Kako se pravi najbolji sajt\nSajt za pozorište Paraćin Vladana Milenkovića proglašen je za najbolju Internet prezentaciju projekta "Moj prvi sajt" omladinskog udruženja iSerbia koje se bavi edukacijom i pripremom mladih za poslovni svet.\nKako su informacione tehnologije najbrže rastuća industrija, iSerbia je prepoznala potencijal za obrazovanje prosečnih korisnika računara. U početnoj fazi, projekat je bio namenjen srednjoškolcima koji su danas vrlo dobro upoznati sa internet tehnologijama, ali je kasnije proširen na sve mlade ljude starosti do 32 godine. Ideja je da umesto nekonstruktivno provedenog vremena na internetu, polaznici steknu znanje koje bi mogli da iskoriste u svojoj karijeri.\n"Projekat „ Moj prvi sajt “ ima za cilj uticaj na rešavanje problema visoke nezaposlenosti i skretanje pažnje mladih u Srbiji ka najbrže rastućem privrednom sektoru. Ideja nam je da koristimo potencijal dostupnog resursa i da, traganjem za alternativnim rešenjima, utičemo na poboljšanje sive slike nezaposlenosti", navodi Miloš Jovanović koosnivač udruženja iSerbia.\nNakon onlajn edukacije o izradi veb sajtova i internet marketingu, kandidati su imali zadatak da kreiraju veb sajt posvećen temi koju sami izaberu i da takmičenjem u internet marketing privuku što više posetioca. Pobednik takmičenja koji je postigao najveći broj jedinstvenih poseta i osvojio tablet računar je bio Vladan Milenković.\n„Izrada sajta je malo teža, ali daleko interesantnija nego što sam očekivao. Učenje u onlajn učionici je svakako zanimljivije u odnosu na učenje iz knjiga, pogotovo za nas koji uživamo u radu na računarima“, kaže za iSerbia Vladan Milenković\nProjekat je realizovan uz finansijski podršku Ministarstva spoljne i unutrašnje trgovine i telekomunikacija. Top 10 sajtova po izboru projektnog tima pogledajte OVDE .\nIntervju sa pobednikom MPS 1.0 pročitajte OVDE


Borrell na zahtjev za sankcije u BiH odgovorio da je dijalog opcija\nU BiH treba prvo iscrpiti sve drugo, prije nego se pristupi eventualnim sankcijama, poruka je iz Evropske komisije (EK) evroposlanicima koji su tražili sankcije protiv nekih političara u BiH.\nU pismu grupi evropskih zastupnika koji su od EU tražili da primijeni sankcije protiv političara u BiH koji ugrožavaju fukcionisanje državnih institucija u toj zemlji visoki predstavnik EU za zajedničku spoljnu politiku i bezbjednost Josep Borrell odgovorio je kako dijeli njihovu zabrinutost.\nNaveo je, međutim, kako EU „nastavlja da pokušava da iscrpi sve mogućnosti da pomogne BiH da politički zastoj reši dijalogom, prije nego što se razmišlja o drugim opcijama”.\n„Proces zasnovan na dijalogu omogućio bi BiH da prevaziđe sadašnji zastoj i istovremeno omoguċi neophodan prostor da se zemlja okrene ka konstruktivnoj agendi, u skladu sa njenom evropskom perspektivom”, navodi se u pismu u koji Radio Slobodna Evropa (RSE) ima uvid.\nU Borrellovom odgovoru se ističe kako EU zna da je potrebno hitno pronalaženje brzog izlaza iz političke krize i okončanje svih neprihvatljivih inicijativa koje dovode u pitanje jedinstvo, suverenitet i teritorijalni integritet, jer je u pitanju stabilnost zemlje i cjelokupna integracija BiH u EU.\n„EU raspolaže širokim okvirom instrumenata, a svi instrumenti ostaju dostupni ukoliko situacija nastavi da eskalira. EU ima uspostavljen okvir za korištenje restriktivnih mjera ako situacija to zahtijeva pa i ako države članice tako odluče”, navodi se u Borrellovom pismu.\nOvo je Borrellov odgovor na pismo koje je primio još 25. novembra prošle godine od grupe evropskih zastupnika, u kojem su pozvali na uvođenje sankcija protiv osoba koji ugrožavaju Dejtonski sporazum.\nBorrellov je svoj odgovor evroposlanicima napisao 19. januara ove godine, dvije nedjelje nakon što su SAD uvele sankcije protiv člana Predsjedništva BiH Milorada Dodika i njegovih bliskih saradnika.\nRazlog za sankcije, prema odluci SAD-a, su „destabilizirajuće koruptivne aktivnosti Milorada Dodika i pokušaji urušavanja Daytonskog mirovnog sporazuma, motivisani vlastitim interesom, koji ugrožavaju stabilnost BiH i cijelog regiona”.\nŠef evropske diplomatije je pozvao potpisnike ovog pisma da nastave da podržavaju napore EU i da se pridruže pozivima liderima BiH da se u dobroj namjeri uključe u istinski dijalog, s ciljem da se jednom zauvijek ostave podjele.\nTime će se, naveo je, BiH omogućiti da se fokusira na svjetliju i prosperitetniju budućnost.\nNedjelju dana nakon ovog odgovora, u Borrellov kabinet pristiglo je još jedno slično pismo iz Evropskog parlamenta.\nU ponedeljak, 24. januara grupa zastupnika pozvala je Savjet EU da promijeni “strategiju pomirenja” prema Miloradu Dodiku i slijedi primjer SAD i uvede sankcije.\nZvaničnici EU su obavezni da u roku od šest mjeseci odgovore na svaki pisani zahtjev koji dolazi iz Evropskog parlamenta.


Kurtijevo učešće na izborima u Tirani korak bliže ujedinjenju Kosova i Albanije – Borba\nAlbanija odbrojava dane pred parlamentarne izbore na kojima će, osim dvije vodeće koalicije, Socijalističke partije premijera Edija Rame i opozicione Demokratske partije Ljuljzima Baše, učestvovati i stranka Aljbina Kurtija, što miriše na laganu realizaciju ujedinjenja Kosova i Albanije i velikoalbanske ideje.\nZoran Milivojević, diplomata u penziji, smatra međutim da je manje značajno ko će pobjediti u Albaniji s obzirom da i jedna i druga opcija imaju isti stav kada je Kosovo u pitanju. S druge strane, kako kaže, učešće Samoopredjeljenja na ovim izborima ima svoju težinu.\n„Samo učešće Samoopredjeljenja na ovim izborima, sa mogućnošću da uđe u parlamentarni život kroz politički sistem Albanije preko rezultata na izborima, jeste zapravo realizacija Kurtijeve velikoalbanske politike koja je u suštini i njegove političke platforme, i same stranke koju vodi. Ako budu ušli u albanski parlament treba očekivati direktno angažovanje te velikoalbanske politike i na ujedinjenju Kosova sa Albanijom,“ uveren je Milivojević.\n„On sada u Prištini na vlasti a aktivnim učešćem u političkom životu države Albanije podiže stepen odgovornosti njegove politike jer je to direktan promocija te politike u regionu. On ima ambicije da isto postupi i u Severnoj Makedoniji, Crnoj Gori, Srbiji, Grčkoj…Što znači da je krajnje vrijeme da se neko ozbiljno sa Zapada izjasni o tome, jer Zapad do sada osim nekih verbalnih iskakanja u suštini nije imao primedbe prema velikoalbanskoj politici Kurtija, niti daje primedbe na njegovo učešće na izborima u Tirani, dakle u drugoj državi,“ napominje Milivojević.\nTakvo ponašanje Zapada, dodaje on, može da znači ili da imaju neki prećutni dogovor koji afirmiše takvu politiku, ali je i potvrda albanskom faktoru na ovim prostorima.\n„Na kraju to je i jedna vrsta pritiska i na Srbiju, i na druge susjede Albanije da uvažavaju taj albanski faktor. Ta podrška Zapada nije slučajna jer albanski faktor na Balkanu je najznačajniji saveznik prozapadne politike na ovim prostorima. Oni su direktno za NATO, ujedno vode i antirusku i antikinesku politiku, i prihvataju sve strategije, aktivnosti i platforme koje su na zapadnim interesnim linijama,“ napominje sagovornik Sputnjika.\nPrijetnja stabilnosti na Balkanu\nMilivojević zaključuje da je takva politika prijetnja stabilnosti i bezbjednosti na Balkanu jer direktno dovodi u pitanje suverenitet i teritorijalni integritet susednih država.\nMilivojević smatra da bi pobjeda desnice (Baša) u Albaniji išla na ruku velikoalbanskoj ideju, što bi Srbiji umnogome otežalo posao, posebno u pregovorima sa Kosovom.\nU isto vrijeme on podsjeća da je sa Edi Ramom već uspostavljen određeni dijalog jer je podržao Mali Šengen, i saradnju kroz trilateralu Tirana- Skoplje- Beograd, i u u tom smislu je teško da će biti kontinuiteta ako desničari dođu na vlast.\n„Desničari na čelu sa Bašom ako dođu na vlast su tvrđa opcija i oni će kada je o politici prema Srbiji imati mnogo oštriji stav. Treba podsjetiti na Salija Berišu, bivšeg premijera Albanije, koji je svojevremeno vodio Demokratsku partiju u Albaniji (nasledio ga Baša) i na njegove nedavne izjave u kojima se direktno zalaže za priključenje Kosova Albaniji i koji je direktni pobornik velikoalbanske politike na ovim prostorima,“ kaže Milivojević.\nIz toga se da zaključiti da je sasvim sigurno da će se i desničari zalagati za takav politički nastup. Beriša i Baša imaju dobre odnose a Beriša je tokom protesta prošle godine protiv Edija Rame u Tirani postao „zvijezda“ istih kada je pozvao Albance da se naoružaju.\nInače, prema više predizbornih anketa u tijesnoj prednosti su socijalisti Edija Rame, ali demokrate i Socijalistički pokret za integraciju su već najavili mogućnost formiranja postizborne koalicije.\nVesni Medenica u “novoj akciji”: Rođaka namješta da ostane na čelo Željezničke infrastrukture


Loše preporuke ne postoje! - Oglašavanje\nProfili koji imaju 100% pozitivnih preporuka kod kupaca ponekad izazivaju osećaj da je nešto „namešteno“ (iako ne mora da bude praksa).\nNekoliko negativnih preporuka daje potrošačima razlog da veruju svim Vašim pozitivnim preporukama. Veruju da je profil „živ“ i da je sve vezano za poslovanje firme legitimno.\nKada ih „gurate pod tepih“ Vi zapravo ignorišete nezadovoljne kupce – što se smatra velikom greškom.\nRešavanjem problema otkrivenog uz pomoć negativnih preporuka direktno se poboljšava zadovoljstvo kupaca – pregledači se pretvaraju u kupce, a kupci postaju lojalne mušterije.


U Sloveniji su zabrinuti opasnom pojavom namernog inficiranja koronavirusom s ciljem lakšeg kretanja i putovanja, pošto se prebolevanje kovida-19 tretira kao i imunitet stečen vakcinom.\n“Primećujemo trend povećanja broja onih koji žele da se što pre zaraze kako bi dobili potvrdu koja će im omogućiti lakša putovanja i prelaženje granica, što je opasna praksa koju nikako ne možemo preporučiti”, izjavila je epidemiološkinja Mateja Logar koja vodi vladin stručni savet za kovid-19.\nOna je, kako prenosi Hina, istakla da se zbog toga, kao i zbog više zabeleženih slučajeva “varanja” na testovima za koronavirus, razmišlja o restrikcijama, odnosno promeni pravila za putovanja.\nNavela je da se između ostalog razmišlja o tome da se oni koji su preboleli kovid-19 skinu s liste izuzetaka od testiranja prilikom prelaska granice, ali tek u fazi kad vakcina za imunizaciju većeg dela populacije bude dovoljno.\nNa opasnost namernog izlaganja korona virusu upozorio je i infektolog Tomaž Zovko iz ljubljanskog UKC.\n“O ovoj bolesti još uvek ne znamo mnogo toga. Ona je nepredvidljiva i može imati trajne posledice. Ne znamo tačno kakve dugoročne posledice bolest ima posebno za mlađe pacijente”, upozorio je.\nIstakao je da je neuporedivo sigurnije sprečiti inficiranje i bolest i vakcinisati se, nego se razboleti i računati da je na taj način stečen imunitet.\nOsim toga, svi koji se možda namerno inficiraju u kontaktu s drugima time reskiraju i teži tok bolesti, upozorio je Zovko.


Dobit banaka u Srbiji u 2017. najveća od izbijanja svetske ekonomske krize – AIK banka ostvarila najveći profit – Bankar.rs\nHome/BANKE/DOMAĆE BANKE/Dobit banaka u Srbiji u 2017. najveća od izbijanja svetske ekonomske krize – AIK banka ostvarila najveći profit\nDobit banaka u Srbiji u 2017. najveća od izbijanja svetske ekonomske krize – AIK banka ostvarila najveći profit\nAIK banka je u 2017. godini po prvi put rangirana kao vodeća po apsolutnoj visini ostvarenog profita, a slede Banca Intesa, Komercijalna banka, Unicredit i Raiffeisen banka.\nU sektoru osiguranja, prema ukupnoj premiji najveće tržišno učešće imalo je Dunav osiguranje, iza kojeg se nalaze Generali, DDOR, Wiener Stadtische i Triglav osiguranje.\n– Banke su prošloj godini ostvarile rekordan profit od pretkrizne godine u ukupnom iznosu od oko 500 mil EUR, ali ne po osnovu svoje osnovne delatnosti, prikupljanja depozita i kreditiranja, već je to posledica ubrzane konsolidacije tog sektora i čišćenja bilansa od problematičnih kredita – rekao je broker Nenad Gujaničić.\n– Strane kompanije koje dolaze u Srbiju koristeći državne subvencije uzimaju pozajmice od svojih matičnih banaka, a domaća preduzeća, suočena s nelojalnom konkurencijom, finansiraju se iz domaćih izvora i ne uzimaju kredite jer se plaše nove finansijske krize – rekao je Gujaničić.\nIako je bankarski sektor zabeležio najbolji rezultat još od 2008. godine, noseći segment poslovanja – neto prihodi po osnovu kamata smanjeni su za 2,4%, dok su ostali poslovni prihodi banaka povećani 3,3 puta na 20,5 milijardi dinara i mahom su poksledica kozmetičkih promena u bilansima nakon izvršenih preuzimanja. Osim toga, znatno slabiji tempo otpisa problematičnih kredita u odnosu na protekle godine, te naplata pojedinih obezvređenih plasmana, drastično su povećali krajnji rezultat bankarskog sektora.\nKurs dinara danas 118,0166\nKeš krediti Telenor banke uz najnižu kamatnu stopu\nRužić sa delegacijom MMF o reformi plata


Objavljen poziv zainteresovanim investitorima za MSK, Azotaru i Petrohemiju | Gde Investirati\nObjavljen poziv zainteresovanim investitorima za MSK, Azotaru i Petrohemiju\nMinistarstvo privrede Srbije objavilo je danas javni poziv za prikupljanje pisama o zainteresovanosti za učešće u postupku privatizacije tri fabrike petrohemijskog kompleksa: “Metanolsko-sirćetnog kombinata” (MSK) iz Kikinde, pančevačke “Azotare” i “Petrohemije”.\n“Petrohemija” ima fabrike u Pančevu, Zrenjaninu i Elemiru, sa 1.406 zaposlenih. Većinski vlasnik Petrohemije je Republika Srbija sa udelom od 53,7 odsto, a Srbijagas je vlasnik 13,9 odsto kapitala tog preduzeća.\nU “Azotari” radi 808 ljudi, a vlasnik 85,06 odsto kapitala tog preduzeća je Srbijagas.\nPrevious Beogradska berza: Akcije Impola porasle 6,8 odsto, Komercijalnu oborio novi gubitak\nNext Dun & Bradstreet: Kreditno okruženje u Srbiji se popravlja, ali...\nTelekom Srbija želi da kupi nekoliko kablovskih operatera\n“Telekom Srbija” je u pregovorima sa određenim brojem kablovskih operatera i planira akvizicije nekoliko kompanija u ovoj oblasti.\nKinezi napravili najmoćniji računar na svetu


Ekonomija Archives - Page 3 of 12 - Kozarac.ba\nPoreska uprava RS će u narednom periodu započeti pojačane kontrole širom tog entiteta sa ciljem otkrivanja onih poreskih obveznika koji isplaćuju dio plate u gotovom novcu, odnosno u koverti. Naime, primjetno je da se...\nUvođenje limita na podsticaje za mlijeko može nanijeti nesagledivu štetu i zaustaviti širenje farmi, upozoravaju najveći proizvođači u RS-u. Jusuf Arifagić, direktor “Arifagić investmenta” iz Prijedora, kaže...\nDanas je otvoren peti javni poziv za dodjelu bespovratnih sredstava, a u okviru aktivnosti USAID Projekta “Diaspora Invest”. Riječ je o grant sredstvima usmjerenim mala i srednja preduzeća. Ključni uslovi su da...\nOtpuštanje zaposlenih u ArcelorMittal Prijedor se odlaže usljed nastavka pregovora s Vladom RS, saopćeno je iz ove kompanije. Rukovodstvo ArcelorMittala Prijedor saopštilo je da odluka o smanjenju broja zaposlenih za...\nFirma kćerka kompanije Ivančica Ivanec d.d. iz Hrvatske, najpoznatije po proizvodnji dječijih cipelica pod brendom Froddo, u Kozarcu uspješno posluje već dvanaest godina U kozaračkoj Novoj Ivančici zaposleno je oko 195...\nPripremni radovi na obnovi robne kuće Patrija u centru Prijedora počeli su nedavno, kako je za eKapiju rečeno iz grupacije MG Mind, koja je investitor i vlasnik Patrije, predviđeno je ulaganje oko 7 mil KM. – Od...\nNakon što je prijedorski Cromex u maju zvanično predstavio svoj najnoviji proizvod, javne toalete od inoxa otporne na oštećenja i izrađene u skladu sa evropskim standardima, prvi modeli sada su našli i svoj put do...\nNi tri kilometra od mjesta u kojem je 1992. godine proveo najgore dane svog života Arifagić danas na 800 metara kvadratnih vodi jednu od najmodernijih farmi u regionu. Sa godišnje proizvedenih 2,8 miliona litara najveći...\nU RS će od nedjelje, 1. septembra, cijena električne energije za određene industrijske kupce biti veća, dok za građane neće biti poskupljenja, potvrdio je generalni direktor “Elektroprivrede RS” Luka Petrović. Petrović...\nPrije dvije godine je najavljena gradnja auto-puta Banja Luka – Prijedor, a u decembru prošle godine potpisan je koncesioni ugovor nakon koga je u periodu od dvije godine trebalo da bude završena eksproprijacija...


Prema podacima Nezavisnog udruženja penzionera\nViše od dvadeset samoubistava mesečno\nBEOGRAD - Prema podacima Nezavisnog udruženja penzionera Srbije više od 150.000 penzionera u Srbiji i dalje ne može da kupi najpotrebnije lekove. Među njima najviše je je srčanih bolesnika, asmatičara i starih koji imaju probleme sa pritiskom.\nRačunica koju su napravili stručnjaci u Nezavisnom udruženju pokazuje da od polovine prosečne penzije koju najstariji dobiju na svakih petnaest dana, penzioneri koji redovno plaćaju komunalne račune jedva mogu da prežive pet ili šest dana.\nBroj samoubistava među penzionerima nije nezanemarljiv. Prema podacima ovog udruženja više od dvadeset penzionera u užoj Srbiji mesečno izvrši samoubistvo zbog bede, gladi ili teških bolesti.\nU NSPS naglašavaju da im se za pomoć obraća mnogo više penzionera od kada su zatvorene narodne kuhinje.\n- Penzioneri od nas traže namirnice, lekove, garderobu, sve što bi im pomoglo da prežive, pa čak i da im omogućimo besplatan obrok ukoliko možemo, a mi za to nemamo mogućnosti. Donacija je veoma malo, a kad stignu , one se veoma brzo razdele pre svega najugroženijim penzionerima, objašnjavaju u NSPS-u.\nRZZO uskratio invalidima besplatno snabdevanje kod "Ruda"\nFond za humanitarno pravo obratio se predsedniku Živkoviću\nKoliko građani mogu da veruju istraživačima javnog mnjenja\nGlas" "zavirio" u stan Nemanje Kolesara u Jevrejskoj ulici\nU zgradi u Požarevačkoj ulici pojačane mere obezbeđenja\nNezavisno udruženje penzionera: Više od dvadeset samoubistava mesečno\nEpiskom raško-prizrenski Artemije o proslavi Ilindena\nParastos povodom osam godina stradanja Srba u "Oluji"


Vreme 1126 - Intervju – Slavenko Sekulic, izvrsni direktor Poslovnog sistema Beohemija: Kvalitetom do liderstva u regionu\n<< VREME | BR 1126 | 2. AVGUST 2012. EXTRA\nIntervju – Slavenko Sekulić, izvršni direktor Poslovnog sistema Beohemija >\nKvalitetom do liderstva u regionu\nZa dvadeset godina postojanja, kompanija Beohemija je od trgovine na veliko sredstvima za higijenu u svojim počecima, danas postala jedan od vodećih regionalnih proizvođača u oblasti deterdženata i kućne hemije. Počev od "Pompe" iz 2002. godine, preko "Duela" 2006, Beohemija je svoju kolekciju brendova obogatila i "Deusom", prvim domaćim praškastim deterdžentom premijum kvaliteta\n"VREME": Šta podrazumeva pridev "premijum", koji se vezuje za deterdžent "Deus" i po čemu se on razlikuje od konkurentnih proizvoda? SLAVENKO SEKULIĆ: Kada kažemo za neki deterdžent da je iz "premijum" kategorije, to za potrošača znači da je taj deterdžent, poput našeg "Deusa", sastavljen od najkvalitetnijih sirovina koje omogućavaju najbolje efekte pranja, čak i na niskim temperaturama, što je i zahtev savremenih kupaca. Tako naš "Deus" sadrži 20-ak brižljivo odabranih sirovina i rezultat je sinergije tehnologije, znanja i iskustva domaćih stručnjaka. Preko sedam miliona evra i više od tri godine intenzivnog istraživanja uložili smo u razvoj ovog deterdženta. Proizveden po najvišim svetskim standardima, od biorazgradljivih komponenata što ga čini ekološki prihvatljivim, "Deus" predstavlja korak dalje ne samo za nas u Beohemiji, već i za regionalno tržište deterdženata za pranje veša.\nZahvaljujući primeni japanske "Hosokawa Shugi" tehnologije naša fabrika u Zrenjaninu ubraja se među najsavremenije u Evropi. Ova napredna tehnologija nam omogućava da ostvarujemo značajnu energetsku efikasnost, pouzdanost i efikasnost rada i apsolutnu kontrolu nad kvalitetom proizvoda. Sam proces proizvodnje deterdženata je potpuno automatizovan i kompjuterski se reguliše i nadgleda svaka faza tog procesa. Trostepena fabrička kontrola kvaliteta naših proizvoda, koja podrazumeva kontrolu ulaznih sirovina i ambalaže, zatim pogonsku kontrolu poluproizvoda i na kraju, kontrolu gotovog proizvoda, uz nezavisnu stručnu kontrolu Instituta za opštu i fizičku hemiju u Beogradu, omogućava nam da našim kupcima uvek garantujemo deklarisani kvalitet. Među prvima smo uveli "Hosokawa Shugi" tehnologiju u Evropi, a u ovom delu jugoistočne Evrope primenjuje se samo u našoj fabrici.\nKako je uopšte odlučeno da se, uz "Duel", krene u razvijanje još jednog deterdženta, naročito zbog velike konkurencije na tržištu?\n"Duel" je bio i ostao sinonim za Beohemiju. Od nekadašnjih tri odsto učešća na tržištu, sa početka njegove proizvodnje, dostigli smo više od 32 odsto tržišnog udela u 2011. godini. Osluškujući tržišta na kojima distribuiramo svoje proizvode i prateći sva relevantna istraživanja, odlučili smo se da idemo korak dalje i proizvedemo prvi domaći "premijum" praškasti deterdžent – "Deus". Njegovim lansiranjem želeli smo da podignemo nivo kvaliteta svih deterdženata iz ove kategorije, jer je i naša konkurencija, koju veoma poštujemo, morala da odgovori na izazov da dolazi jedan nov i visoko sofisticiran proizvod iz naše fabrike. To je doprinelo podizanju kvaliteta čitave palete deterdženata i drugih proizvođača. Mi se naravno nećemo tu zaustaviti. Osluškujemo potrebe potrošača, pratimo reakcije tržišta na svaki novi proizvod koji predstavimo i zato ćemo nastaviti da investiramo u naših pet osnovnih brendova – "Duel", "Deus", "Spin", "Pompa" i "Scalla". Prema podacima Agencije za privredne registre, matično društvo Beohemija d.o.o. i zavisna matična društva – Beohemija Inhem, Hemija Brixol i Dahlia – ne računajući Beohemiju Poslovne sisteme, u 2011. godini zabeležili su neto dobitak veći od 800 miliona dinara. Ujedno, broj zaposlenih je već premašio 1100. Kako objašnjavate ovakve poslovne uspehe u godinama svetske, ali pre svega lokalne, nacionalne i regionalne finansijske krize?\nUprkos globalnoj ekonomskoj krizi, značajnom smanjenju opšte tražnje i kupovne moći potrošača, uspeli smo da fokusiranim nastupom i povoljnom cenovnom politikom zadržimo poziciju na tržištu i ostvarimo planirane poslovne rezultate. Samo u 2011. godini uložili smo 20 miliona evra u razvoj proizvodnje i novih proizvoda, a u poslednje četiri godine preko 54 miliona evra. Iz naših pogona dnevno izađe oko 350 tona gotovih proizvoda. Na godišnjem nivou, to je 85.000 tona praškastih i 100.000 boca tečnih deterdženata, što nas svrstava u regionalnog lidera u ovoj oblasti. Naših osnovnih pet brendova grana se u 700 proizvoda, a mesečno oko 1,5 miliona ljudi kupi barem jedan od naših proizvoda. Pored Srbije, izvozimo u Sloveniju, Crnu Goru, Makedoniju, Bosnu i Hercegovinu, Albaniju i Hrvatsku, a u planu je i osvajanje tržišta Grčke, Rumunije i Mađarske. Takođe, veliko poverenje su nam ukazali i najznačajniji trgovinski lanci poput "Metroa", "Deleza", "Merkatora" i "Konzuma", za koje proizvodimo njihove robne marke. Koliko je kredit Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD) doprineo daljem napretku firme? Ovde ne mislim samo na materijalni, finansijski deo, već i na doprinos u širenju poverenja, ugleda i značaja kompanije zahvaljujući ovom kreditu.\nVeliko je zadovoljstvo i obaveza imati za partnera EBRD, koji je prepoznao naš potencijal i podržao ga, zajedno sa još četiri komercijalne banke, kroz razvojni kredit u visini od 68 miliona evra. Budući da EBRD uglavnom finansira javni sektor, ova saradnja dosta govori o razvojnom potencijalu Poslovnog sistema Beohemija. Saradnja sa međunarodnom institucijom poput EBRD-a dokaz je da Beohemija ispunjava sve međunarodne standarde u poslovanju, jer je ovaj poslovni potez podrazumevao rigoroznu kontrolu naše proizvodnje i poslovanja celokupnog poslovnog sistema. Uz strogi monitoring EBRD-a, uložili smo odobrena sredstva u razvoj poslovanja i finansijsko restrukturiranje. Uz pomoć kredita Evropske banke za obnovu i razvoj, Beohemija je napravila korak napred i u svoje poslovanje implementirala EBRD standarde zaštite životne okoline i Akcioni plan zaštite životne sredine koji je u potpunosti u skladu sa preporukama i normama Evropske unije. Imajući u vidu da EBRD podržava samo "zdrave" projekte i da je za dobijanje ovog kredita bilo neophodno ispuniti kriterijume koji su vrlo visoki, restriktivni i zahtevni, u ovoj saradnji Beohemija je dokazala da može spremno i stručno da odgovori na izazove savremenog poslovanja. Možete li reći nešto više o saradnji Beohemije sa čuvenom nemačkom kompanijom BASF – kako je do nje došlo, i šta se od nje u budućnosti očekuje?\nSaradnju sa najvećom svetskom hemijskom kompanijom BASF započeli smo kao kupci njihovih sirovina neophodnih za našu proizvodnju. S vremenom, saradnja je jačala i prerasla u partnerski odnos, budući da je Beohemija danas regionalni partner BASF-a za jugoistočnu Evropu. Za sve nas u Beohemiji je ovaj partnerski odnos sa BASF-om velika satisfakcija, pa čak mera i potvrda našeg kvaliteta i uspeha. Uspeli smo da "otvorimo vrata" BASF-ovih laboratorija i započnemo istraživanja sa njihovim stručnjacima na razvoju novih proizvoda. Rezultat ove saradnje je "Deus", na koji je BASF, uveren u visok kvalitet ovog proizvoda, stavio svoj žig. U toku trogodišnjih istraživanja na razvoju "Deusa", veliki broj testiranja je obavljen upravo u BASF-ovim laboratorijama u Nemačkoj. Danas, Beohemija i BASF aktivno rade na razvoju novih proizvoda. Budućnost naše saradnje temelji se na planovima da zajedno nastavimo da kreiramo nove proizvode, testirane u BASF-ovim razvojnim laboratorijama, ali i tako što ćemo za neke od najsavremenijih sirovina koje proizvode biti ekskluzivni korisnici. O kakvoj kompaniji govorimo, najbolje govori podatak da samo u centralnom BASF-ovom istraživačkom centru radi preko hiljadu doktora nauka, što je odlična prilika i za naše inženjere da se dodatno edukuju i usavrše. Koji su dalji pravci razvoja kompanije – gde vidite da je moguć rast u budućnosti?\nSvoj dalji rast i razvoj Beohemija vidi upravo u daljem rastu izvoznih tržišta i u proširenju saradnje sa velikim trgovinskim lancima. Izvozno smo orijentisana kompanija i verujemo da samo osvajanjem novih tržišta i sticanjem novih i vernih potrošača, možemo postići dalji razvoj kompanije. Takođe, naš veliki razvojni potencijal su naši zaposleni, i mi smo spremni da drugim tržištima ponudimo "know-how" i tehnologiju u proizvodnji deterdženata. Prošla, 2011. godina predstavlja krunu našeg dvadesetogodišnjeg poslovanja. U odnosu na 2010. godinu, imali smo rast prihoda od prodaje za 35 odsto u Srbiji, i 21 odsto u regionu. Ujedno, portfolio brenda "Duel" je proširen sa dva nova proizvoda, a tržištu je predstavljen nov brend "Deus".\nUprkos krizi i, nažalost, sve manjoj kupovnoj moći, našli smo način kako da se približimo potrošačima: kvalitetom i samo kvalitetom. U 2012. godini planiramo ukupan rast prodaje za više od 35 odsto, kao i proširenje portfolija svih naših brendova. Iako je 2012, zbog ekonomske krize koja i dalje traje, još jedna godina puna izazova, nastojimo da daljim ulaganjima u nove proizvode opravdamo poverenje naših potrošača.\nEBRD je Beohemiju nazvao "lokalnim šampionom"; kompanija je ušla među 20 najboljih domaćih firmi; 2011. je Beohemija dobila nagradu "Kapetan Miša Anastasijević" za primenu novih tehnologija u proizvodnji, a ove godine su "Deus" i Beohemija dobili zlatnu medalju "Arhimed" u Moskvi. Šta sve ove nagrade i priznanja znače za kompaniju, a šta za vas lično, kao jednog od vodećih ljudi kompanije?\nZa čitav tim Beohemije i za mene lično, ova priznanja su podstrek da budemo još koncentrisaniji na razvoj novih proizvoda i na budućnost kompanije. Ona nas motivišu da nastavimo sa osluškivanjem tržišta i da kupcima ponudimo uvek više nego naša konkurencija. Ujedno, ova priznanja nas čine jako ponosnim, podstrek su i obaveza da opravdamo ukazano poverenje naših potrošača i partnera. Takođe, lično osećam veliko zadovoljstvo što sam deo pobedničkog tima koji uspešno odgovara na sve izazove poslovanja u ovim kriznim godinama, predstavljajući domaćem i izvoznim tržištima visokokvalitetne proizvode iz Srbije.\nIntervju – Rik Goings, predsednik i izvršni direktor Taperver Brends korporacije >Kvalitet za ceo život Intervju – Zoran Mitrović, generalni direktor »Victoria Group« >Jedinstveni u Evropi IZ ISTOG BROJA\nIntervju – Ana Koeshall, direktorka Fondacije »Ana i Vlade Divac« > Filantropija u doba krize\nSaveti iz osiguranja > Zašto se kod uzimanja stambenog kredita savetuje zaključivanje životnog osiguranja?\nVreme uspeha! (avgust 2012) > Poslovne vesti\nRedovni podlistak nedeljnika "Vreme", izlazi svakog prvog četvrtka u mesecu.Uređuje Radmilo Marković.\nPodlistak u PDF-u


Izmene zakona o zaštiti mladih vozača do početka 2015. - Istinomer\nIzmene zakona o zaštiti mladih vozača do početka 2015.\nMinistarka saobraćaja o izmenama Zakona o bezbednosti saobraćaja. (Blic, 24. 11. 2014. godine)\nMinistarka Zorana Mihajlović obećala je u novembru 2014, nakon nesreće na Adi Huji kada je život izgubilo troje mladih ljudi, da će izmene Zakona o bezbednosti saobraćaja koje će zaštititi mlade na putevima biti usvojene po hitnom postupku i da će se primenjivati već od početka sledeće 2015. Njeno obećanje bilo je više nego ambiciozno pošto je osim radne grupe njenog ministarstva, uključivalo i hitnu reakciju Vlade, Ministarstva unutrašnjih poslova, kao i Skupštinu, što sve nije u njenoj nadležnosti.\nRadna grupa je u zaista kratkom roku, od nedelju dana, iznela svoje predloge.\n„Predlozi Radne grupe koji će biti prosleđeni Ministarstvu unutrašnjih poslova, kao formalnom predlagaču zakona, uključuju probne vozačke dozvole za osobe do 21 godine i zabranu vožnje automobila u periodu od 24 sata uveče do šest sati ujutru. Članovi radne grupe saglasili su se i da mladim vozačima ne treba dozvoliti da upravljaju automobilom čiji odnos snage i mase prelazi 56 kilovata po toni“, navodi se u saopštenju od 3. decembra 2014. na sajtu Ministarstva građevinastva, saobraćaja i infrastukture.\nU pisanom odgovoru Istinomeru Ministarstvo saobraćaja navodi da predlog jeste prosleđen Ministarstvu unutrašnjih poslova.\n„Procedura donošenja Zakona o izmenama i dopunama Zakona o bezbednosti saobraćaja na putevima je u toku, a za informacije o tome kada je predviđeno njegovo usvajanje možete se obratiti Ministarstvu unutrašnjih poslova“, piše u nastavku odgovora Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture.\nIstinomer od MUP-a nije uspeo da dobije nikakve odgovore dokle se stiglo sa usvajanjem izmena. Na njihovom sajtu ovaj zakon se ne može naći u kategoriji nacrta zakona. Kao jedan od razloga zbog čega sve u vezi sa ovim zakonom stoji, iz ovog ministarstva su u oktobru 2015. godine saopštili da je problem u nedostatku novca, kako je prenela Radio televizija Srbije.\nZaštita mladih vozača nalazi se i dalje samo u Strategiji bezbednosti saobraćaja na putevima Republike Srbije za period od 2015. do 2020. godine koji podrazumeva bolju edukaciju mladih vozača, roditelja, unapređenje obuke u auto školama, kao i pojačanu kontrolu ponašanja mladih vozača u saobraćaju.\nŠto se zakona tiče, stvari se već dve godine nisu pomakle sa mrtve tačke, a zaštitu mladih u saobraćaju više niko ne spominje, pa ni ministarka Mihajlović. S obzirom na to da su se najave ministarke Zorane Mihajlović o hitnom usvajanju pokazale kao neosnovane i neizvodljive, njeno obećanje ocenjujemo kao neispunjeno.\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Ministarstvo saobraćaja Zakon o bezbednosti saobraćaja mladi vozači


"GATARA" OJADILA BEOGRĐANKU ZA 30.000 EVRA "Stavi novac u jastučnicu..."\nBeogradska policija uhapsila je Radicu N. (39) osumnjičenu da je u decembru prošle godine iz stana jedne starije žene ukrala više od 30.000 evra. Kako "Blic" saznaje, osumnjičena Radica N. je prošlog decembra pozvonila na vrata stana starije gospođe u centru grada.\n-Vlasnica joj je otvorila vrata, a Radica N. je prvo pitala da li ima neke stare novi da joj da, a zatim je zatražila čašu vode. Ne sluteći šta joj se sprema, starija gospođa je Radicu N. pozvala u stan i tada počinje njena golgota - kaže sagovornik "Blica" upoznat sa istragom.\nOsumnjičena je zatim upitala domaćicu "sa kim živi", "kako je služi zdravlje". Vlasnici stana je ponudila da joj gata i baja, i tako pomogne da reši probleme koje ima.\n-Žena je izrazila želju da poboljša materijalno stanje, pa joj je gošća kazala da joj može pomoći u tome, ali da bi povećala imetak mora da gata nad novcem iz kuće. U nadi da će joj Radica N. zaista pomoći, vlasnica je otišla u sobu i uzela novac nad kojim je gošća trebalo da baja - dodaje naš izvor.\nRadica N. je sve vreme pomno pratila kretanje vlasnice stana i odakle uzima novac.\n-Na sto je stavila 12.000 evra i nad tim novcem je bajala da se "uveća". Nakon toga je starijoj gospođi kazala da mora da prebajani novac stavi u jastučnicu i da na njoj spava devet noći, da bi joj se ostvarila želja. Rekla joj je i da ona mora da stavi novac u jastučnicu da bi to imalo efekta, posle čega ju je i oroboila - kaže naš sagovornik iz istrage.\nInspektori su uspeli da identifikuju i uhapse "gataru" koja je odnela čak 30.000 evra od starice.


Stepen razvijenosti finansijskog tržišta Srbije u odnosu na zemlje regiona Digitalni repozitorijum Instituta ekonomskih nauka u Beogradu\nStepen razvijenosti finansijskog tržišta Srbije u odnosu na zemlje regiona\naida_hanic.pdf - Published Version\nFinansijski sistem jedne zemlje predstavlja srž njenih ekonomskih aktivnosti i upravo stepen razvijenosti finansijskog sistema govori o tome da li se ona može smatrati razvijenom, zemljom u razvoju ili tranzcijskom. Cilj ovog rada jeste analizirati finansijske sisteme Srbije i Bosne i Hercegovine koristeći pseudo varijablu čija vrednost ukazuje na vrstu finansijskog sistema koji je implementiran u zemlji. U slučaju posmatranih zemalja vrednost pseudo varijable je 0 što znači da su zemlje okrenute ka bankocentričnom sistemu čime se potvrđuje da se radi o zemljama koje su u procesu tranzicije. Budući da su banke u centru finansijskog sistema ovih zemalja to znači da je kredit još uvek najviše korišćeni finansijski proizvod što upućuje na zaključak da je stepen razvijenosti finansijskog tržišta navedenih zemalja ograničen. Iako se manje ili nikako ne koriste elementi novačnog tržišta, tržišta kapitala kao i tržišta finansijskih derivata, u radu će biti predstavljen stepena upotrebe i razvoja ovih elemenata s ciljem poređenja dinamike razvoja ovih elemenata u Srbiji u odnosu na Bosnu i Hercegovinu.\nfinansijski sistem, finansijsko tržište, tranzicija, Srbija, BiH


Stanojević bez polufinala skifa na SP u Plovdivu - SPORTSKI ŽURNAL\nMilojević: U samom naboju možda i prelazimo granice, ali ne treba prelaziti velike granice neukusa\nStanojević bez polufinala skifa na SP u Plovdivu\n11 septembar, 2018 0\nStanojević je zauzeo četvrto mesto u prvoj grupi repesaža rezultatom sedam minuta, 12 sekundi. On će u četvrtak veslati u polufinalu C/D za plasman od 13. do 20. mesta, saopštio je Veslački savez\nSrpski reprezentativac Miloš Stanojević nije danas uspeo da se plasira u polufinale skifa za lake veslače na Svetskom prvenstvu u Plovdivu.\nStanojević je zauzeo četvrto mesto u prvoj grupi repesaža rezultatom sedam minuta, 12 sekundi. On će u četvrtak veslati u polufinalu C/D za plasman od 13. do 20. mesta, saopštio je Veslački savez.\nU sredu na stazu u Plovdivu izlaze dva srpska čamca koja će se boriti za plasman u polufinale. Prvo će se takmičiti dvojac Miloš Vasić, Nenad Beđik, koji će veslati u trećoj grupi četvrtfinala sa posadama Bugarske, Švajcarske, Nemačke, Francuske i Madjarske.\nU prvoj grupi četvrtfinala su Belorusija, Australija, Rumunija, Velika Britanija, Italija i Brazil, u drugoj Holandija, SAD, Južnoafrička Republika, Hrvatska, Španija i Ukrajina, a u četvrtoj Danska, Novi Zeland, Kanada, Češka, Poljska i Republika Irska.\nSkifista Marko Marjanović će veslati u drugoj četvrtfinalnoj grupi sa čamcima Francuske, Izraela, Norveške, Češke i SAD.\nU prvoj grupi nastupiće Švedska, Švajcarska, Litvanija, Novi Zeland, Belgija i Australija, u trećoj Turska, Velika Britanija, Monako, Belorusija, Madjarska i Italija, a u četvrtoj Južnoafrička Republika, Finska, Nemačka, Danska, Poljska i Azerbejdžan.\nOlimpijski šampion iznenada preminuo na skijanju u 30. godini\nNebojša Ilić izabran za člana Takmičarske komisije FISA\nTroje srpskih veslačkih čelnika izabrano u komisije FISA\nCrvena zvezda obeležila osvajanje duple krune, čestitao i Nebojša Čović\nČović: Bio je to organizovani državni linč... Uniformisani policajci se izvinjavali...\nVučelić: Cilj dela fudbalskog establišmenta je da Partizan bude peti!\nNovosel: Navijači polivali vodom, nema dokaza da su nekog udarili\nDragan Antić pita Voždovčane: A, kad ste igrali protiv Zemuna sa 30 odsto snage?!\nBudućnost ima novog trenera, za kormilom Petar Mijović\nVraća se trener koji je dobio otkaz usled fizičkog sukoba sa Ademom LJajićem\nAzar u Realu uzima Modrićevu „desetku“\nSergej: Volim poređenja sa Ibrahimovićem


Početna » proslava » Page 2\nPiše: Katarina Živanović 18. 1. 2020.\nPiše: M. Blagojević 13. 1. 2020.\nKC Crne Gore: I oprema i zaposleni na visokom nivou\nKlinički centar Crne Gore danas je moderan evropski centar sa savremenom opremom i isto tako sa stručnim, profesionalnim kadrom kako u medicinskom tako i u nemedicinskom delu, saopšteno je danas na obiležavanju Dana Kliničkog centra Crne Gore, 19. decembra.\nPiše: B. Pejović 23. 12. 2019.\nPiše: Jelena Tasić 11. 10. 2019.\nPiše: J. Tasić 4. 10. 2019.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je večeras u Sava Centru u Beogradu, na proslavi 70 godina od osnivanja Narodne republike Kine, da je tokom teških trenutaka za Srbiju Kina bila pravi prijatelj.\nPiše: FoNet 16. 9. 2019.\nPet tužilaca koje je prorežimski tabloid Srpski telegraf optužio da su prisustvovali proslavi rođendana kolege Stanislava Dukića, člana Državnog veća tužilaca Srbije (DVT), u beogradskom hotelu „Šumadija“, zajedno sa osobama iz kriminogene sredine, odbacili su u zajedničkoj izjavi ove optužbe.\nPiše: Aleksandar Roknić 11. 9. 2019.\nLiga socijaldemokrata Vojvodine danas obeležava 29. godišnjicu osnivanja.\nPiše: Danas Online 14. 7. 2019.\nPiše: A. P. 6. 6. 2019.\nKrajnje desna stranka Alternativa za Nemačku (AfD) otkazala je planiranu proslavu u izbornoj noći u Berlinu posle pretnji koje su njeni politički protivnici uputili osoblju objekta u kojem je trebalo da bude održana.\nPiše: Beta - AP 22. 5. 2019.


Nikolić: Veliko interesovanje za Beogradski maraton\nDorektor Beogradskog maratona Dejan Nikolić rekao je da vlada veliko interesovanje za tu trku, pošto se za 12 dana prijavilo više od 400 učesnika iz 25 zemalja.\nPrijavljivanje putem interneta za 28. Beogradski maraton, koji će se održati 18. aprila iduće godine, počelo je 12. decembra.\n„Važno je istaći da su u pitanju učesnici koji sami plaćaju svoje troškove dolaska i boravka u Beogradu i Srbiji. Beogradski maraton kao događaj postao je izuzetno popularan u svetu milionske trkačke populacije. To je značajno pošto se na taj način u svetu promovišu glavni grad i zemlja kao turističke destinacije", dodao je Nikolić.\nNikolić je naveo da je interesovanje domaćih učesnika tri puta veće nego u istom periodu prošle godine i da su pripreme za trku daleko odmakle, pošto se organizatori trude da manifestacija uvek bude bolja od prethodne.\nBeogradski maraton održaće se 18. aprila sledeće godine, a zainteresovani se mogu prijaviti na stranici www.bgdmarathon.org.


Sajber hronika, 15.12.2017, 11:30 AM\nDvadesetjednogodišnji Paras Dža iz Nju Džersija, dvadesetogodišnji Džosaja Vajt iz Vašingtona i dvadesetjednogodišnji Dalton Norman iz Luizijane priznali su pred sudom na Aljasci da su stvorili malver Mirai i kasnije koristili bot mrežu Mirai za pokretanje DDoS napada na brojne ciljeve, objavilo je američko Ministarstvo pravde. Bot mreža Mirai proslavila se po DDoS napadima na neke od najvećih i najpopularnijih web sajtova na svetu.\nAmeričke vlasti optužile su ovu trojicu da su napravili Mirai, IoT (Internet od Things) malver koji cilja pametne uređaje i mrežnu opremu koja radi sa operativnim sistemima baziranim na Linuxu.\nMalver je tragao za nebezbednim ruterima, kamerama, DVR i drugim IoT uređajima koji koriste dodeljene lozinke i inficirao ih koristeći kombinaciju exploita dodajući ih mreži botova, koja je korišćena za pokretanje DDoS napada na web sajtove i internet infrastrukturu.\nFBI koji je vodio istragu saopštio je da je ova bot mreža dostigla broj od 300000 IoT uređaja, među kojima je najviše bilo DVR uređaja, sigurnosnih kamera i rutera, koji su korišćeni za DDoS napade na web sajtove i web hosting kompanije u SAD i izvan njenih granica.\nPosao na formiranju Mirai bot mreže započeo je u avgustu prošle godine, kada su je i primetili bezbednosni istraživači.\nVajt je bio zadužen za identifikaciju i preuzimanje kontrole nad ranjivim IoT uređajima, Dža za infrastrukturu bot mreže i funkcije daljinske kontrole malvera dok je Norman otkrivao 0-day propuste i razvijao nove exploite. Sva trojica su reklamirali bot mrežu na hakerskim forumima, kao DDoS uslugu, a Dža je koristio bot mrežu i za svoj račun, tako što je ucenjivao hosting kompanije.\nOvakav model korišćenja bot mreže koja se mogla iznajmiti otežavao je da se se utvrdi ko je odgovoran za DDoS napade. Ova bot mreža korišćena je i za čuveni napad na blog novinara koji se bavi temama sajber bezbednosti Brajana Krebsa, za napad na francuskog hosting provajdera OVH i na DNS provajdera Dyn. Napad na ove poslednje zapravo je proslavio Mirai.\nPosle ovog napada, Dža je objavio izvorni kod malvera Mirai, što su drugi iskoristili da naprave bezbroj klonova od tada, među kojima je i malver Satori. Dža se nadao da će klonovi sakriti tragove malvera Mirai i otežati posao istražiteljima.\nU periodu od decembra 2016. do februara 2017. ovaj trojac je inficirao više od 100000 računara da bi formirao još jednu moćnu bot mrežu, nazvanu Clickfraud, koja je korišćena za prevare oglasnih mreža simulacijom klikova na oglase od čega su drugi profitirali ali je deo tog profita završio u džepovima trojice optuženih.\nDža je priznao i da je kriv za nekoliko DDoS napada na Univerzitet Rutgers koji su se dogodili u periodu od novembra 2014. do septembra 2016., pre nego što je stvorena mreža Mirai.\nOptužnica je potvrdila ono do čega je dovela privatna istraga Brajana Krebsa koji je imenovao Džaa i Vajta kao odgovorne za stvaranje bot mreže Mirai.\nOptužnica protiv Džaa, Vajta i Normana podignuta je u maju ove godine. Za ono za šta su optuženi mogli bi da dobiju zatvorske kazne u trajanju do 5 godina.


Srpski odbojkaši: Videli smo strašne scene u Istanbulu\nM. D. 29. juna 2016. 14:34\n„Velika tragedija sigurno. Na svu sreću ništa se ozbiljno nije desilo nama i mi, koliko god da je ovo strašna tragedija, moramo svu našu koncentraciju i misli da usmerimo ka turniru u Teheranu. Nadam se da će ostatak puta proći u normalnom stanju i da ćemo od sutra praktično biti u punom pogonu za predstojeće utakmice“, izjavio je Grbić.\nPrema njegovim rečima, srpski reprezentativci su „dovoljno svesni, pametni i zreli da znaju kakva je bila situacija i šta se desilo“.\n„Mislim da jedan, dva treninga neće mnogo promeniti stvari. Mi smo stvarno dosta toga odradili ovo nam apsolutno neće poremititi pripremu za završni turnir. Izgubili smo možda jedan trening, koji bi bio oporavljajućeg karaktera“, istakao je Grbić.\nU autobusu naših zlatnih odbojkaša orilo se „Oj, Kosovo, zemljo…\nVeličanstveno: slavlje na tribinama i u svlačionici (video)\n„Bili smo bezbedni što smo ostali u avionu, na sred piste, tako da smo bili daleko od mesta događaja. Posle kada smo videli šta se dogodilo, jer smo prošli bukvalno pored tog mesta, videli smo da smo „za dlaku“ izbegli to što se desilo. Nadam se da ćemo u drugom delu dana uspeti da poletimo i da ćemo stići u Iran. Svu snagu i energiju usmeravamo na naredne tri utakmice i one su u ovom trenutku najbitnije“, poručio je Stanković.\nReprezentativac Srbije Nikola Rosić takođe smatra da će ekipa uspeti da se „izdigne iznad situacije“.\n„U samom avionu smo sve podneli u dobroj atmosferi, smireno i pozitivno. Međutim, kasnije kada smo prolazili kroz aerodrom i kada su nas sprovodili do autobusa koji nas je vozio u hotel, bilo je zastrašujuće videti sve to jer smo bili blizu mesta događaja. Mene je lično uhvatilo neko razmišljanje kad se sve smirilo, vraćale su se neke scene, ali mislim da ćemo uspeti da se izdignemo iz toga i konctrišemo se na utakmice koje nas čekaju u Iranu“, rekao je Rosić.\n„Nikad se do sada nije desilo da zbog nevremena ne poletimo i da let bude otkazan. Imali smo ceo dan problema da sredimo novi dolazak u Teheran, međutim drugu noć smo imali ovaj napad, koji je zaista tragičan za turski narod i za ceo svet. Ono što me raduje je da da sam imao veliku podršku svih članova naše ekspedicije koja broji 22 člana. Imali smo i pomoć konzula Zorana Markovića, kao i veliku podršku Turkiš Erlajnsa, koji je u ovoj haotičnoj situaciji odradio posao kako treba“, poručio je Lukač.


Sinoć povređen pešak kada je naleteo na autobus sa linije 43 - www.lobi-info.rs\nMarija K. 10. januara 2020., 11:13 6.5k Views\nPešak je povređen sinoć oko 22.30 časova kada je, iako zvuči čudno, udario u autobus na liniji 43 u Bulevaru despota Stefana.\nPešak je pretrčavao ulicu na „zebri“ gde nije bilo semafora i onda se zakucao u prednja vrata autobusa. Povredio se, ali je bio svestan i komunikativan – kažu iz Gradskog saobraćajnog preduzeća „Beograd“.\nIz Hitne pomoći su potvrdili da je jedna osoba povređena, ali nisu mogli da govore o detaljima. Povređeni pešak je prevezen u Urgentni centar.\nKako nezvanično saznajemo, čovek je bio u vidno alkoholisanom stanju.\nPrethodna objava U požaru na Zrenjaninskom putu stradala starija ženska osoba\nSledeća objava Hor učenika veronauke leve obale uskoro ponovo u Božićnom seocetu\nIgrališta su nam zatrpana smećem, a uvek nam neko drugi kriv (FOTO)


Izvoz softvera iz Rusije vredan 5 milijardi dolara – Personal magazin\nKoličina izvoza softvera iz Rusije raste iz godine u godinu i u 2012. može dostići 5 milijardi dolara. Ipak, ti pokazatelji još uvek nisu dovoljni da se dostignu Indija i…\nKoličina izvoza softvera iz Rusije raste iz godine u godinu i u 2012. može dostići 5 milijardi dolara. Ipak, ti pokazatelji još uvek nisu dovoljni da se dostignu Indija i Kina – za tako nešto su potrebni novi igrači na tržištu i snažnija podrška države.\nU 2012. godini izvoz softvera iz Rusije može dostići 5 milijardi dolara, izjavio je predsednik neprofitnog partnerstva „RUSSOFT“ Valentin Makarov na Svetskom ekonomskom forumu u Sankt Peterburgu. Prošle godine je vrednost ovog tržišta iznosila 4 milijarde dolara, a godinu dana ranije 3,1 milijardu.\nPočetkom 2010. „RUSSOFT“ je objavio izveštaj u kome se navodi da je 2009. od ukupno 2,75 milijardi dolara 1,4 milijarde odlazilo na izvoz IT usluga, 1,03 milijarde na izvoz gotovih softverskih rešenja, a 320 miliona na promet međunarodnih razvojnih centara koji se nalaze u Rusiji.\nPojedini eksperti smatraju da nije sasvim korektno objediniti sve nabrojane kategorije i označiti ih terminom „izvoz softvera iz Rusije“. Na primer, izvoz IT usluga se ne može podvesti pod izvoz softvera. U takve usluge spada i pisanje programa po narudžbini (prava na stvoreni softver pripadaju naručiocu, a ne programeru), i razne vrste autsorsinga, testiranje, održavanje softvera, obuka, itd. I najzad, delovanje stranih kompanija i njihovih razvojnih centara na teritoriji Rusije ponajmanje ima veze sa izrazom „izvoz softvera“.\nPrema podacima istraživačke kompanije IDC, Rusija zauzima treće mesto na tržištu izvoza programskih rešenja. Na prvom mestu je Indija, čiji se izvoz približava brojci od 50 milijardi dolara. Druga je Kina, sa kojom se Rusija bori za drugo mesto. Za njima sa daleko manjim brojkama slede zemlje kao što su Tajland, Filipini, Malezija i države Istočne Evrope. Sve one zajedno uzete znatno zaostaju od vodeće trojke. Prema oceni Valentina Makarova, sve istočnoevropske zemlje, zajedno uzete, imaju manji izvoz softvera od Rusije.\nU Rusiji je osnovan čitav niz visokotehnoloških kompanija za softversku proizvodnju i usluge. One sve više osvajaju regione, tako da su sve osnovne kompanije sa sedištem u Moskvi i Sankt Peterburgu počele da otvaraju svoje razvojne centre i u drugim gradovima Rusije. Neke ruske softverske kompanije već su otvorile razvojne centre u zemljama Zajednice nezavisnih država, a takođe i u zemljama Istočne Evrope: Mađarskoj, Češkoj i Bugarskoj. Ruska preduzeća pokazuju primetnu tendenciju osvajanja tržišta trećih zemalja. Pionir u toj oblasti je kompanija Luxoft, koja je otvorila svoj razvojni centar u Vijetnamu. I druge ruske firme izlaze na tržišta Indije, Kine i ostalih zemalja u razvoju.\nVodeća kompanija na tržištu izvoza IT usluga iz Rusije je Luxoft. Osnovana je 2000. godine i ulazi u grupu kompanija IBS Group. Luxoft pruža širok spektar usluga vezanih za naručeno programiranje sa različitim platformama i tehnologijama. Kompanija ima oko 4 hiljade radnika u mnogobrojnim razvojnim centrima u Rusiji, Ukrajini, Vijetnamu, Rumuniji, Velikoj Britaniji i Poljskoj. Biznis ove kompanije u potpunosti je izvoznog karaktera, a njeni ključni klijenti nalaze se u Evropi i SAD: Deutsche Bank, Boeing, UBS, IBM i mnogi drugi.\nSa njom se po obimu „of šor“ biznisa može uporediti kompanija EPAM, koja proizvodi softver po narudžbini, a takođe se bavi konsaltingom. Osnovana je 1993. godine i njene prve kancelarije otvorene su u SAD i Belorusiji. Kasnije se pojavila centralna severnoamerička kancelarija u Lorensvilu (Nju DŽersi, SAD) i centralna evropska kancelarija u Mađarskoj, a takođe kancelarije u Velikoj Britaniji, Nemačkoj, Rusiji, Kazahstanu i drugim zemljama. U septembru 2006. godine EPAM se ujedinila sa ruskom VDI u jednu kompaniju pod nazivom EPAM Systems koja je u tom trenutku zapošljavala 2200 radnika. Danas ova kompanija ima preko 5,5 hiljada zaposlenih.\nUzgred, kada je reč o svetskom izvozu IT usluga, Rusija zauzima daleko skromnije 10. mesto, jer su pored Indije i Kine ispred nje i razvijene zapadne zemlje.\nPrema podacima „RUSSOFT-a“, u 2009. godini izvoz gotovih softverskih rešenja bio je vredan 1030 miliona dolara, tako da je zabeležen porast od 28%. Od toga su većinu (oko 200 miliona dolara) činili proizvodi kompanije „Laboratorija Kasperskog“. Pored nje najkrupniji izvoznici proizvoda i gotovih rešenja bile su kompanije Transas (sistemi navigacije i modeliranje avionskih i morskih aparata), CBOSS (automatizacija telekomunikacionih kompanija), Parallels (softver za virtualizaciju i automatizaciju), ABBYY (elektronski rečnici, OCR-sistemi raspoznavanja simbola), Paragon Software Group (sistemske aplikacije za upravljanje podacima na čvrstom disku i softver za mobilne uređaje) i SPIRIT DSP (softver za prenos glasa, video-snimaka i podataka koji se ugrađuje u razne uređaje). Ovih sedam kompanija obezbedile su preko 60% izvoza gotovih softverskih rešenja.\nMeđutim, na tržištu se ne pojavljuju novi igrači, nego se samo šire jedne iste kompanije, rekao je nedavno u svom intervjuu listu „Vedomosti“ Dmitrij Loščinin, glavni izvršni direktor kompanije Luxoft. Po njegovim rečima, krajnje je malo srednjih IT kompanija koje su spremne da rade za međunarodno tržište, i to je u velikoj meri vezano za nedovoljnu kompetentnost njihovog menadžmenta.\nUostalom, i podrška države u ovom sektoru je očigledno nedovoljna. Po mišljenju Valentina Makarova, država treba da naručuje naučne projekte od univerziteta. Na taj način bi univerziteti bili ne samo stimulisani, nego i primorani da se bave naučno-istraživačkim radom, u kome bi angažovali predavače i studente, a u slučaju potrebe mogle bi se angažovati spoljne kompanije po autsorsing principu. U takvom sistemu bi se neprekidno sticalo iskustvo u radu sa najsavremenijim inženjerskim tehnologijama, i to iskustvo bi se prenosilo i na studente.\nRast izvoza gotovih softverskih proizvoda i IT usluga iz Rusije važan je pravac kretanja ruske privrede ka visokotehnološkom modelu razvoja. Međutim, za dalje kretanje u tom pravcu neophodno je stimulativno delovanje države u vidu obučavanja mladih IT stručnjaka i poreskih olakšica za visokotehnološke kompanije. (izvor: RBTH)\nIzvoz softvera iz Rusije vredan 5 milijardi dolara was last modified: August 6th, 2012 by Redakcija


Žena na kućnom pragu zatekla zver dugu pet metara /video/ - Sputnjik Srbija\n06:32 20 Septembar 2020\n20:16 24.03.2020 Preuzmite kraći link\nŽena iz australijskog grada Oksenforda uplašila se za sopstveni život kada je na kućnom pragu, pred ulaznim vratima u svoju kuću, zatekla ogromnog albino pitona, dugog pet metara i teškog više od 80 kilograma.\nToni Harison, koji se sezonski bavi lovom na zmije i njihovim odnošenjem iz urbanih sredina, kazao je za „Gardijan“ kako je navikao da mu ljudi prijavljuju ogromne zmije, ali se uvek ispostavi da se radi o sasvim običnim reptilima.\nMeđutim, kada je otišao do kuće žene iz Oksenforda i sam se šokirao - bila je to najveća zmija koju je video za 27 godina karijere lovca na reptile.\n„Radi se o burmanskom pitonu, koji ne živi u Australiji i očito je bio nečiji ilegalni ljubimac. Verovatno je ceo život u zarobljeništvu, jer ne navikao da ga ljudi uzimaju u ruke i dobre je naravi. S obzirom na ožiljke po telu i to da nema rep, verovatno je teško živeo u zatočeništvu“, rekao je Harison.\nOn je odmah obavestio Ministarstvo za poljoprivredu i ribarstvo, budući da se radi o ilegalnoj životinji.\nPrema australijskim zakonima, piton će najverovatnije morati da bude uspavan, jer njegovo posedovanje u toj zemlji nije dozvoljeno. Maksimalna kazna za one koji ilegalno drže ovakvu vrstu životinja može ići i do 130.000 australijskih dolara, odnosno oko 71.000 evra.\nljubimci, burmanski piton, Australija\n00:01 Vreme danas: Sunčano, do 28 stepeni, i sutra toplo\n19/09 22:57 Baltički morski pas: Jazavičar pomaže vlasniku koji prevozi turiste brodom /video/\n19/09 22:37 „Najopasniji čovek na svetu“: Šta zapravo smera Si Đinping? /video/\n19/09 22:23 Libija obnavlja proizvodnju i izvoz nafte\n19/09 22:22 Spajaju se dva džina: Švajcarci stvaraju megabanku?


Sistem obezbeđivanja u vazduhoplovstvu u Republici Srbiji isti kao u Evropskoj uniji :: Direktorat civilnog vazduhoplovstva Republike Srbije\nRepublike Srbije - 10.04.2020 08:28:20\nEvropska komisija je u Službenom listu EU L021 od 27. januara 2020. godine, objavila Sprovedbenu Uredbu EU br. 111/2020, kojom se potvrđuje da Republika Srbija primenjuje standarde u oblasti obezbeđivanja u vazduhoplovstvu (Aviation Security), koji su ekvivalentni zajedničkim osnovnim standardima obezbeđivanja u vazduhoplovstvu i primenjuju se na aerodromima u državama članicama Evropske unije.\nNakon neposredne provere koju je u oktobru 2018. godine obavio ekspertski tim EU i sprovedenih procedura odobravanja, Evropska komisija je donela pozitivnu odluku o zahtevu Republike Srbije za prepoznavanje ekvivalentnosti mera obezbeđivanja u vazduhoplovstvu.\nTime je napravljen prvi korak ka olakšavanju protoka putnika, prtljaga, robe i pošte sa aerodroma „Nikola Tesla“ Beograd od čega će korist imati putnici, nacionalni avio-prevozilac „Air SERBIA“, operater aerodroma „Belgrade Airport“ kao i vazduhoplovna industrija u celini. To bi značilo da se putnici, njihov ručni i predati prtljag, kao i robne i poštanske pošiljke koji sa aerodroma „Nikola Tesla“ dolaze u EU neće ponovo podvrgavati kontrolama obezbeđivanja prilikom transfera sa ovih aerodroma. Isto se odnosi i na putnike koji sa EU aerodroma dolaze na aerodrom „Nikola Tesla“ i sa njega nastavljaju putovanje ka drugim destinacijama.\nPotvrda Evropske komisije da je sistem obezbeđivanja jednak kao i u zemljama EU je jasan pokazatelj uspešne implementacije EU standarda i regulative u Republici Srbiji. Ovaj veliki uspeh rezultat je saradnje Direktorata civilnog vazduhoplovstva sa svim nadležnim državnim organima i vazduhoplovnim subjekatima koji su zaduženi za primenu mera obezbeđivanja u vazduhoplovstvu.


Turska bombardovala kurdske pobunjenike u Iraku\nTurska vojska započela ofanzivu protiv kurdskih ekstremista\nTurska je započela vojnu operaciju protiv kurdskih pobunjenika u severnom Iraku, nekoliko sati pošto su ekstremisti ubili 24 i ranili 18 turskih vojnika u napadima u jugoistočnoj Turskoj, kraj granice sa Irakom. U ranijim izveštajima navedeno je da je stradalo 26 turskih vojnika.\nU Turskoj operaciji učestvuju bombarderi i helikopteri za prevoz vojnika. Turski premijer Redžep Tajip Erdogan opisao je tu akciju kao 'energičnu potragu ' u okviru medjunarodnog prava, kojoj je prethodio najsmrtonosniji napad te vrste u više godina.\nTurske vlasti navode da su pobunjenici iz Kurdistanske radničke stranke danas napali vojne punktove u mestima Čukurča i Juksekova, u turskoj pokrajini Hakari. Turski predsednik Abdula Gul rekao je novinarima da će „osveta za ove napade biti velika.“\nKurdistanska radnička stranka intenzivirala je u proteklim nedeljama napade na turske ciljeve, na šta su turske snage odgovorile povećanjem broja vazdušnih napada na mesta za koja se veruje da su baze pobunjenika u severnom Iraku. U avgustu je turska vojska saopštila da je ubila čak 160 kurdskih pobunjenika u vazdušnim i artiljerijskim napadima preko granice.\nKurdski pobunjenici od 1984. vode kampanju za autonomiju jugoistočnog dela Turske, u kome pretežno žive Kurdi. U tom konfliktu je stradalo preko 40 hiljada ljudi.\nTurska, Sjedinjene Države i Evropska unija smatraju Kurdistansku radničku stranku terorističkom grupom.\nNapade su osudili američki predsednik Barak Obama, visoka predstavnica EU za spoljnu politiku Ketrin Ešton kurdski regionalni predsednik u Iraku Masud Barzani i generalni sekretar UN Ban Ki-Mun.


Šta je Emocionalna inteligencija? • Mokrogorska\nMenadžmenta Mokrogorska škola2016-07-26T08:55:45+02:00\nEmocionalna inteligencija kao i mnogi drugi koncepti inteligencije tek prolazi naučnu potvrdu a instrumenti proveru pouzdanosti, međutim ne možemo a da ne primetimo da su nova istraživanja u oblasti inteligencije unela svežinu i inteligenciju ponovo vratila u žižu interesovanja naučne i nenaučne javnosti.\nPojam emocionalna inteligencija pojavljuje se, početkom 90-ih godina prošlog veka, a po prvi put su ga uveli u svojim radovima autori Peter Salovey sa Univerziteta Jejl i John D. Mayer sa Univerziteta Nju Hempšir. Oni su u skladu sa naučnom metodologijom postepeno i temeljno razvijali modele i instrumente za procenu emocionalne inteligencije. Mayer, Salovey i Caruso doprineli su da se koncept emocionalne inteligencije u velikoj meri razvije i naučno potvrdi. U tu svrhu su kreirani testovi s potrebnim metrijskim karakteristikama inicirajući mnogobrojna istraživanja širom sveta. Neki autori upotrebljavaju i druge termine kada govore o istom sklopu veština i sposobnosti, stoga u literaturi susrećemo pojmove kao: emocionalni kvocijent (Goleman, 78), emocionalna pismenost i emocionalna kompetentnost (Dulewic i Higgs, 56).\nEmocionalnu inteligenciju su definisali kao „sposobnost praćenja i razlikovanja sopstvenih i tuđih osećaja i emocija, i korišćenja tih informacija kao vodiča za mišljenje i ponašanje“ (Salovey i Mayer, 203). Sami autori smatraju da ova definicija naglašava samo opažanje i regulaciju emocija, te da je ispustila razmišljanje o osećanjima. Isti autori stoga predlažu revidiranu definiciju, prema kojoj „emocionalna inteligencija uključuje sposobnosti brzog zapažanja procene i izražavanja emocija; sposobnost uviđanja i generisanja osećanja koja olakšavaju mišljenje; sposobnosti razumevanja emocija i znanje o emocijama; i sposobnost regulisanja emocija u svrhu promocije emocionalnog i intelektualnog razvoja“ (Salovey i Mayer, 204).\nU sažetijem vidu, tri autora emocionalnu inteligenciju definišu kao sposobnost opažanja, asimilacije, razumevanja i upravljanja emocijama (Mayer, Caruso i Salovey, 139). Navedene sposobnosti poređane su prema složenosti psihičkih procesa koje uključuju od jednostavnijih (zapažanje i izražavanje emocija) do složenih (svesnost, refleksivnost i regulacija emocija).\nUkratko definisana, emocionalna inteligencija je sposobnost da se opaze emocije, da im se priđe i da se izazovu, kako bi pomogle procesu mišljenja. U suštini, emocionalna inteligencija opisuje sposobnost da se efikasno održava veza između emocija i mišljenja, da se upotrebe emocije kako bi se olakšalo rasuđivanje i da se inteligentno rasuđuje o emocijama (Salovey i Mayer, 203). George (74) dalje navodi da se emocionalna inteligencija usredsređuje na meru u kojoj kognitivne sposobnosti pojedinca dobijaju informacije od emocija i na meru u kojoj se upravlja emocijama (Buontempo, 29). Prema Golemanu emocionalnu inteligenciju čine nekognitivne sposobnosti, kompetencije i veštine koje utiču na sposobnost osobe da se nosi sa zahtevima i pritiscima okoline. Emocionalna inteligencija se delom stiče genetskim nasleđem, ali značajnim delom procesom učenja.


Moskva: Ako Vašington ne odustane od ultimatuma, nećemo obnoviti Ugovor o smanjenju strateškog naoružanja\nAko Vašington ne odustane od ultimatuma, Moskva neće obnoviti Ugovor o smanjenju strateškog naoružanja (START), rekao je zamenik ministra spoljnih poslova Sergej Rjabkov.\n"Izbor je sada na SAD-u. Lopta je u potpunosti na američkoj strani. Ili će odustati od svojih ultimatuma i tada možemo početi da se dogovaramo o nečemu ili tada jednostavno neće biti sporazuma", naglasio je diplomata, prenose RIA Novosti.\nPrema njegovim rečima, neće biti moguće usvojiti „neki okvirni dokument“ na osnovu zahteva SAD-a.\n„Priroda zahteva koje su nam postavile SAD ne odgovara našoj ideji šta treba učiniti u interesu jačanja strateške stabilnosti“, dodao je Rjabkov.\nRanije je specijalni izaslanik američkog predsednika Maršal Bilingsli rekao u intervjuu za Komersant da ako Vašington i Moskva ne pripreme predsednički memorandum o oružju do februara, Ugovor o smanjenju strateškog naoružanja neće biti produžen.\nPrema njegovom mišljenju, SAD su dale su Rusiji „dobar“ predlog za produženje sporazuma o START, ali nakon mogućeg ponovnog izbora Donalda Trampa, „pitanje cene“ će porasti.


Varheji: Evrointegracije Zapadnog Balkana prioritet Evropske komisije - European Western Balkans\nAutor Tanjug 28. 02. 2020.\nPRAG – Prioritet za Evropsku komisiju (EK) je da Zapadni Balkan bude što je moguće bliže i da postane deo Evropske unije, izjavio je danas komesar EU za proširenje Oliver Varheji na sastanku ministara inostranih poslova država Višegradske grupe i Zapadnog Balkana.\nProširenje kao prioritet Evropske komisije\nZapadni Balkan nije samo u našem susedstvu, on je u srcu Evrope, rekao je on i dodao da je Zapadni Balkan okružen članicama Evropske unije, tako da je geostrateški intereres EU da ovaj region postane deo Evropske unije.\n“Iz tog razloga smo od prvog dana radili na tome da ovo pitanje vratimo za sto i pokušamo da popravimo stvari i učinimo proces dinamičnijim za region, a kao što ste videli iz prvog predloga, imamo čvrstu, na zaslugama zasnovanu, evropsku perspektivu obezbeđenu za Zapadni Balkan”, rekao je Varheji.\nTri principa nove Evropske komisije\nOn je dodao da je EK osmislila svoj rad na osnovu “tri snage”, a kao prvu istakao je metodologiju koja, kako je objasnio, znači svojevrsnu listu principa na osnovu kojih proces treba da se sprovodi, a ti principi ne treba da važe samo za Zapadni Balkan već važe i za zemlje članice EU i evropsku javnost.\nPrvi princip je kredibilitet što znači “ako oni ispune uslove i mi treba da ispunimo obećanja”, to znači da sve reforme koje su potrebne da bi se postala zemlja članica EU moraje da se sprovedu, rekao je Varheji.\n“To, takođe, znači za nas da kada saznamo da su reforme učinjene mi moramo da uradimo svoj deo, da učinimo da dođe do proširenja”, istakao je on.\nPored toga, mi želimo da učinimo proces dinamičnijim time što ćemo ga učiniti više političkim, kazao je komesar EU za proširenje.\n“To takođe znači da uvedemo Zapadni Balkan više u naše poltičke procese, da im pokažemo unutrašnju stranu donošenja političkih odluka, da znaju bolje šta se od njih očekuje i da osećaju da su deo evolucije evropske politike”, naveo je on.\nJoš jedan od principa je dinamičnost. “Želimo da ovaj proces bude dimaničniji, što znači da ako postoji ispunjenje uslova moramo da, s naše strane, brže napredujemo. Zato smo dizajnirali sistem, grupišući sva pitanja koja pripadaju istoj grupi, da se o njima zajedno pregovara”, naveo je Varheji.\nTu je i, naglasio je, predvidivost što, kako je naveo, znači da svako treba da zna šta se traži, kako zemlje koje žele da se pridruže EU, tako i same članice Unije.\n“Svi treba da budemo u stanju da kažemo kada je ono što je traženo završeno i treba objektivno da gledamo na proces, zbog toga treba dalje da elaboriramo kriterijume i stavimo jasno do znanja ako nema rezultata nema ni delovanja sa naše strane”, istakao je Varheji.\nKao drugu “snagu”, naveo je otvaranje pregovora sa Severnom Makedonijom i Albanijom.\n“Zato smo osmislili novu metodologiju. Zato smo razgovarali o ovim pitanjima da otpočnemo pregovore o pristupanju i dogovorili da ćemo , nadam se, u narednim nedeljama početi pregovore sa Severnom i Albanijom”, rekao je Varheji.\nVarheji je rekao da bi izveštaj Evropske komisije trebalo da bude objavljen sledeće nedelje, ocenivši da je postignut ozbiljan napredak u obe zemlje.\n“Ja sam vrlo ohrabren činjenicom da su se ove dve države odlučile da ubrzaju (svoje reforme), umesto da ih suspenduju posle negativnih poruka u oktobru”, istakao je on.\nOn je doda da se nada će ovim izveštajem uveriti države članice u to da su ove dve države spremne za otvaranje pregovora i da bi i EU trebalo da bude spremna na to.\nKao treći element političkog projekta naveo je predstojeći samit u Zagrebu, rekavši da se složio sa ministrom spoljnih poslova Hrvatske, koja je predsedavajući Saveta EU, da treba da se stavi na sto smislen ekonomski razvoj i investicioni plan za region, “da dovedemo region mnogo brže, mnogo bliže Evropi, da im pomognemo da razviju mnogo snažniju i otporniju ekonomiju i da donesemo poslove regionu”.\n“To je plan za ceo region, ne samo za zemlje koje pregovaraju, već za svih šest zemalja jer želimo da izgradimo snažan, otporan, evropski Zapadni Balkan”, poručio je Verheji.\nAlbanijaEvropska komisijaNova metodologija proširenja EUOliver VarheljiSeverna Makedonija\nEWB 01. 06. 2022.


Predsednik Vučić se sastao sa ruskim ministrom poljoprivrede - Radio televizija Pančevo\nPredsednik Vučić se sastao sa ruskim ministrom poljoprivrede\n2. jula 2021. 2. jula 2021. 093\nPredsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić sastao se danas sa ministrom poljoprivrede Ruske Federacije Dmitrijem Patruševim, sa kojim je razgovarao o dodatnim potencijalima za razvoj trgovine poljoprivredno-prehrambenim proizvodima, kao i o saradnji u oblasti veterinarske i fitosanitarne kontrole, te tehnološkim inovacijama koje bi u znatnoj meri unapredile standarde poljoprivredne proizvodnje u obe zemlje.\nPredsednik Vučić je istakao da je Ruska Federacija jedan od najznačajnijih spoljnotrgovinskih partnera Srbije i da je obim razmene poljoprivredno-prehrambenih proizvoda u stalnom porastu.\nSagovornici su ocenili da je saradnja na izuzetno visokom nivou.\n„Ukupna vrednost robne razmene poljoprivredno-prehrambenih proizvoda između Republike Srbije i Ruske Federacije tokom 2020. godine iznosila je 480,7 miliona USD, što predstavlja povećanje od 10% u odnosu na vrednost razmene u 2019. godini i rekordan nivo razmene u poslednjih jedanaest godina“, istakao je predsednik i dodao da Srbija želi dalji rast robne razmene, ali i da se ukupni izvoz iz Srbije u naredne tri godine poveća na najmanje 1.5 milijardi dolara.\nPredsednik Vučić i ministar Patrušev su konstatovali da bi osnivanje zajedničkih kompanija u cilju nastupa na trećim tržištima donelo izuzetno veliku korist za obe strane, budući da Srbija i Ruska Federacija imaju vrhunske proizvode kojima bi mogle da pokriju dobar deo potražnje na globalnom tržištu.\nPredsednik je takođe posebno naglasio značaj saradnje u oblasti nauke i tehnoloških inovacija između dve zemlje, kao i potrebu da se i u ovoj oblasti primene najviši svetski standardi.\nMinistar i predsednik PS-a Vulin: Ako je naš put u EU put lečenja hrvatskih frustracija i odricanje od svojih prijatelja, bolje da i ne idemo u EU\nVučić uputio saučešće Frank-Valteru Štajnmajeru i Angeli Merkel\nZorana Stekovic 18. aprila 2019. 18. aprila 2019.\nDanas skoro 6.000 zaraženih korona virusom\nMirjana Popović 11. oktobra 2021. 11. oktobra 2021.\nUskršnja čestitka gradonačelnika i predsednika Skupštine\nNikoleta Dragaš 20. aprila 2019. 20. aprila 2019.


Nadgledanje posle 15. juna\nMeđunarodni civilni predstavnik Piter Fejt izjavio je da će Međunarodna civilna kancelarija posle 15. juna biti odgovorna za nadgledanje sprovođenja Ahtisarijevog plana. Premijer Tači je najavio preuređenje međunarodnih misija nakon 15. juna kada stupa na snagu Ustav Kosova. Ali još uvek nije jasno šta će biti sa raspoređivanjem misije EULEKS.\nMeđunarodna upravljačka grupa je u potpunosti zadovoljna napretkom koji je postigla Vlada Kosova, izjavio je Međunarodni civilni predstavnik Piter Fejt. Fejt je to izjavio posle sastanka predstavnika 15 zemalja članica Upravljačke grupe sa premijerom Kosova Hašimom Tačijem. Fejt je kazao da će posle 15. juna kada stupa na snagu Ustav, institucije Kosova preuzeti svoje odgovornosti a civilna kacelarija nadgledati njihov rad.\n“Ova misija ima za cilj da pomogne Vladi u sprovođenju Ahtisarijevog plana u stvaranju multietničkog društva na celoj teritoriji Kosova,” kazao je Fejt i dodao da će ta kancelarija funkcionisati i na severu.\nPremijer Kosova Hašim Tači je kazao da će posle 15. juna doći do kako se izrazio ‘rekonfiguracije međunarodnih misija, s tim da one imaju savetodavnu ulogu’.\n“15. juna će stupiti na snagu Ustav Kosova a kosovske institucije će preuzeti svoje nadležnosti i svoju vlast će korak po korak izvršavati na celoj teritoriji uz međunarodnu civilnu i vojnu podršku,” rekao je Tači.\nIpak, međunarodno prisustvo nakon pomenutog datuma nije još uvek sasvim jasno. Međunarodnu upravljačku grupu za Kosovo čini 15 zapadnih zemalja od kojih je većina priznala Kosovo. Predstavnik Piter Fejt, koji je istovremeno i specijalni izaslanik EU, ima zadatak da predvodi nadgledanje implementacije Ahtisarijevog plana.\nI dok Fejt najavljuje da će Međunarodna civilna kancelarija na Kosovu funkcionisati u potpunosti od 15. juna, uspostavljanje EULEKS misije kasniće šest do osam nedelja. Šef Euleksa Iv de Kermabon je tokom višednevne posete Kosovu kazao da postoje politički i tehnički razlozi za odlaganje početka rada misije. Međutim, on je dodao da je 27 zemalja EU jedinstveno po pitanju misije.\n“Niko ne može da dovede u pitanje ili odbaci misiju Euleksa na Kosovu,” kazao je Kermabon.\nMeđutim, Beograd se protivi ovoj misiji nazivajući je ilegalnom jer je doneta bez saglasnosti Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija. Stoga i kosovski Srbi smatraju da je dolazak ove misije na sever Kosova neprihvatljiv.\nNebojša Jović iz Srpskog nacionalonog veća kaže da Srbi nisu spremni da sarađuju sa Euleksom jer ta misija nije dobila svetlo u UN i da je zbog toga došlo do odlaganja početka rada misije.\n“Verovatno su primili k znanju ono što je opšte poznato da ako nema dobre volje i saradnje sa lokalnim stanovništvom, koliko god imali dobre volje ne možete ostvariti tu dobru saradnju. Ono što je najbolje ovog trenutka je da se nađe modus, a mislim da je Rusija pokrenula inicijativu u SBUN da misija EULKS bude jedan stub UNMIK-a ili neko prelazno rešenje da UNMIK bude na severu Kosova dok bi Euleks bio u sredinama gde su Albanci većina.”\nIv de Kermabon je kazao da EULEKS trenutno raspoređuje svoju misiju na Kosovu i da je voljan da dođe na sever čim nađe ljude koji su spremni za razgovor.\nPrema oceni političkog analitičara Škeljzena Maljićija mandat EULEKS-a nije doveden u pitanje i ta misija će preuzeti kontrolu prema Ahtisarijevom planu.\n“Ako se instalira EULEKS onda to znači da se instalira nezavisnost Kosova i nema više spoljnjeg administratora. Ako bude kompromis da UNMIK ostane on će ostati možda na severu ali kao vrlo striktno definisana misija koja treba da omogući na neki način da se i sever Kosova integriše.”\nEvropska unija je 16. februara, samo dan uoči proglašenja nezavisnosti odobrila pravosudno-policijsku misiju EULEKS za Kosovo. Misiju čini 2.000 pripadnika, među kojima ima policajaca, sudija, tužilaca i drugog osoblja, koji treba da nadgledaju policiju, sudsku i civilnu administraciju.\nU svakom slučaju, osim Međunarodne civilne kancelarije i Euleksa, na Kosovu je prema Rezoluciji 12 44 prisutna i misija Ujedinjenih nacija. Za sada se ne zna kako će izgledati UNMIK posle 15. juna kada stupa na snagu Ustav Kosova. Najavljeno je da će o bilo kakvim promenama unutar UNMIK-a odlučiti generalni sekretar UN.


BTC $36.244 -1,24%\nETH $2.372 -3,53%\nBNB $377 +1,32%\nSOL $88 -4,06%\nEvropska kripto berza Bitstamp je angažovala bivšeg izvršnog direktora Coinbase-a i Barclays-a kao šefa operacija u SAD.\nEvropska kripto berza Bitstamp je imenovala bivšeg izvršnog direktora Coinbase-a za šefa operacija u Sjedinjenim Državama, izveštava Financial Magnates 8. maja.\nBitstamp, koji ulazi u 50 najboljih platformi za kripto trgovanje po dnevnom obimu trgovanja, angažovao je Hantera Mergarta da proširi svoje poslovanje u SAD, nakon nedavnog preuzimanja licence za virtuelnu valutu od finansijskog regulatora države Njujork.\nMergart će se nalaziti u Njujorku i fokusiraće se na rad sa novim i postojećim klijentima Bitstamp-a – posebno sa ciljem na institucionalne klijente - navodi se u izveštaju.\nBitstamp-ov novi šef operacija u SAD-u nedavno je obavljao funkciju šefa trgovanja u vodećoj američkoj kripto berzi i kripto novčaniku Coinbase. Mergart ima dugogodišnje iskustvo u tradicionalnim finansijskim institucijama kao što je globalna kompanija za finansijske usluge Barclays i institucionalna finansijska kompanija RBC Capital Markets.\nBitstamp-u je sredinom aprila odobreno licenciranje virtuelne valute, poznato kao BitLicense, od strane Odeljenja za finansijske usluge u Njujorku. Kupovina licence omogućila je Bitstamp-u da omogući investitorima sa sedištem u Njujorku da kupuju i prodaju bitkoin (BTC) i druge virtualne valute za američke dolare i obrnuto.\nJuče, Bitstamp je objavio redizajn svoje veb stranice, tvrdeći da nudi platformu koja je jednostavnija za korišćenje.\nKrajem aprila, izveštaj je otkrio da SAD ima najveći udeo u posetama platformama za razmenu kriptovaluta na globalnom nivou, sa oko 22 miliona poseta koje dolaze od američkih korisnika.


Podrška reformskim naporima Crne Gore među prioritetima – Portal Berane\nPodrška reformskim naporima…\nPodrška reformskim naporima Crne Gore među prioritetima\nPodrška reformskim naporima Crne Gore u procesu pristupanja Evropskoj uniji (EU), posebno u oblasti vladavine prava, biće među prioritetima u narednom periodu, navodi se u izvještaju visokog predstavnika Unije za spoljnu politiku i bezbjednost Žosepa Borela o evropskim prioritetima.\nBorel je Savjetu EU dostavio izvještaj o planovima za budućnost i aktuelnom stanju, uključujući i po pitanju dešavanja na Zapadnom Balkanu, prenosi Dan.\nKako navodi Borel u izvještaju, tokom prošle i ove godine države članice, posebno odlukom Savjeta o otvaranju pregovora sa Albanijom i Sjevernom Makedonijom, imenovanjem specijalnog predstavnika EU za dijalog Beograd–Priština i samita u Zagrebu u maju, ponovo su potvrdile njihovu nedvosmislenu podršku evropskoj perspektivi regiona.\n“U skladu sa Deklaracijom sa samita u Zagrebu, opšti prioritet EU treba da bude usmjeren na njenom daljem angažmanu na svim nivoima radi pružanja podrške regionu za političku, ekonomsku i socijalnu transformaciju. EU će nastaviti da unapređuje osnaživanje u regionu, doprinoseći time sigurnosti same Unije”, navodi se u izvještaju.


RTS :: Počinje naučni skup „Obrazovanje: stanje, perspektive i uloga u razvoju Srbije“\nNauka Počinje naučni skup „Obrazovanje: stanje, perspektive i uloga u razvoju Srbije“\nsreda, 15. sep 2021, 14:58 -> 15:13\nIzvor: PTC, SANU\n„Obrazovanje: stanje, perspektive i uloga u razvoju Srbije“, dvodnevni naučni skup o stanju, perspektivama i ulozi obrazovanja u razvoju Srbije, biće otvoren u petak, 17. septembra, u 10.30 časova, u Svečanoj sali SANU. Ovaj skup se organizuje u okviru ciklusa „Strateški pravci razvoja Srbije u 21. veku“, pokrenutog 2012. godine kako bi se pružio uvid i doprinos ključnim pitanjima razvoja zemlje, poput obrazovanja, nauke, kulture, privrede i društvenog uređenja.\nSkup „Obrazovanje: stanje, perspektive i uloga u razvoju Srbije“ se sastoji od nekoliko celina.\nNakon pozdravnih reči, na početku će biti održana dva opšta izlaganja o preduzetim merama u obrazovnoj politici u Srbiji od 2012. godine, o čemu će govoriti ministar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Branko Ružić („Moć znanja“) i profesor Ivan Ivić („Kritička analiza obrazovne politike i stanja u obrazovanju Srbije“).\nPotom će, u bloku koji sledi, biti analizirani neki od najvažnijih sistemskih problema visokog školstva u Srbiji i predložena moguća rešenja, kako bi ono u budućnosti bilo društveno odgovornije i korisnije.\nO akademskim slobodama i institucionalnoj autonomiji govoriće akademik Vladimir Bumbaširević. Dopisni član SANU Vladica Cvetković će izlagati na temu „Zašto je visoko obrazovanje nemoguće reformisati“, dok će profesor Branko Urošević svoje izlaganje posvetiti visokom obrazovanju u odnosu na razvojne potrebe Srbije u doba globalne digitalne transformacije.\nNakon toga, pažnja će biti posvećena nastavnicima i njihovom mestu i ulozi u razvoju obrazovne politike u Srbiji. Profesorka Ana Pešikan govoriće na temu „Izgubljeni u prevodu - Nastavnici u Srbiji: subjekti ili objekti promene“, a zatim sledi izlaganje „Opasnost eksperimentisanja u obrazovanju: dajmo inicijativu nastavnicima“ profesora Aleksandra Kavčića.\nAkademik Vladimir Kostić, predsednik SANU, daće svoje viđenje jednog od najvažnijih pitanja kada je reč o svrsi obrazovanja - „Formiranje kulturne i intelektualne elite: kako obrazovati buduće nosioce razvoja Srbije“.\nU subotu, 18. septembra, prvo predavanje će se ticati problema pismenosti dece i mladih u Srbiji danas, o čemu će govoriti profesorka Slobodanka Antić i dr Jelena Stevanović, a potom sledi drugi deo skupa - diskusije.\nKonferencija će biti prenošena onlajn, na internet stranici SANU https://www.sanu.ac.rs/direktan-prenos/


Lukač: Svako ko se ogriješi o zakon mora odgovarati – Zvornik Danas\nNaslovna/VIJESTI/Crna hronika/Lukač: Svako ko se ogriješi o zakon mora odgovarati\nLukač: Svako ko se ogriješi o zakon mora odgovarati\nBANJALUKA – Ministar unutrašnjih poslova Republike Srpske Dragan Lukač izjavio je da privođenje pripadnika Ministarstva unutrašnjih poslova /MUP/ Srpske pokazuje da nema zaštićenih od zakona i da će svako ko se ogriješi o zakon, po zakonu i odgovarati.\nOn je poručio da, ako se ispostavi da su pojedini pripadnici policije bili umiješani u pljačku blindiranog vozila „Sektor sekjuritija“ 22. septembra prošle godine na auto-putu Banjaluka-Gradiška, za njih će to biti otežavajuća okolnost.\n„U više navrata sam, i u razgovoru sa pripadnicima policije i u javnosti, govorio da kada je riječ o kriminalu, niko neće biti zaštićen, pa ni oni koji nose policijsku uniformu. Prema njima ćemo biti naročito rigorozni“, rekao je Lukač za „Glas Srpske“.\nMUP Republike Srpske provjerava da li su pojedini pripadnici MUP-a umiješani u pljačku blindiranog vozila „Sektor sekjuritija“, koja je u septembru prošle godine izvršena nedaleko od mjesta Cerovljani.\nlukač mup rs pljacka blindiranog vozila specijalna policija


TIKA obišla uljaru u Pistuli, nastaviće sa investicijama u Ulcinju\nBy tvteuta 6 новембра, 2018 Нема коментара\nNovoimenovani koordinator turske Agencije za međunarodnu saradnju i koordinaciju TIKA u Crnoj Gori Enver Resulogulari obišao je Udruženje maslinara Pistule i uljaru u tom ulcinjskom naselju. Resulogulari je kazao da je TIKA u Ulcinju do sada investirala u četrnaest projekata i da će sa investicijama nastaviti i u narednoj godini.\n“ Ovo postrojenje je ujedno i četrnaesti projekat koji smo realizovali na teritoriji Ulcinja. Želimo da podstaknemo što veći broj ljudi da se uključe u maslinarstvo“, kazao je Resulogulari koji je pozvao maslinare da iskoriste mogućnosti ovog postrojenja.\nTurska agencija je 2017. godine finansirala otvaranje ovog postrojenja koje je opremljeno najsavremenijom opremom i tehnologijom za preradu maslina, koje na dnevnom nivou mogu preraditi i do deset tona maslina. Cjelokupne mašine su uvezene iz Turske.


Tafife na robu iz EU ugasiće 13.000 radnih mesta u SAD\nTanjug 4. oktobra 2019. 14:32\nVAŠINGTON – Nove američke tarife od 25 odsto na italijanski sir, francusko vino, škotski viski, britanske biskvite, španske masline i hiljade drugih evropskih prehrambenih proizvoda, prouzrokovaće veće cene uoči praznične sezone i ugroziće radna mesta u SAD, ocenjuju američke trgovinske grupacije.\n“Tarife će umanjiti prodaju i negativno će uticati na zaposlenost kod 14.000 trgovaca visokokvalitetnom hranom i 20.000 trgovaca drugim prehrambenim proizvodima širom SAD”, navodi se u saopštenju američke Asocijacije za visokokvalitetnu hranu (SFA), a prenosi agencija Rojters.\nViše cene će „zadati udarac novčanicima Amerikanaca baš u trenutku kada se bliži praznična sezona“, ocenjuje se u saopštenju te grupacije.\n„Daska za sir ili mesne prerađevine koja trenutno košta 45 dolara će vas, nakon tarifa, koštati 60 dolara, dok bi vam poslastice koje nabavljate za vašu porodicu tokom proslave Dana zahvalnosti i praznika krajem godine, mogle postati nedostupne“, poručuju iz SFA.\nAkcije evropskih proizvođača luksuzne robe, uključujući britanski modni brend“Barberi”, i kompanija za proizvodnju pića, poput francuskog “Remi Koantroa”, porasle su juče, nakon što su konjak, šampanjac i kožna galanterija izuzeti od tarifa.\nOvonedeljne tarife na škotski viski, likere i vino, mogu uticati na gotovo 3,4 milijarde dolara vredan uvoz „i mogle bi dovesti do gubitka oko 13.000 radnih mesta u SAD, uključujući kamiondžije, poljoprivrednike, barmene i kelnere u ugostiteljstvu“, poručuju iz američkog Saveta za destilovana alkoholna pića.


„Iskoristi šansu!“ – obuke za samozapošljavanje mladih u ruralnim područjima – Ozon Media\n„Iskoristi šansu!“ – obuke za samozapošljavanje mladih u ruralnim područjima\nSremska Mitrovica – Polovinom decembra 2016. godine otpočeo je projekat „Iskoristi šansu!“ u realizaciji „Evropskog pokreta u Srbiji – Sremska Mitrovica“, koji će trajati narednih 6 meseci, sa ciljem uspostavljanja održivog modela za samozapošljavanje mladih u ruralnim područjima Sremskog i Mačvanskog okruga.\n„Projekat ima za svrhu da pomogne mladima da pokrenu svoj posao, kreiraju svoja radna mesta i obezbede sebi sredstva za život. Očekujemo da ćemo motivisati mlade da se edukuju i ostanu u svojim rodnim mestima, da budu nosioci procesa unapređenja života u seoskim naseljima i da se odvaže da započnu sopstveni posao“, rekla je Ljiljana Josić, predsednica mitrovačkog EPuS-a, koordinator Projekta.\nPrva obuka za 25 polaznika realizovana je u periodu od 27. do 29. januara u Sremskim Karlovcima, a teme su bile: osnove preduzetništva, definisanje poslovne ideje, izbor pravog trenutka za ulazak u posao, analiza izvora finansiranja, pojam biznis plana i pravni aspekti biznisa. Obuke su držali predavači Nacionalne službe za zapošljavanje iz Sremske Mitrovice. Na narednoj radionici mladi će se obučiti za pisanje biznis plana za StartAp, obuke će se održati tokom februara meseca, a vodiće ih sertifikovani predavači Regionalne razvojne agencije „Srem“. Takođe, projektom su predviđene i tribine, u sremskim i mačvanskim selima, o organskoj proizvodnji i proizvodnji zdrave hrane, radi popularizacije ovog oblika poljoprivrede, koji je danas mnogo aktuelan, ali u ovim regionima se organskom proizvodnjom malo ko bavi.\n„Model održivog ruralnog razvoja ima za cilj da zadrži stanovništvo u ruralnim područjima, izjednači kvalitet života u ruralnim i urbanim područjima, omogući povratak stanovništva, poveća konkurentnost ponude i proizvodnje i time stvori bolje uslove za zaposlenost mladih, i njihov ostanak na selu. Potencijali ruralnog područja moraju biti podsticaj za razvoj novih oblika urbano – ruralnog partnerstva, a nosioci tih procesa treba da budu mladi. Promene u razvoju poljoprivrede za razvoj ruralnih područja povezane su sa usmerenošću poljoprivrednih domaćinstava da se bave još nekom dopunskom delatnošću. Razvoj organske poljoprivrede doprineo bi očuvanju eko sistema, a mladima na selu pružio priliku za razvoj preduzetništva. Ovim projektom ćemo omogućiti subvencionisanje omladinskih preduzetničkih ideja i jačanje veza između poljoprivrede i ostalih sektora ruralne ekonomije“, rekao je Petar Samardžić, direktor Agencije za ruralni razvoj Grada Sremska Mitrovica.\nProjekat „Iskoristi šansu“ finansiran je od strane Ministarstva omladine i sporta Republike Srbije, a njegova ukupna vrednost je milion i po dinara.\nMedalje za Terzića\nBroj poseta: 55630896


Za uređenje kanalske mreže u Vojvodini 345,5 miliona dinara - AgroSmart\nU uređenje kanalske mreže ove godine biće uloženo oko 345,5 miliona dinara kroz program sufinansiranja radova u kom učestvuju Pokrajinski sekretarijat za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo i lokalne samouprave.\nOvo su dodatna sredstva za radove kojima se poboljšava funkcionalnost sistema za odvodnjavanje i sprečava zadržavanje vode na poljoprivrednom zemljištu, a prema opštinskim prioritetima, saopšteno je iz JVP „Vode Vojvodine“.\nU nekoliko opština u Vojvodini – Sombor, Kula, Novi Kneževac, Čoka, Kikinda, Kovačica, Pančevo, Kovin i Bela Crkva, radovi iz ovogodišnjeg programa sufinansiranja su već započeti.\nKroz ovaj program, u sisteme za odvodnjavanje u Bačkoj biće uloženo skoro 179 miliona, u Banatu 138,5 miliona, a u Sremu oko 28 miliona dinara. Pojedinačno gledajući, najviše novca – oko 39,7 miliona dinara biće uloženo u kanalsku mrežu na teritoriji Pančeva.\nKanalska mreža koju održava JVP „Vode Vojvodine“, dugačka je gotovo 22.000 kilometara, da je njeno održavanje izuzeto važno i da se direktno ili indirektno odnosi na sve građane Vojvodine.


Dudić nasledio Zukorlića na čelu Mešihata\nMevlud Dudić je danas svečano inaugurisan za presednika Mešihata Islamske zajednice u Srbiji, a na toj funkciji nasledio je Muamera Zukorlića, koji će ubuduće obavljati funkciju sandžačkog muftije.\nInauguraciji je prisustvovao i reisu-l-ulema Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini Husein Kavazović.\n"Srećni smo što je Dudić došao na čelo IZ u Srbiji nakon uspešnog vođstva od strane Muamera Zukorlića. Nadamo se da je ovo nova etapa. Od prvog čoveka ne zavisi sve, ali kreiranje zavisi od prvog čoveka. Nadamo se da će IZ u Srbiji i muslimani u Srbiji dobiti mnogo", rekao je Kavzović novinarima nakon inauguracije.\nOn je izrazio nadu da će među muslimanina u Srbiji doći do jedinstva i pozvao Sulejmana Ugljanina i Rasima Ljajića da doprinesu tome.\n"Njihova odgovornost je velika, ali ne i presudna, o tome će odlučiti muslimani. Uzdam se u muslimane, u njihovu svest da ćemo ujediniti našu zajednicu na prostoru Srbije", rekao je Kavazović.\nNovoizabrani predsednik Mešihata rekao je da je ponosam što dužnost preuzima od Zukorlića.\n"Ovde se danas desila demonstracija demokratije i jedinstva muslimana. Tu su bile delegacije iz Albanije, BiH, Makedonije, Hrvatske, sa Kosova, iz Crne Gore, iz Slovenije i iz većine evropskih država. Islamska zajednica je na pravom putu. Nastavićemo tamo gde smo stali", rekao je Dudić.\nZukorlić će nastaviti rad na poziciji sandžačkog muftije, a danas je rekao da će se još snažnije posvetiti Sandžaku.\n"Moji angažmani na polju nacionalnih projekata dobiće na snazi. Kada se borite iz drugog reda, onda imate prvi red kao grudobran. Nastavićemo smerom koji je zacrtan, osnovni kurs ostaje isti", poručio je Zukorlić.\nBanka Poštanska štedionica i Kompanija "Dunav osiguranje" potpisali su danas u Nišu protokol o saradnji sa Savezom penzionera Srbije, kojim će se najstarijim sugradjanima omogućiti dodatne usluge u ove dve državne kompanije.\n"KONTRA RUTA" MIGRANATA Stigli do Tuzle i Zvronika, ali žele da se VRATE U SRBIJU


Heroin finansira pobunjenicki napad\nAlbanski separatisticki pobunjenici prodaju nagomilani avganistanski heroin da finansiraju novu prolecnu ofanzivu u Makedoniji, kupujuci oruzje u vrednosti od na milione funti na crnom trzistu Balkana.\nZvanicnici UN programa za kontrolu droge kazu da su ovi militanti kupili dovoljno vatrenog oruzja da opreme gerilske snage od 2000 ljudi.\nOve kupovine ukljucuju i najnovije SA-20 protivavionske rakete koje se ispaljuju sa ramena, teske mitraljeze, snajperske i desantne puske i milione zrna municije, kao i teske minobacace, lansire granata i protivtenkovsko oruzje.\nObavestajne agencije se plase da se oruzje dostavlja otpadnickoj Albanskoj nacionalnoj armiji na severu Makedonije, gde je mnogo pobunjenika, makedonskih policijaca i civila poginulo u nacionalnim sukobima proslog leta, dok su pobunjenici pokusavali da iseku enklavu pod albanskom vladavinom.\nBritanske trupe su bile na celu NATO misije prosle jeseni za razoruzanje pobunjenika u selima severno od Skopja, glavnog grada Makedonije, da bi dezaktivirale krizu pre nego sto preraste u gradjanski rat.\nUkljucivanje protivavionskog oruzja u poslove droga-za-oruzje da zameni tu opremu smatra se da je smisljen potez kao protivteza tome sto je makedonska vlada kupila Mi-24 Hind helikoptere i Su-25 desantne avione od Ukrajine. Albanci i Kosovari sada kontrolisu vecinu trgovine heroina izmedju centralne Azije i Evrope, prema UN, jer su svrgli rusku i tursku mafiju koji su pre toga kontrolisali distribuciju.\nTri bivsa clana OVK uhapsena su proslog meseca u Norveskoj sa 120lb ove supstance u svom posedu, sto je najveca skandinavska operacija do sada i indikacija da albanske kriminalne mreze sire svoja krila.\nUN procenjuje da su talibanski kontrolori i pakistanski i avganistanski dileri nagomilali heroin u vrednosti izmedju 30 i 50 milijardi funti iz obilnih zetvi maka 1999. i 2000. godine. To je dovoljno da opskrbi svakog zavisnika u Evropi u naredne tri godine.\nIsporuke ovoga sada idu iz skladista u Uzbekistanu i Tadzikistanu da se prodaju na evropskom trzistu, u vrednosti od najmanje 12milijardi funti godisnje. Veliki deo je prebacen karavanima mazgi iz Avganistana, kad je Amerika lansirala svoju kampanju bombardovanja proslog novembra.\nTo sto su se vladajuci Talibani obrusili na uzgoj maka 2000. godine je kozmeticki postupak sa ciljem da UN skinu sankcije sa Avganistana. Ova zemlja je tada bila izvor 75 % svetskog heroina a 90 % toga je prodavano na ulicama Berlina, Pariza i Glazgova. Al Kaeda teroristicka mreza, iako osudjuje drogu kao "neislamsku", oporezovala je uzgajivace i trgovce koji su delovali kao posrednici ispouci preko nnjenih cecenskih saveznika.\nCopyright � 1995-2001 beograd.com. All rights reserved.


Putin ponovo u Beogradu: Pristojna ponuda - EU ili Rusija? (VIDEO)\nTekst 01.08.2012 17:23 Tweet\nPutin ponovo u Beogradu: Pristojna ponuda - EU ili Rusija? (VIDEO) Vladimir Putin u septembru u Beogradu, pišu ruski mediji. Stručnjaci za S media portal ukazuju na očigledan zaokret Srbije ka proruskoj orijentaciji, koja isključuje ulazak u NATO i članstvo ka EU. Kako poručuju, u budućnosti se očekuju sve intenzivniji srpsko-ruski odnosi.\nProšle godine u ulozi premijera, ove godine kao predsednik Rusije - Vladimir Putin mogao bi da bude počasni gost nove, srpske državne garniture u septembru.\nEkonomija – ključ povezivanja\nPolitički analitičar Dejan Vuk Stanković ne isključuje ni čvršće ekonomsko povezivanje dve zemlje:\n-Fokus će biti na ekonomskim temama, odnosno saobraćaju i energetici, a praviće se i konkretni dogovori po pitanju Južnog toka i ruskih projekata za unapređenje železničkih projekata u Srbiji. Nije isključen ni još neki oblik intenzivinije ekonomske saradnje.\nOvo će ruskom zvaničniku biti druga poseta Srbiji za godinu i po dana, a prva nakon što ga je u Moskvi, na početku mandata, posetio novoizabrani predsednik Srbije Tomislav Nikolić.\nKako je najavio, izgradnja gasovoda Južni tok počeće do kraja godine, što bi mogao da bude jedan od povoda za susret sa srpskim zvaničnicima.\nMeđutim, imajući u vidu da je još prilikom prvog susreta sa Nikolićem, Putin upravo preko novog predsednika Srbije pozdravio starog – Borisa Tadića - postavlja se pitanje da li će ruski lider imati dozu nostalgije za Tadićem i kako će izgledati stari-novi rusko-srpski odnosi u narednom periodu?\nSrbija se opredelila za Rusiju?\nProfesor Fakulteta političkih nauka Predrag Simić kaže za S media portal da zapad već uveliko spekuliše o zaokretu Srbije i napuštanju evropske orijentacije u korist proruske. On smatra da je privrženost nove Vlade Rusiji - očigledna.\n-To je najpre priznao i Marti Ahtisari, a neki uticajni listovi su napravili analizu na tu temu, da Srbija sa ovim izborima pravi zaokret i to zbog tvrdog stava EU i SAD prema Kosovu i zahteva koji se postavljaju u tom pogledu – komentariše profesor Simić za S media portal. - Fakat je da su lideri tadašnje opozicije, a sada partija vladajuće koalicije i pre i posle izbora u maju bili rado viđeni gosti u Rusiji, da je prva destinacija i Ivice Dačića i Tomislava Nikolića, posle izbora bila Moskva. Ukoliko bi Srbija dobila značajnija sredstva za budžetske potrebe od Moskve u krizi, i ako bi Putin započeo izgradnju Južnog toka preko Srbije, onda bi to uticalo na jačanje veza Beograda i Moskve.\nRuski premijer Vladimir Putin rekao je da će Rusija i u budućnosti ostati saveznik Srbije po pitanju Kosova i istakao da će Rusija uvek biti saveznik Srbije kada je reč o tome.\nPutin će “moći” bez Tadića\nNaš sagovornik naglašava da pozdravljanje starog preko novog predsednika ne označava nostalgiju prema starom srpskom režimu.\n-Pozdravljajući Tadića preko Nikolića, Putin je samo izrazio želju za jačanjem veza sa Srbijom, kao zemljom koja se opredelila za vojnu i političku neutralnost; takođe ukazujući da Rusija ima interesa da zaustavi dalje širenje NATO-a, i da joj u tom pogledu Srbija kao zemlja koja sigurno neće ući u NATO- izuzetno odgovara. U slučaju da zapad nastavi pritiske oko priznavanja Kosova, došlo bi do zaokreta od Beograda ka Moskvi – uveren je Simić.\nRusija umesto NATO-a\nPolitički analitičar Dejan Vuk Stanković za S media kaže da bi Srbija mogla da očekuje ponudu da zarad bliskije saradnje sa Rusijom napravi distancu u odnosu na EU i NATO.\nEvroazijska unija - spas za Srbiju?\nPutin u borbi protiv korupcije\nNikolić i Putin: Progresivna saradnja Srbije i Rusije (FOTO, VIDEO)\n- Kad je reč o politici, mislim da će Rusija ponoviti svoju podršku Srbiji po pitanju Kosova predstavljajući, s' pravom, sebe kao najvećeg saveznika u toj diplomatsko-političkoj borbi – ocenjuje Dejan Vuk Stanković za S media portal. - Neko bliže političko povezivanje biće prepušteno na procenu našoj eliti, a Rusi će im to sigurno ponuditi. A to bi značilo distanciranje Srbije od puta ka EU i NATO savezu. Nova vlast se neće povezivati sa NATO-om, ali je pitanje u kojoj meri će uspeti da ubrza put ka EU, imajući u vidu kosovski uslov.\nA kako je izgledala prošlogodišnja Putinova poseta Beogradu pogledajte u videu koji sledi:\nPretraga po temi: Vladimir Putin, Putin u Beogradu, EU, Rusija, Saradnja Srbije i Rusije POVEZANE VESTI\nPRIBIĆEVIĆ ZA S MEDIA: Zakasnili smo na voz, zato nam je ulazak u EU teži! Dug put od dobijanja datuma do ulaska u Evropsku uniju PUHOVSKI ZA S MEDIA: Pregovori su kao ispiti na fakultetu i biće korisni za Srbiju FACEBOOK KOMENTARI\nPogledajte šta su uradili cimeru ŠEF VAM NIJE TU: Opustite se, uživajte u smešnim video snimcima VIŠE NI U KUĆI NISTE SIGURNI: Zmija sama otvara vrata KO TO TAMO GOVORI? Pogledajte najslađe ćaskanje dve bebe koje je postalo hit na internetu Gde je zdrav razum? Nekim ljudima bi doživotno trebalo zabraniti da priđu automobilu ON NE MOŽE DA SE UGOJI: Dokotori otkrili neverovatan poremećaj u telu ovog čoveka FACEBOOK


Kineski predsednik u poseti Južnoj Africi\nKineski predsednik Si Djinping stigao je u dvodnevnu posetu Južnoj Africi u naporu da ojača ekonomske veze sa tom državom, gde su ga dočekali vojni orkestar i jedinice počasne garde.\nKineski predsednik sastao se sa svojim južnoafričkim kolegom Jakobom Zumom na zvaničnoj ceremoniji u Pretoriji. Dvojica lidera su nakon povorke na crvenom tepihu, uz prisustvo ministara, razgovorala o finansijskoj saradnji i infrastrukturnim projektima.\nSi boravi u drugoj zvaničnoj poseti Južnoj Africi, koju je prvi put posetio 2013. godine u toku turneje po Africi.\nKineski i južnoafrički ministri i industrijski lideri potpisali su 26 sporazuma vrednih oko 6,5 milijardi dolara, uključujući 500 miliona dolara pozajmice Eskomu, javnom snabdevaču struje u Južnoj Africi, saopštila je vlada te zemlje.\nSijeva poseta Južnoj Africi dolazi dan posle sastanka sa predsednikom Zimbabvea Robertom Mugabeom u prestonici Harareu, gde je, prema novinskim izveštajima u toj zemlji, kineski predsednik potpisao ugovore vredne više od četiri milijarde dolara.


Izetbegović: Treba da spustimo tenzije - Sputnjik Srbija\n03:12 05 Mart 2021\n22:38 01.03.2017 Preuzmite kraći link\nBošnjački član Predsedništva BiH i predsednik Stranke demokratske akcije Bakir Izetbegović izjavio je večeras da treba spustiti tenzije i stabilizovati prilike u zemlji.\n„Ne treba da se ljutimo nego da prepustimo Sudu da presudi, treba da stabilizujemo prilike u zemlji, spustimo tenzije i učinimo ono što građani od nas očekuju“, rekao je Izetbegović povodom odluke o pokretanju revizije presude Međunarodnog suda pravde po tužbi BiH protiv Srbije za genocid.\nOn smatra da svi građani u BiH žele mir i stabilnost, ne žele tenzije ili konflikte, zbog čega odgovorni političari mogu relativno brzo postići političku volju i pokrenuti se u tom pravcu, prenosi Fena.\nPotvrdio je da će sutra biti održane konsultacije s predsedavajućim i članom Predsedništva BiH Mladenom Ivanićem i Draganom Čovićem u vezi s komunikacijom s Međunarodnim sudom u Hagu, ali je istakao da neće biti sednice jer „nema pripremljenog zajedničkog odgovora tom sudu“.\nBudući da je Sud tražio pojašnjenja u ovom slučaju, to će im se i dostaviti, a na pitanje da li od toga može zavisiti (ne)prihvatanje zahteva za reviziju presude Međunarodnog suda pravde u Hagu u predmetu BiH protiv Srbije, Izetbegović je odgovorio da argumenti koji će biti izneseni u pismima mogu uticati na to.