela da privuče investitora kao što je ZF i da tek sada razume zašto je ona bila toliko iznenađena i zašto mu je čestitala.\nMerkelova je znala šta je jedna takva kompanija kao što je ZF znači za razvoj Srbije, dodao je Vučić.\nKada uđete u prostorije razvojnog centra kao da ste ušli u najsavremeniju farmaceutsku kompaniju i najbolje opremljenu apoteku, rekao je Vučić i dodao da je danas video i mercedes i volvo na hibridni i električni pogon, koji ne bi ni postojali da nije bilo učešća Srbije.\nMi pravimo budućnost evropske automobilske industrije zajedno sa nemačkim partnerima, poručio je Vučić i dodao da će na mnogim proizvodima biti ispisano „mejd in Serbia“.\nPonosan sam na ovu divnu fabriku i veličanstveni istraživački centar, naveo je Vučić.\nDodao je da je u razgovoru sa domaćim stručnjacima saznao da dolaze ne samo iz Pančeva, već i iz Beograda, Novog Sada, Smederevske Palanke i drugim mesta u Srbiji.\nPredsednik kaže da je Pančevo počelo da se razvija i da tu kvadrat stambenog prostora košta sada skoro kao u nekim delovima Beograda.\nRelated tags : aleksandar vučićinženjerski centar ZFkompanija zfZF pančevo\nPredstavljen program „Kulturnog leta“ u Pančevu\n19. jula 2021.0696\nPočeo „Uskršnji bazar“ u Pančevu: trajaće do 30. aprila\n26. aprila 2021.0412\nKnjiga priča za decu „Zaistinska srpska bajka“ predstavljena u Pančevu\n18. juna 2021.0192\n27. januara 2022., 15:13


Izložba fotografija „Priča o ženi” - EU Delegacija u Srbiji\nIzložba fotografija „Priča o ženi”\nBy Nebojsa objavljeno\t 09/03/2021 Projektne aktivnosti\nVirtuelna izložba „Priča o ženi“, koja prikazuje 33 migrantkinje iz Prihvatnog centra u Vranju sa krunama od cveća, od danas je dostupna onlajn. Fotografije obuhvaćene ovom izložbom nastale su na radionicama tokom aprila i maja 2020. godine i vanrednog stanja zbog Kovid-19 epidemije.\nPrema rečima autorke izložbe, Milice Anđelković Jovanović iz mobilnog tima Međunarodne organizacije za migracije, bio je to beg od stvarnosti za 80 žena i devojčica iz Avganistana, Irana, Iraka i Sirije.\n„Nije to bilo samo pravljenje venčića, već istinski užitak za sve učesnice, a rezultati se vide na fotografijama. Bio je ovo način da žene i devojčice kreativno provedu vreme u dvorištu Centra, i međusobno se osnaže u periodu dodatne neizvesnosti i izolacije. Kao rezultat, krune od cveća su zajedno sa učesnicama zabeležene na fotografijama, od kojih je njih 33 zajednički izabrano za izložbu“, rekla je ona.\nFotografije su prikaz lepote, snage i nade žena uprkos svim izazovima. Usled pandemije, izložba svoju premijeru ima u virtuelnom formatu. Fotografije su podeljene u tri celine i praćene su pričom.\nOvu seriju radionica i izložbu organizovala je Međunarodna organizacija za migracije (IOM) u saradnji sa Komesarijatom za izbeglice i migracije, i to u okviru Podrške EU upravljanju migracijama u Srbiji.


Marketing Niške Vesti 30. septembra 2019.\nU Nišu trenutno, prema podacima Infostuda, ima oko 210 slobodnih radnih mesta, a bilo da ste visokoobrazovani ili zanatlije, široku paletu poslova možete pronaći na portalu poslovi.infostud.com\nPrema podacima o potražnji radnika na sajtu poslovni.infostud, kao i prethodnih meseci na kraju septembra najviše poslova ima u sferi prodaje.\nFirme traže komercijaliste na terenu za prodaju najrazličitijih usluga i roba, u kol centrima, predstavnike prodaje ili prodavce u maloprodajnim objektima.\nNešto više, nego do sada, za one koji imaju dobro znanje engleskog, ali i drugih jezika, mogu se naći različiti poslovi, koji se obavljaju preko interneta, ali i u kompanijama.\nManje nego uobičajeno, ali uvek prisutni su oglasi u kojima firme traže IT stručnjake, ali i grafičke dizajnere i inženjere.\nTakođe, firme traže i radnike za rad na mašinama, u proizvodnji i magacionere, kao i vozače.


Politička trgovina u vreme poplava | Autonomija\nPolitička trgovina u vreme poplava\nTreća Srbija "pazarila" dva pokrajinska poslanika DS-a i ušla u Skupštinu Vojvodine\nDvojica pokrajinskih poslanika Demokratske stranke (DS) prešla su danas u stranku Treća Srbija.\nReč je o poslanicima Srđanu Zavišinu i Lazaru Račiću, saopštila je Treća Srbija, koja do sada nije imala nijednog pokrajinskog poslanika, niti je učestvovala na izborima za Skupštinu Vojvodine, u maju 2012. godine.\nObojica poslanika izabrani su po većinskom izbornom sistemu na pokrajinskim izborima, dakle „na ime i prezime“.\nTreća Srbija je stranka koju su osnovale osobe koje su isključene iz Pokreta Dveri, nakon izbora 2012. godine.\nNakon što je danas napustila još dvojica poslanika, DS u Skupštini Vojvodine ima 50 poslanika, čime je dodatno umanjen broj poslanika vladajuće koalicije.\nPored DS-a, u toj koaliciji su i Liga socijaldemokrata Vojvodine i Savez vojvođanskih Mađara.\nVladajuća koalicija ima 67 od ukupno 120 pokrajinskih poslanika.


RAMPA ZA SRPSKE MINISTRE: Haradinajevi specijalci čekaju Vulina, Vukosavljevića i Đurića na Jarinju, ne daju im da kroče na sever Kosmeta! | Vestinet.rs\nPočetna TEMA DANA\tRAMPA ZA SRPSKE MINISTRE: Haradinajevi specijalci čekaju Vulina, Vukosavljevića i Đurića na Jarinju, ne daju im da kroče na sever Kosmeta!\nVulin od 2013. svake godine dolazi kod porodice Vučetić, na čiju kuću je bila bačena bomba, u čijoj eksploziji su tada povređena deca Borivoje i Milica.\nMali Borivoje rođen istog dana kad i Vulinov sin i ministar otad svakog marta nosi poklone deci i obilazi porodicu na Borivojev rođendan\nZamenik komandata kosovske policije Besim Hoti izjavio je da interventne jedinice za region Sever imaju danas zadatak da direktoru vladine Kancelarije za KiM Marku Đuriću ne dozvole da pređe administrativnu liniju.\nĐurić i generalni sekretar predsedništva Srbije Nikola Selaković danas treba da učestvuju na panelu u Kosovskoj Mitrovici u okviru unutrašnjeg dijaloga o Kosovu i Metohiji, ali je Đuriću u međuvremenu zabranjen ulaz u južnu srpsku pokrajinu..\nHoti je za Gazetu ekspres demantovao da je reč o jedinicama Rosu, kako su objavili pojedini. Prištinski mediji javljaju da je prisustvo kosovske policije na Jarinju znatno pojačano.\nKoha je javila da se na Jarinju nalazi oko 40 pripadnika kosovske policije, kao i dodatna policijska vozila, bez preciziranja o kojim jedinicama se radi, a zadatak im je da spreče prolaz Đuriću.\n„Mnogo je policajaca, dve policijske smene su na putu, dostupna su i dodatna vozila graničnoj policiji Kosova, dok ovu operaciju predvodi potpukovnik Mentor Šabani (Mentor Shabani),“ javili su prištinski mediji pozivajući se na neimenovani izvor.\nUpitan o kakvom opeativnom planu je reč, Hoti kaže da je to plan koji se tiče odluke da se ne odobri poseta srpskih zvaninika Kosovu.\nNa pitanje o kojim zvaničnicima se radi, Hoti kaže da prema njegovim informacijama je to tročlana delegacija zvaničnika, među njima i Marko Đurić.\nPriština i Vulinu zabranila dolazak u Mitrovicu da obiđe Vučetiće\nPrivremeni organi vlasti na Kosovu i Metohiju zabranili su ministru odbrane Aleksandru Vulinu posetu Kosovskoj Mitrovici, gde je nameravao da obiđe porodicu Vučetić.\nVulin od 2013. godine svake godine odlazi u Kosovsku Mitrovicu kod porodice Vučetić, na čiju kuću je bila bačena bomba, u čijoj eksploziji su tada povređena deca Borivoje i Milica Vučetić.\nOve godine privremeni organi vlasti na Kosovu i Metohiju su mu to zabranili.\nBorivoje i njegova sestra povređeni su od eksplozije bombe u februaru 2013. godine u Bošnjačkoj mahali u Kosovskoj Mitrovici.\nObilazeći ih, ministar Vulin, koji je tada bio šef Kancelarije za KiM, saznao je da je mali Borivoje rođen istog dana kao i njegov sin. Od tada je ministar svakog marta nosi poklone deci i obilazi porodicu na Borivojev rođendan.\nZabranjen ulazak i Vukosavljeviću\nPosle zabrane izrečene Marku Đuriću, Nikoli Selakoviću i ministru Aleksandru Vulinu, i ministru kulture Vladanu Vukosavljeviću danas nije dozvoljen ulazak na teritoriju Kosova i Metohije.\nKosovska policija je oko 11.30 sati na administrativnom porelazu Jarinje onemogućila prolaz ministru Vukosavljeviću, iako je njegova poseta uredno najavljena.\nDAČIĆ SHVATIO: „U svetu nije hladni već ledeni rat, a rekonstrukcija, Vučić“


Dodik: Pred osmom smo pobjedom, oktobarske izbore sigurno dobijamo - Sve o Srpskoj\nDodik: Pred osmom smo pobjedom, oktobarske izbore sigurno dobijamo\nPREDIZBORNA KONVENCIJA SNSD U BANJALUCI PRED VIŠE DESETINA HILJADA LJUDI\nKandidat za predsjednika Republike Srpske Željka Cvijanović rekla da je ubijeđena u pobjedu SNSD-a, jer od snage njihove pobjede zavisi snaga Republike Srpske\nMILORAD Dodik rekao je na konvenciji SNSD-a u Banjaluci da vjeruje da je ova stranka već dobila izbore.\n„Prvi put sam uvjeren da je ova izborna kampanja već završena, a da mi samo trebamo da se nađemo sa našim ljudima širom Republike Srpske i još jednom potvrdimo naše uvjerenje da smo na pravom mjestu“, rekao je Dodik na Dodik, koji je kandidat SNSD-a za srpskog člana Predsjedništva BiH.ž\nNaglasio je da je ponosan na sve što je vlast učinila u proteklom periodu i podsjetio na brojne projekte u opštinama i gradovima Srpske, među kojima su izgradnja škola, vodovoda, prelaza Čemerno, auto-puta, bolnice u Nevesinju i Istočnom Sarajevu, Bijeljini.\n„Uvijek smo bili sa našim ljudima i nikada nismo odustali od želje da bude bolje u Republici Srpskoj i to narod prepoznaje. Ovo je naša osma uzastopna pobjeda i zato sam ponosan na sve svoje saradnike, kandidate, a posebno na naše glasače“, poručio je Dodik.\nKandidat za predsjednika Republike Srpske Željka Cvijanović rekla je da je ubijeđena u pobjedu SNSD-a, jer od snage njihove pobjede zavisi snaga Republike Srpske.\n„Znamo da hoćemo stabilne i jake institucije, da se brzo završi ovaj predizborni dio i da brzo formiramo vlast, jer ima mnogo toga što treba uraditi za naše građane. Nastavljamo dalje onako kako smo obećali, brza implementacija izbornih rezultata, nakon toga dolaze sve one mjere kako je i dogovoreno sa našim socijalnim partnerima“, poručila je Cvijanovićeva.\n„Ostali smo otvoreni za razgovor sa svim našim građanima, pokazali smo sposobnost da se okupljamo, da radimo zajedno i da razumijemo da Republiku Srpsku mogu štititi samo jake institucije“, naglasila je Cvijanovićeva.\n„Građani to već i znaju. Siguran sam da će lista za Parlamentarnu skupštinu BiH osvojiti maksimanalan broj glasova, jer su na njoj ljudi koji znaju šta treba raditi u Sarajevu, kako radi parlament BiH i kako se dolje brani Republika Srpska“, zaključio je Radmanović.\nNosilac liste SNSD-a za izborne liste za Narodnu skupštinu u Izbornoj jedinici tri Nikola Špirić rekao je da SNSD iz Banjaluke „pod zastavom Srpske“ kreće u svoju najveću i najsnažniju pobjedu od Dejtona do danas.\n„Republici Srpskoj treba politička stabilnost u Narodnoj skupštini i u Predstavničkom domu Parlametarne skupštine BiH. Tu stabilnost treba da daju građani, narod na izborima. Ubijeđen sam da će tu stabilnost dati SNSD-u s razlogom i da ćemo naredne četiri godine biti posvećeni razvoju Republike Srpske“, poručio je Špirić.\nTagoviŽeljka Cvijanović izbori Milorad Dodik SNSD


Savić upozorava: Oprezno do nove titule i Lige šampiona - Admiral Bet SPORT\nSavić upozorava: Oprezno do nove titule i Lige šampiona\nNemanja Đorđević Posted on 14. januara 2019. 15:25 14. januara 2019. 15:29\nKapiten Crvene zvezde Vujadin Savić kaže da sa dozom opreza gleda na prednost od devet bodova prednosti u odnosu na niški Radnički i 15 na Partizan u Superligi.\nNapravili smo veliku bodovnu prednost u prvenstvu, ali moramo da budemo maksimalno fokusirani do kraja, s obzirom na to i da se dele posle bodovi pred plej-of. Od početka nam je cilj prvo mesto na tabeli i posle opet da igramo u Ligi šampiona, kao ove sezone.\nUpravo veliki broj utakmica u jesenjem delu sezone, uz poseban akcenat na učešće u eltinom takmičenju u ukupnom zbiru od čak 37, Savić ističe kao jedan od najvažnijih faktora.\nPobede nam dižu samopouzdanje, a prošle godine smo napravili ogroman uspeh, kako u domaćem prvenstvu, tako i u Ligi šampiona samim ulaskom u grupnu fazu. Posle su došli trijumf nad Liverpulom i četiri osvojena bod, puni samopouzdanja krećemo opet sa radom.\nEkspedicija šampiona Srbije stigla je tokom popodneva u kiparski Pafos, gde će odraditi prvi deo priprema za drugi deo sezone.\nU lepom raspoloženju smo stigli na Kipar posle zasluženog odmora. Sada imamo bazični deo priprema, da napunimo noge i pluća, a posle nas u Turskoj čekaju rad na taktičkom planu i utakmice.\nZvezdina ekspedicija se sa Kipra vraća 23. januara, provešće tri dana u Beogradu i napustiće prestonicu 26. januara.\nDo 9. februara boraviće u Antaliji gde će imati i pet zakazanih provera uoči početka prolećnog dela sezone protiv Vakera (27. januar), Austrije (30. januar), Ludogoreca (2. februar), Rabotničkog (5. februar) i Maribora (8. februar).\nTagovi : crvena zvezda, liga šampiona, pripreme, superliga, vujadin savić\n13 okršaj braće Si u "Pioniru": Biće veoma teško protiv Monaka\nTomić: Moj posao je i da "rešim" povrede


Zidanu pale gaće (video) - Sputnjik Srbija\nZidanu pale gaće (video)\n18:21 13.04.2016 Preuzmite kraći link\nZinedin Zidan uživao je u nezaboravnoj noći kad je njegov Real iz Madrida stigao i prestigao dva gola razlike iz prvog meča protiv Volfsburga u četvrtfinalu Lige šampiona, ali se čini da su uzbuđenje, ali i pritisak uzeli danak.\nZidan, koji je za menadžera Reala postavljen u januaru, pretrpeo je neprijatan momenat tokom utakmice na stadionu „Santijago Bernabeu“ nakon što su mu se pantalone pocepale pošto je njegov tim prokockao dobru šansu.\n© Foto : Youtube/funny sports printscreen\nZizu — simbol srećnije Francuske\nNakon što je dva puta bio strelac u prvom poluvremenu, Kristijano Ronaldo je 13 minuta pre kraja utakmice postigao het-trik i doveo Real na prag ulaska u polufinale, nakon šokantnog gubitka u prvoj utakmici.\nMeđutim, uprkos tome što je njegovu ekipu petnaestak minuta delilo do plasmana u sledeću rundu takmičenja, Zidan je kako se meč bližio kraju osećao pritisak, što pokazuje njegova strastvena reakcija nakon što je Real promašio šansu u 80. minutu.\nNažalost po Zidana, njegova reakcija uz aut-liniju dovela je do cepanja pantalona, uz otkrivanje velikog dela njegove desne noge.\nTrenutak kad se Zidanu cepaju pantalone uhvatila je kamera, a pratioci na Tviteru nisu odoleli da komentarišu njegovu „malu nezgodu“, kojoj Francuz nije pridavao veliku pažnju, ocenjujući pobedu Reala kao najbolji trenutak u njegovoj trenerskoj karijeri.\nZinedine Zidane split his trousers open tonight… (Via @philousports) pic.twitter.com/hRce6wNOId\n— Get French Football (@GFFN) April 12, 2016\nEvo majstora fudbala\nNajveća nepravda u istoriji fudbala\nnezgoda, Liga šampiona, Real Madrid, Kristijano Ronaldo, Zinedin Zidan, Španija, Francuska


I Vlada nacionalnog jedinstva bila dio razgovora u NSRS - Skener.info\nDrugi zakon bio bi , kako saznajemo, prijedlog Ujedinjene Srpske, koji je već izrađen, no o njemu bez detalja. U ovoj stranci kažu da poštuju dogovor da se ne iznose detalji sa sastanka.\nInače, ta ideja se već izvijesno vrijeme pominje u političkim kuloarima i to kao dobro moguće efikasno rješenje za prevazilaženje problema unutar SNSD i koalicije.\nZaključak koji je pročitao predsjednik parlamenta RS Nedjeljko Čubrilović: “Ne postoji legalni VIsoki predstavnik, odbacujemo saradnju sa istim”, kako saznajemo iz pojedinih političkih stranaka, pogrešno je formulisan. Navodno, tvrde naši izvori sa sastanka o prekidu saradnje sa novim Visokim predstavnikom, nije bilo decidno ni govora, ni dogovora.\nSastajanje ili ignorisanje Christiana Schmidta, koji u avgustu dolazi u Bosnu i Hercegovinu, tako je ostalo jedino upitno nakon današnjeg sastanka. U petak je predsjednik SNSD Milorad Dodik rekao da će se sa Schmidtom sastati isključivo da mu prenese da ne prihvata nametanja.


Bourjois always fabulous puder za lice 210 - Idealno.rs\nPočetna / Lepota i zdravlje / Šminke / Puderi / Bourjois always fabulous puder za lice 210\nPonuda prodavnice lilly.rs za proizvod Bourjois always fabulous puder za lice 210. Ispravnost cene i podataka proveri na internet stranici prodavnice.\nIdealno.rs je vodeći portal za upoređivanje cena u Srbiji, koji omogućava potrošačima da kupuju pametno. Uporedi ponude prodavnica za Bourjois always fabulous puder za lice 210 i izberi najbolju. Puderi iz kategorije Šminke je najbolja kupovina, ukoliko želiš kvalitetan proizvod po najboljoj ceni.\nPročitaj opis proizvoda Bourjois always fabulous puder za lice 210 i vidi da li ti odgovara ili pogledaj druge proizvode brenda BOURJOIS. Opis i tehnički podaci proizvoda Bourjois always fabulous puder za lice 210 se mogu razlikovati od onih u internet prodavnici u kojoj obavljaš kupovinu. Bourjois always fabulous puder za lice 210 je dostupan u prodavnici lilly.rs po ceni, koja je navedena pored svakog prodavca u meniju "Prodavnice".\nGarantne uslove za Bourjois always fabulous puder za lice 210 proveri u prodavnici u kojoj nameravaš da obaviš kupovinu. Slika za Bourjois always fabulous puder za lice 210 je simbolična, zato se pre kupovine u prodavnici uveri da je proizvod isti.


Deca čekaju da uđu na međunarodni aerodrom Hamid Karzai u Kabulu (Foto: AP/Sgt. Samuel Ruiz/U.S. Marine Corps)\nPredsednik Džo Bajden odlučio je da ostane pri svom roku za povlačenje američkih snaga iz Avganistana.\nObraćajući se naciji iz Ruzveltove sobe u Beloj kući Bajden je - govoreći o evakuaciji iz Kabula - poručio:\n"Što je pre završimo to bolje".\nBajden je rekao da talibani sarađuju i da se bezbednost održava uprkos nekoliko incidenata, ali da je sve to krhko i da postoji ozbiljan rizik od pogoršanja, kako vreme odmiče.\n"Svaki dan koji smo na terenu je još jedan dan za koji znamo da ISIS-K pokušava da napadne aerodrom, kako nas i savezničke snage, tako i nevine civile”, rekao je Bajden, pominjujući avganistanski ogramak Islamske države, koji je poznat po samoubilačkim napadima na civile.\nOdluka o roku odražava sve veći strah od ekstremističkih napada na aerodrom u Kabulu, ali takođe pruža priliku Bajdenovim političkim protivnicima da ga kritikuju zato što je popustio pred zahtevima talibana i zato što potencijalno ostavlja neke od Amerikanaca i avganistanskih saveznika.\nDžo Bajden tokom današnjeg obraćanja iz Bele kuće (Foto: AP)\nBajden se obratio istog dana kada je Taliban upozorio da američki letovi iz Avganistana moraju da prestanu do 31. avgusta, povećavajući pritisak na operaciju koja je već haotična, dok novi izveštaji o kršenju ljudskih prava podstiču zabrinutost o sudbini hiljada ljudi koji još čekaju da napuste zemlju.\nIz Bele kuće je ranije saopšteno da je Bajden, na virtuelnom sastanku lidera G7 u utorak, preneo da će američka misija u Kabulu biti završena u zavisnosti od postizanja ciljeva i potvrdio da su Sjedinjene Države na putu da je okončaju do 31. avgusta.\nPortparolka Džen Psaki navela je u saopštenju da je Bajden rekao da postoji dodatni rizik od zadržavanja američkih trupa u Avganistanu posle tog roka "zbog sve veće pretnje od Islamske države".\n"Kraj misije do 31. avgusta zavisi od saradnje sa talibanima, uključujući dalji pristup aerodromu za one koji se evakišu. Predsednik je takođe zatražio od Pentagona i Stejt departmenta da naprave rezervne planova za usklađivanje roka, ako to bude potrebno", navela je Psaki.\nDvoje neimenovanih američkih zvaničnika saopštilo je da se sve više strahuje od samoubilačkih napada Islamske države na aerodrom, prenosi Rojters. Jedan zvaničnik je naveo da više nije pitanje da li će, već kada će ekstremisti napasti, te da je prioritet da se okonča povlačenje pre toga.\nGotovo 6.000 američkih vojnika pomaže u evakuaciji Amerikanaca i ugroženih Avganistanaca i u obezbeđenju aerodroma kako bi druge zemlje mogle da evakuišu svoje državljane.\nPentagon je prethodno saopštio da za sada nema promene plana da se evakuacija iz Avganistana okonča do kraja meseca i poručio da planira da do tada povuče američke snage.\nPortparol Džon Kirbi rekao je da Pentagon veruje da može da do 31. avgusta evakuiše sve Amerikance koji žele da napuste Avganistan.\n"Apsolutno nam je kraj meseca i dalje cilj", rekao je Kirbi i dodao da će možda biti potrebne dodatne baze za smeštaj evakuisanih Avganistanaca.\nKirbi je rekao da je "nekoliko hiljada" Amerikanaca evakuisano iz Avganistana ali je odbio da saopšti prezicniju cifru.\n"Savetnik za nacionalnu bezbednost rekao je juče da veruje da možemo da okončamo ovu misiju do kraja meseca, zbog čega i dalje težimo tom cilju. Ako i kada bude bilo kakvih promena, svakako ćemo o tome obavestiti amerčki narod", naglasio je Kirbi.\nLideri Grupe 7 - Britanije, Kanade, Francuske, Nemačke, Italije, Japana i SAD, u utorak su na virtuelnom sastanku razgovarali o tome kako da okončaju haotično povlačenje iz Avganistana i kako da postupaju prema talibanima.\nSaopštili su da će ostati posvećeni Avganistanu i podržali Ujedinjene nacije u koordinaciji humanitarne pomoći u regionu, koji se suočava sa novim prilivom izbeglica.\nRazgovori nisu rezultirali "novim datumima" za kraj evakuacije, rekla je nemačka kancelarka Angela Merkel, mada se raspravljalo o tome da li bi aerodrom u Kabulu mogao da se koristi posle 31. avgusta.\nNekoliko evropskih saveznika pritiska američkog predsednika da zadrži vojnike i posle 31. avgusta, kada ističe rok za njihovo povlačenje.\n"Tražiću od naših prijatelja i saveznika da budu uz narod Avganistana i podrže izbeglice i distribuciju humanitarne pomoći", kazao je britanski premijer Boris Džonson.\nSamo nedelju dana ostalo je do isteka roka za evakuaciju, a hiljade državljana zapadnih zemalja i Avganistanaca koji su radili za njih, i dalje čeka na evakuaciju na aerodromu u Kabulu. Mnogi nisu ni uspeli da dođu do aerodroma jer ih talibani ne puštaju kroz kontrolne punktove.\nTakođe, talibani su poručili da je 31. avgust "crvena linija" za povlačenje strane vojske. Portparol talibana rekao je u utorak da bi sve strane evakuacije trebalo da budu okončane do tog datuma, da Avganistanci nemaju čega da se plaše i da bi trebalo da se vrate kući.\n"Garantujemo im bezbednost", rekao je portparol talibana Zabihula Mudžahid na konferenciji za novinare u Kabulu.\n"Razgovaramo sa talibanima na dnevnom nivou kroz političke i bezbednosne kanale, o svemu što se dešava u Kabulu", rekao je Bajdenov savetnik za nacionalnu bezbednost Džejk Saliven i dodao da će Bajden odlučiti blagovremeno u skladu sa situacijom koju svakodnevno prati.\nMnogi političari i vojna lica u SAD i drugim savezničkim državama kritikuju sadašnju operaciju povlačenja iz Avganistana.\n"Situacija u Avganistanu je svakim danom sve gora. Bajdenova administracija mora da osigura bezbednu evakuaciju Amerikanaca koji su tamo zaglavljeni", rekao je republikanski senator Majk Raunds.\nEvakuacija se ubrzala, pa zvaničnici kažu da je u poslednjih 36 sati evakuisano 27.000 ljudi, oko 17.000 američkim vojnim avionima.\nVojni zvaničnici veruju da će se taj tempo evakuacije nastaviti.\n"Uveravam vas da nećemo stati dok ne ispunimo zadatak, evakuisali smo Amerikance koji su to želeli i što smo više mogli Avganistanaca", kaže general Stiven Lajons iz transportne komande SAD.\nIpak, mnogi upozoravaju da je potrebno još vremena, jer se povećava i broj Avganistanaca koji žele da pobegnu.\n"Ne deluje mi izvodljivo, s obzirom i na veliki broj Amerikanaca koji i dalje čeka evakuaciju", ocenjuje demokratski kongresmen Adam Šif.\nIz Stejt departmenta poručuju da obrađuju zahteve Avganistanaca za američke vize i da se 31. avgust odnosi samo na povlačenje vojske, a ne na evakuaciju Avganistanaca koji su u opasnosti.\nU intervjuu za Skaj njuz, portparol talibana Suhail Šahin kazao je da je rok "crvena linija".\n"Ako ga produže, znači da su produžili okupaciju. To će stvoriti međusobno nepoverenje. Ako nameravaju da produže okupaciju, reagovaćemo".\n"Vlada koja želi da bude povezana sa ostatkom sveta, mora da ima funkcionalan aerodrom. O tome smo razgovarali sa talibanima", rekao je portparol Stejt departmenta Ned Prajs.\nBela kuća je ostavila otvorenom mogućnost da vojska ostane na aerodromu i tokom septembra, a govori se i o potencijalnim napadima Islamske države i njenih avganistanskih podgrupa. Drugi problem je i određen broj Amerikanaca koji ne mogu da stignu do aerodorma, a Pentagon nije saopštio koliko je tačno državljana SAD do sada evakuisano.


Nova generacija gimnazijskog sportskog odeljenja\nsreda, 18 maj 2022 08:34\nSOMBOR: Nakon što je pre nekoliko godina, zahvaljujući predanom radu profesora, ali i postignutim rezultatima vlastitih učenika na takmičenjima iz informatike, Gimnazija „Veljko Petrović“ uspela da otvori odeljenje za đake sa posebnim sklonostima ka kompjuterima, s istih razloga od prošle školske godine ova obrazovna institucija je otvorila i odeljenje za učenike sa posebnim sposobnostima za sport.\nKao i u slučaju budućih informatičara i kod sportskog odeljenja je jedan od najvažnijih uslova za uspostavljanje zainteresovanost učenika koji ostvaruju značajne rezultate u sportu.\n- Da bi se otvorilo sportsko odeljenje potrebno je najmanje 15 učenika koji su ostvarili zapažene rezultate na sportskim takmičenjima u poslednje dve- tri godine, odnosno takmičarske sezone, a potvrdu izdaje i kriterijume za ispunjenost uslova za upis u sportsko odeljenje pojedinog učenika definiše granski sportski savez Vojvodine ili Srbije na zahtev kluba čiji je član zainteresovani učenik – navode zvaničnici somborske Gimnazije „Veljko Petrović“.\nU skladu sa tim iz gimnazije su pozvali klubove da o upisu i načinu pribavljanja neophodne potvrde obaveste učenike koji su ostvarivali značajnije rezultate, osvajali nagrade na republičkom nivou ili su bili pozvani u reprezentaciju u prethodnim sezonama, a koji žele da nastave da se bave sportom kao aktivni sportisti, sportski treneri, sportski novinari, sportski menadžeri, sportski medicinari. Predočeno je i da se dodatne informacije mogu dobiti putem imejla direktor.gimsomts.rs ili na telefon: 064/80 44 124.\nPotvrde od granskog sportskog saveza treba obezbediti što pre, a krajnji rok je 20. maj 2022, s tim da skenirane potvrde treba dostaviti Gimnaziji „Veljko Petrović“ na navedenu imejl adresu, piše u pozivu roditeljima zainteresovanih učenika i sportskim klubovima.\nIstiče se da specifičnost ovog programa nastave i učenja predstavlja 1.115 časova iz oblasti sporta, daleko više nego kod ostalih gimnazijskih smerova. Prednost obrazovanja u ovim specijalizovanim odeljenjima je u tome što je broj učenika ograničen na 20, što omogućava efikasniji rad, primenom savremenih tehnologija učenicima će biti omogućeno da prate nastavu na daljinu kada su na pripremama i takmičenjima tokom školske godine.\nSomborskom „Zelenilu“ više od 2 miliona na Konkursu Pokrajinskog sekretarijata za poljoprivredu\nFilmski i dijaloški program „Amnezija“ 7. jula u Muzeju Podunavskih Švaba\nNa 4. Somborskom filmskom festivalu biće dodeljene 4 nagrade i „Specijalni Ernest“\nČlanice plesne grupe „Inanna” osvojile nagradu za najbolji video o ustanovama kulture\nNajuspešniji gimnazijalci na prijemu kod gradonačelnika


Beograd spreman da ponovo bude odličan domaćin F4 - Izazov\nRadio-televizija Srbije\t 29. aprila 2022. 12:01\nPredsednik Olimpijskog komiteta Srbije (OKS) Božidar Maljković je ocenio da je Srbija sportska zemlja, visoko poštovana u Evropi i šriom sveta i izrazio zadovoljstvo što je država prepoznala koliko je važna organizacija takvih takmičenja.\n"Velika je stvar što je Beograd dobio Fajnal for, u konkurenciji mnogih velikih gradova. Kao najbolji organizatori takvih takmičenja opravdaćemo poverenje, vrlo se ozbiljno radi i kao prošli put dobićemo samo velike pohvale", rekao je Maljković.\n"Sve je spremno, znamo dva učesnika na Fajnal foru, uskoro ćemo saznati još dva i ovo je prilika da lobiramo za naš sport. Najvažniji ljudi evropske košarke biće ovde", rekao je Vesić.\n"Hoćemo da pokažemo da možemo da imamo dva ucesnika u Evroligi. Ovo je prilika da promovišemo našu zemlju i naš sport", rekao je Vesić.\n"Zajednički radimo na istom zadatku – da Beograd bude destinacija na kojoj možemo da organizujemo najveće sportska takmičenja", rekao je Vesić i nalgasio da je malo gradova u svetu koji mogu da naprave tako velike i važne sportske događaje.\n"Znam na kakvo su ljudi gostoprimstvo nailazili u Beogradu kada je bio prvi put Fajnal for u Beogradu, ja sam bio ovde sa tadašnjim mojim klubom, Fenerbahčeom, i znam koliko su se svi vratili puni utisaka. To je presudilo da Evroliga ponovo Beogradu dodeli organizaciju takmičenja", rekao je Obradović.


Kalendar 02/10/2011 Srbija Sport\nPočetna Strana Kalendar / Arhiva 02/10/2011\nJuventus pobedio Milan, Lacio bolji od Fiorentine\nNa mečevima 5. kola italijanske Serije A fudbaleri Lacija uspeli su u finišu meča u Firenci da pobede Fiorentinu 1:2, Udineze je pobedom nad Bolonjom 2:0 izbio na prvo mesto, koje deli sa Juventusom koji je pobedio Milan 2:0. Kaljari je istim rezultatom trijumfovao u Lećeu, dok je Palermo bio bolji od Sijene 2:0.\nPrandeli odredio ekipu za meč sa Srbijom\nSelektor fudbalske reprezentacije Italije Ćezare Prandeli odredio je igrače za naredne kvalifikacione mečeve za EP protiv Srbije i Severne Irske.\nČelsi ubedljiv na "Riboku", Totenhem bolji od Arsenala (video)\nFudbaleri Čelsija ubedljivo su pobedili Bolton sa 5:1 (4:0), u prvom meču nedeljnog programa 7. kola Premijer lige, dok je Totenhem u londonskom derbiju savladao Arsenal 2:1.\nTerzić: Odbojkašice pokazale veliko srce! (video)\nPosle "zlatnih" odbojakaša i srpske odbojakašice osvojile su zlatnu medalju na Evropskom prvenstvu pobedom nad Nemačkom sa 3:2 (16:25, 25:20, 19:25, 25:20, 15:9).\nTipsarević osvojio ATP turnir u Kuala Lumpuru\nSrpski teniser Janko Tipsarević osvoijio je prvu ATP titulu u karijeri, pošto je u finalu turnira u Kuala Lumpuru pobedio Kipranina Markosa Bagdatisa sa 2:0, po setovima 6:4, 7:5.\nDortmund ubedljiv, Bajernu samo bod\nFudbaleri minhenskog Bajerna odigrali su samo 0:0 na gostovanju protiv Hofenhajma u 8. kolu Bundeslige čime su prekinuli niz od 10 uzastopnih pobeda.\nPobede Mančester Junajteda i Sitija, Savić strelac\nFudbaleri Mančester junajteda i Sitija nastavili su sa pobedama i u 7. kolu Premijer lige, a bivši štoper Partizana Stefan Savić postigao je prvenac za "građane" u Engleskoj.\nPiksi: Pobedićemo Italijane!\n“Azuri” su nam se izvukli 2002. u Napulju i 2003. u Beogradu, ali ovaj put neće. Naši momci moraju, pre svega, da veruju u sebe, kaže trener Nagoje.\nKošarkaši Partizana osvojili trofej u Laktašima\nKošarkaši Partizana pobednici su turnira u Laktašima pošto su u finalnom meču pobedili domaćina Igokeu rezultatom 81:66.\nAna pobedila, a Jelena i Bojana izgubile u Pekingu\nSrpska teniserka Ana Ivanović pobedila je u prvom kolu teniskog turnira u Pekingu, Japanku Kimiko Date Krum sa 2:0 (6:1, 6:1).\nTošić: Verujemo u pobedu protiv Italije!\nSvetska fudbalska velesila stiže u Beograd, kao već promovisani učesnik Prvenstva Evrope 2012. godine. Srbiji su bodovi preko potrebni, pobeda overava plasman u baraž, remi čuva nadu pred okršaj sa Slovenijom u Mariboru.\nPartizan trijumfovao protiv Vojvodine u Novom Sadu (video)\nFudbaleri Partizana savladali su Vojvodinu u Novom Sadu rezultatom 2:1 u velikom derbiju 7. kola Jelen Superlige Srbije.\nZvezda podelila bodove sa Radničkim na 'Marakani'\nFudbaleri kragujevačkog Radničkog napravili su još jednu senzaciju i osvojili bod u duelu sa Crvenom zvezdom na Marakani u 7. kolu Jelen Superlige - 1:1!\nLŠ: Partizan izgubio od Kopenhagena u Vršcu\nRukometaši srpskog prvaka Partizana poraženi su od danskog Kopenhagena rezultatom 31:25 (16:12) u prvom kolu D grupe Lige šampiona.\nOdbojkašice pobedile Tursku za finale EP\nŽenska odbojkaška reprezentacija Srbije plasirala se u finale Evropskog prvenstva u Srbiji i Italiji, pošto su u fantastičnoj utakmici pobedile selekciju Turske rezultatom 3:2, po setovima 25:10, 25:22, 23:25, 23:25, 15:12!


Đukić: Pobeda u Boljevcu za počcetak nove uspešne serije\nTrener fudbalera Partizana MIroslav Đukić izjavio je danas da u meču šesnaestina finala Kupa Srbije protiv Rtnja u Boljevcu očekuje lepu utakmicu, pred punim tribinama i pobedu, koja će...\nU sredu na programu odloženi mečevi Kupa Srbije\nUtakmice 1/16 finala Kupa Srbije koje nisu odigrane u planiranom terminu iz nekoliko razloga zakazane su za predstojeću sredu, 11. oktobar.\nKup Srbije: Rtanj - Partizan, Crvena zvezda - Dinamo Vranje\nFudbalski klub Partizan će u šesnaestini finala Kupa Srbije igrati u gostima protiv ekipe Rtanj Boljevac, dok će Crvena zvezda dočekati Dinamo iz Vranja, odlučeno je danas žrebom u Staroj...\nPartizan spremio bogate premije za igrače\nFinalnom utakmicom Kupa Srbije biće okončana sezona 2016/17 u srpskom fudbalu. Za trofej će se boriti dva prvoplasirana tima Superlige Srbije - Partizan i Crvena zvezda (subota, 18.00).\nFinale Kupa: Partizan za duplu krunu, Zvezda za utehu\nFudbaleri Partizana i Crvene zvezde u finalu Kupa Srbije na stadionu u Humskoj danas spuštaju zavesu na turbuletnu sezonu.\nRazličite informacije: Kada se igra finale Kupa Srbije?\nNovi Sad odahnuo, finale Kupa u Beogradu, domaćin će biti poznat u četvrtak\nPrema prvobitnom planu finalni meč Kupa Srbije, u kom će se sastati Crvena zvezda i Partizan 27. maja, trebalo bi da bude održano na stadionu "Karađorđe" u Novom Sadu. Međutim, najpre je iz FK...\n17:50 >> 20:08\nDrugi finalista Kupa Srbije je ekipa Partizana koja je u revanš meču polufinala pred više od 20.000 navijača u Humskoj savladala tim Vojvodine sa 1:0 (1:0) pogotkom Uroša Đurđevića u 44....\nVestionline, FK Crvena zvezda\nĐurovski: Jedan trening nije bio dovoljan\nŠef stručnog štaba Crvene zvezde Boško Đurovski je nakon utakmice čestitao Čukaričkom i Nenadu Lalatoviću na odličnoj utakmici, i naglasio da će njegovom timu biti potrebno vreme da izađe...\n18:49 >> 21:24\nNikom ništa u Novom Sadu, revanš odlučuje finalistu (VIDEO)\nProlično slab meč viđen je u Novom Sadu gde su Vojvodina i Partizan odmerili snage u prvom polufinalnom duelu Kupa Srbije, a rezultat 0:0 najbolje prikazuje sve što se dešavalo na terenu.


Avgust 06, 2019 15:05\n"Verovatno će biti problema iz razloga što su neke vlasti u neposrednom okruženju u kandžama albanskih partija koje nekima daju podršku i učestvuju sa njima u vlasti, tako da je možda sada problem ako oni budu insistirali, a već čujemo najave od pojedinih političkih stranaka da će učiniti sve da se ne izruči osumnjičeni", rekao je on za portal Happy TV.\nKako je istakao, "dsadašnjim odlukama pojedine zemlje su obesmislile ono što Interpol treba da radi". Na pitanje da li Srbija ima mehanizme kojima može da pritisne članice Interpola na saradnju, u ovom slučaju Severnu Makedoniju, da izruči Morinu, on je rekao da je ponižavajuće kako se gubi smisao i karakter takvih institucija jer ne rade svoj posao, već puštaju i ne procesuiraju zločince za koje postoje konretni dokazi.\n"To je posao koji treba da rade. Nažalost, pokazalo se da su mnoge zemlje Interpolove poternice same dezavuisale, obesmislile time što neke ljude koji ili su osuđeni ili za njih postoje dokazi za optužnice za zločine, nije zatvarala. I ako ih pronađu i identifikuju, oni ih puste.\nTo je ponižavajuće jer se gubi smisao i karakter takvih institucija", rekao je Odalović. On je podsetio i na slučaj Ramuša Haradinaja koji je bio zadržan u Francuskoj i za kojeg je Srbija priložila brojne dokaze. Dodao je da ni oni nisu rekli da Haradinaj nije kriv nego da smatraju da ne bi imao pravično suđenje u Srbiji. Povodom zajedničkih diplomatskih predstavništava Albanije i privremenih vlasti u Prištini, Odalović je ocenio da je to neprihvatljivo najavio da će se Srbija boriti legalnim instrumentima, pre svega u Savetu bezbednosti UN. "Za nas je to apsolutno neprihvatljivo.\nMi teritoriju Kosova i Metohije ustavno ili kako god hoćete smatramo svojom i bilo kakvo ukidanje granica i ono što najavljuju, stavranje nekih zajedničkih država ili prostora, ne možemo nikako da podržimo niti to prihvatamo. Protiv toga borićemo se legalnim instrumentima, to je SB UNoji je u ovom trenutku najmerodavniji, jer je teritorija KiM i dalje pod mandatom UN i dalje važi rezolucija 12 44 važi", rekao je on.\nOn je upozorio da ako se ne reaguje na ovakve stvari i pojave na zapadnom Balkanu postoji ozbiljna opasnost da one dobiju širu dimenziju. "Podsećanja radi, karta velike Albanije, obuhvata i deo Grčke, deo Makedonije, prostore Kosova i Metohije i jedan deo centralne Srbije, kao i deo Crne Gore.\nOno što posebno treba da brine u mapi velike Albanije se nalaze dva glavna grada dve susedne države, Skoplje i Podgorica", rekao je on. Nije samo pitanje Srbije da na ovakve stvari reaguje, ovo je kompleksnije i globalnije pitanje, za posebnu brigu jer, kako navodi, stvaranje jedne takve države na ovaj način na koji misle da urade je ozbiljan izazov za evropsku zajednicu, za sve.\n"Bojim se da posle to više ne mogu da kontrolišu. Bolje je da se to u ovom trenutku spreči, ne samo zbog Srbije, već zbog šire evropske zajednice", rekao je Odalović.


Radojičić: Beograd ima velike ciljeve kao "pametni grad" - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Ekonomija » Radojičić: Beograd ima velike ciljeve kao „pametni grad“\nGradonačelnik Beograda Zoran Radojičić izjavio je danas na konferenciji o „pametnim gradovima“ Jugoistočne Evrope da je to koncept koji omogućava da gradovi funkcionišu efikasnije, racionalnije, bolje i da poboljšava kvalitet života.\nOn je na konferenciji „Pametan grad“ (Smart City) u Beogradu rekao da je ideja tog koncepta ušteda vreme za svakog pojedinca koji bi trebalo da ima više vremena za sebe.\nRadojičić je rekao da Beograd pravi prve korake u realizaciji tog koncepta i da su ciljevi veliki.\nMinistar za inovacije i tehnološki razvoj Nenad Popović saopštio je da će pametan grad učiniti život građanima jednostavnijim, bezbednijim, fleksibilnijim, ali i jeftinijim.\n„Kompanija IBM procenjuje da je globalni potencijal optimizacije javne infrastrukture ušteda od čak hiljadu milijardi dolara godišnje“, kazao je Popović.\nBeogradpametni gradZoran RadojičićBeograd\nPolitika • 22.04.2022. 18:35\nRadojičić : Na listi SNS ima pet šest kandidata koji mogu uspešno da vode Beograd\nDruštvo • 09.02.2022. 14:49\nRadojičić: U Beogradu 22 igrališta prilagođena deci sa invaliditetom\nKultura • 04.02.2022. 14:19


Zimska služba spremna za nastupajuću sezonu - Ritam Grada - vesti Kragujevac\nPočetna Vesti Zimska služba spremna za nastupajuću sezonu\nPreduzeće za puteve Kragujevac po ugovoru sa JP “Putevi Srbije” angažovano je na održavanju državne putne mreže na teritoriji Šumadije i Pomoravlja u dužini od 772 kilometara. Zimska služba održavanja počinje 1. novembra i traje do 31. marta naredne godine i u tom periodu na devet punktova u dvadesetčetvoročasovnim dežurstvima angažovano je preko 350 ljudi različitih profila.\nSa mehanizacijom i svim neophodinim materijalom, zimska služba održavanja je spremna za nastupajuću zimsku sezonu, kazao je Vladimir Bjelanović, rukovodilac održavanja u PZP Kragujevac..\nPrema rečima zamenika gradonačelnika Ivice Momčilovića koji je prisustvovao smotri mehanizacije i opreme za zimsku službu, grad Kragujevac je, takođe, sa svim nadležnim službama iz Preduzeća za puteve i JKP “Šumadija”, apsolutno spreman za nastupajuću zimsku sezonu.\nKako kažu nadležni iz ovih preduzeća izvršeno je servisiranje i remont kompletne mehanizacije koja se koristi u zimskoj službi. Mehanizacija u oba preduzeća u prethodnom periodu je zanovljena i pojačana, tako da su tehnički kapaciteti kompletni i spremni.\n“Siguran sam da će ova sezona proći bez ikakvih problema sa zimskim održavanjem”, istakao je Momčilović.\nDržavna putna mreža podeljena je u tri prioriteta održavanja – prvi prioritet je održavanje i čišćenje snega i posipanje soli, za drugi prioritet predviđeno je čišćenje i posipanje čistog agregata a treći prioritet se održava samo čišćenjem. Zimska služba deluje sa devet punktova na teritoriji Šumadije i Pomoravlja (Kragujevac, Svetinja, Ravni Gaj, Rača, Belušić, Despotovac, Ćuprija, Svilajnac i Ravna Reka) na raspolaganju ima 24 kamiona, 9 utovarivača i druga potrebna mehanizacija za rad. U održavanje je uključeno oko 350 ljudi, direktnih izvršilaca na punktovima. Prema rečima rukovodioca 2700 tona industrijske soli i 15 hiljada tona agregata za posipanje su predviđena količina za ovu sezonu i u toku je nabavka materijala.\nPrethodni članakKragujevčani spremaju revanš Požarevljanima u Kupu Srbije\nSledeći članakFormirane vrtićke grupe u Rogojevcu i Kamenici


Citroen potvrdio nasljednika za model C4 - BIGportal.ba\nCitroen potvrdio nasljednika za model C4\n5 Avgusta, 2019 8 Novembra, 2019 073\nU sklopu plana Grupe PSA Push to Pass ovaj francuski proizvođač će na tržište lansirati nasljednika modela C4.\nIpak, po svemu sudeći neće se raditi o samo još jednom kompaktnom vozilu.\nKako prenosi portal Autonet.hr, Citroenov predstavnik za medije je u intervjuu zaCarscoops rekao da će se u ponudi naći i električna verzija ovog automobila. Na taj način budući C4 će biti konkurencija VW-ovom ID.3 i drugim sličnim električnim kompaktima. U ponudi će se nalaziti i konvencionalni benzinski i dizelski motori s kojima će C4 biti i konkurencija klasičnim hatchbackovima poput VW-ovog Golfa, Fordovog Focusa, Renaultovog Megana, Hyundaijevog i30 i sl.\nDalje, naslednik modela C4 se neće bazirati na EMP2 platformi koju koristi Peugeot 308, već će njemu kao osnova poslužiti modularna platforma CMP koju koriste vozila kao što su novi Peugeot 208 i nova Opel Corsa. Ova platforma podržava ugradnju električnih pogona, a modeli 208 i Corsa će takođe biti dostupni u konvencionalno i električno pokretanim verzijama.\nDodajmo i da iz Citroena naslednika C4 opisuju kao “Citroenov budući hatchback C segmenta”, a ne kao C4, što bi mogla biti indirektna potvrda da će ovaj automobil dobiti i novo ime.\nZa sada ne znamo kada će ovaj model stići na tržište, ali ranije najave su upućivale najkasnije na 2021. Iz Citroena nisu želeli da ulaze u detalje oko dizajna, ali je najavljeno da (poput 208-ice i Corse) neće biti značajnijih vizuelnih razlika između električne i konvencionalnih verzija.