Britanski ministar izgubio kompas: Džonson uporedio Putina sa Hitlerom - Sputnjik Srbija\n16:55 21.03.2018 (osveženo 17:58 21.03.2018) Preuzmite kraći link\nDžonson: Rusija pokušava da sakrije iglu u plastu sena\nŠef britanske diplomatije Boris Džonson smatra da predsednik Rusije Vladimir Putin koristi Svetsko prvenstvo u fudbalu za poboljšanje imidža Rusije. On se složio sa jednim od poslanika da ovo što se sada dešava dosta liči na to kako je Hitler iskoristio Olimpijske igre 1936. godine u Berlinu.\n„Da, mislim da poređenje sa 1936. godinom apsolutno stoji“, rekao je ministar.\nMeđutim, on je primetio da ne bi bilo u redu lišiti reprezentaciju Engleske učešća na prvenstvu.\nDžonson je dodao da je tajming napada na bivšeg ruskog špijuna Skripalja i njegovu kćerku koji su otrovani nervnim gasom u južnoj Engleskoj verovatno je povezan sa izbornom pobedom ruskog predsednika Vladimira Putina.\n„Želim jasno da kažem: ne želimo da ulazimo u novi ’hladni rat‘, to bi bilo veoma tužno… Odrastao sam sa iskrenim strahom da će naša zemlja biti uništena u nuklearnom napadu. Ne mislim se nalazimo pred pretnjom našem postojanju, ali ipak se radi o pretnji“, rekao je Džonson, govoreći pred međunarodnim komitetom britanskog parlamenta i odgovarajući na pitanje kakva vrsta pretnje dolazi od Rusije.\nDžonson je dodao da situacija sa incidentom u Solsberiju ne podrazumeva da svi kontakti sa Rusijom treba da budu prekinuti.\n„Verujem da se, bez obzira na sve, mnogi u Rusiji oduševljavaju Velikoj Britanijom“, rekao je on.\nMinistar je izjavio da London namerava da nastavi sa pružanjem ruke prijateljstva Rusima i da sankcije Velike Britanije nisu usmerene protiv običnih građana Rusije.\nDžonson nije saopštio imena bogatih Rusa koji imaju svoju imovinu u Ujedinjenom Kraljevstvu, a koji bi mogli da budu osumnjičeni za korupciju.


95 hiljada evra za Paraolimpijski komitet eKosova i dve federacije - Vesti - Ministria e Kulturës, Rinisë dhe Sportit\n95 hiljada evra za Paraolimpijski komitet eKosova i dve federacije\nU okviru direktne podrke rada sportskih federacija, Ministarstvo kulture, omladine i sporta je danas potpisalo memorandum saradnje sa Paraolimpijskim komitetom Kosova i dve sportske federacije.\nParaolimpijski komitet Kosova će se putem potpisanih memoranduma finansijski podrati sa 25 hiljada evra, sa ciljem izvrenja ciljeva i planova za 2017 godinu, dok će se federacija Kik-boksa podrati sa 45 hiljada evra a Federacija sportskih radnika će se podrati sa 25 hiljada evra.\nMKOS će putem ovih akata podrati programe federacija i stvoriti olakice kako bi iste mogle planirati i funkcionisati na to nezavisniji način, kako bi unapredili sport Kosova.\nOvom prilikom, ministar Shala je ćestitao rukovodiocima federacija na njihovom radu koji vre za razvijanje sporta Kosova. Shala je ohrabrio i predstavnike Paraolimpijskog komiteta Kosova na obuhvatanju i motivisanju osoba sa ograničenim sposobnostima, da se iste bave sportom.\nOn je rekao da MKOS radi na mnogim pravcima kako bi pomoglo sport Kosova, ulagajući u fizičkoj i pravnoj infrastrukturi savremenih standarda, direktno podravajući sport putem finansiranja federacija. Na ovaj način, minister je rekao, sport Kosova će pridobiti bolji kvalitet i bolje će se predstavljati na međunarodnoj areni.


UPCG: Ukidanje kriznog poreza da doprinese rastu plata i podstakne zapošljavanje\nUnija poslodavaca (UPCG) očekuje da će najavljeno ukidanje "kriznog" poreza, odsnosno više stope poreza na dohodak na zarade koje su veće od prosječne, od naredne godine, doprinijeti rastu plata i podstaći zapošljavanje, saopštili su njeni predstavnici.\n"Pozdravljamo najavu ukidanja 'kriznog' poreza, odsnosno više stope poreza na dohodak na zarade veće od prosječne, od naredne godine, i očekujemo da će i ta mjera doprinijeti rastu plata i podstaći zapošljavanje", kazali su iz UPCG.\nOni su podsjetili da su socijalni partneri na sjednici Socijalnog savjeta, održanoj u petak, prihvatili predlog Vlade kojim se minimalna zarada povećava na iznos od 222 eura, uz istovremeno smanjenje doprinosa za zdravstveno osiguranje na teret poslodavca od dva odsto, te planirano ukidanje više stope poreza na dohodak od 11 odsto na lična primanja iznad prosječne zarade, od 1. januara naredne godine.\n"Na taj način su ispunjeni usaglašeni zahtjevi UPCG, Unije slobodnih sindikata (USSCG) i Saveza sindikata (SSCG) da povećanje minimalne zarade prati smanjenje troškova po osnovu zarada", navodi se u saopštenju.\nU cilju ispunjenja smanjenja troškova po osnovu zarada, na sjednici Socijalnog savjeta predloženo je da Vlada preduzme potrebne aktivnosti u cilju hitnih izmjena Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje.\n"Na taj način bi odluka o iznosu minimalne zarade i izmjene Zakona o doprinosima za socijalno osiguranje, kojim se smanjuje stopa doprinosa za zdravstveno osiguranje na teret poslodavca sa 4,3 odsto na 2,3 odsto, istovremeno stupile na snagu, odnosno primjenjivale bi se od istog datuma", kazali su iz UPCG.\nzapošljavanjerast platakrizni porezUPCGUnija poslodavaca Crne Gore


Marović sumnja u pokušaje preuzimanja kontrole nad vojskom\nPredsjednik Srbije i Crne Gore Svetozar Marović saglasio se sa tvrdnjom crnogorskog premijera Mila Đukanovića i rekao da sumnja da je afera u vezi sa kontroverznim ugovorima o nabavci vojne opreme napravljena kako bi se Vojska stavila pod nečiju kontrolu i urušila državna zajednica.\n"Pitam ko stoji iza afere o vojnoj opremi. Neko preko te afere hoće da stavi šapu na Vojsku i sruši Srbiju i Crnu Goru", kazao je Marović za dnevnik "Dan".\nOn se založio za rasvjetljavanje svih okolnosti u vezi sa sklapanjem ugovora Ministarstva odbrane sa zrenjaninskim preduzećem "Mile Dragić" o nabavci vojne opreme koji su vrijedni gotovo 300 miliona EUR.\nPrema njegovim riječima, na sjednici Vrhovnog savjeta odbrane koja je zakazana za sjutra, biće razjašnjeno sve u vezi sa spornim ugovorima.\n"Pravo pitanje je zašto je to plasirano u javnost u veoma važnom trenutku za Srbiju i Crnu Goru. Sada je proizvedena medijska i politička eksplozija koja je predmet interesovanja i evropske javnosti", kazao je Marović.\nMarović je rekao da on sigurno nije određivao količine niti cijene opreme koja je naručena, navodeći da je to radio general koji je to potpisivao.\nOn je ocijenio da ova afera najviše škodi onima koji se zalažu za zajedničku državu, jer ona urušava Srbiju i Crnu Goru.\nGovoreći o aktuelnoj aferi u Vojsci Srbije i Crne Gore, premijer Đukanović danas je negirao da je Podgorica pozajmila od Srbije 15 milona EUR za finansiranje Vojske i da je bilo prelivanja novca srpskih poreskih obveznika na crnogorsku teritoriju.\nOn je rekao da može “slobodno ustvrditi na bazi jednog površnog uvida i podatka” da su se događali obrnuti tokovi i da je više novca odlazilo iz Crne Gore nego dolazilo iz budžeta Srbije Vojsci na crnogorskoj teritoriji.\nĐukanović je podsjetio da je srpsko Ministarstvo finansija kontrolisalo finansijsko poslovanja Ministarstva odbrane Srbije i Crne Gore od marta do jula ove godine.\nOn je rekao i da je uz ministra još pet ljudi u Ministarstvu odbrane koji su kadar Srbije, direktno odgovorno za finansijsko poslovanje tog resora.


Solarna energija (1)\n9. avgusta 2014. 05:00\nSunčeva toplota i svetlost predstavljaju nepresušan izvor energije koji se može iskorišćavati na različite načine. Vremenom je razvijen veliki broj tehnologija za eksploataciju ovog obnovljivog izvora energije. U njih računamo pasivne solarne sisteme za grejanje, fotovoltne sisteme za pretvaranje Sunčeve svetlosti u električnu energiju, korišćenje ove energije za zagrevanje i hlađenje prostora, kao i mnogo naprednije sisteme koji mogu da koncentrišu ovu energiju i kod kojih je iskorišćenje mnogo veće.\nEnergija Sunca može biti primenjena u industrijske svrhe, ali isto tako može da se upotrebljava i u kućnim uslovima.\nKada su kućni uslovi u pitanju, najčešće razmišljamo o zagrevanju vode ili nekog drugog fluida za prenos toplote. Takvi sistemi imaju najdužu istoriju, a za njih postoji i mnogo projekata po sistemu uradi sam.\nNajčešće je reč o ravnim solarnim panelima koji su načinjeni od nekoliko osnovnih delova. To su: kolektor od cevi (savijanih ili varenih, najčešće bakarnih), apsorber na kojem se cevi nalaze, kućište koje je dobro izolovano mineralnom vunom ispod apsorbera i stakleni poklopac koji je mnogo efikasniji ako se sastoji od dva sloja stakla, baš kao na prozorima. Apsorber je po pravilu obojen crnom bojom jer mu je tako učinak najveći.\nU zavisnosti od tipa sistema, rezervoar za sakupljanje tople vode nalazi se na različitim mestima. Termosifonski sistem prepoznaćete po tome što mu se rezervoar obavezno nalazi iznad panela. Ovaj sistem koristi prirodno kretanje fluida za protok i može da funkcioniše bez dodatnih pumpi. Nije efikasan kao neki drugi sistemi, ali je krajnje pouzdan, a njegova izrada u kućnoj radionici najmanje košta. Ovakvi sistemi mogu biti direktni i indirektni.\nU narednom tekstu čitajte još ponešto o iskorišćenju Sunca i njegove energije.\nSvi pravimo jednu grešku zbog koje se kvari veš mašina\nOvaj trik je LAŽ: Nikako ne ubacujte ovo u veš mašinu\n5 načina da se zauvek oslobodite moljaca


MBA: Povećanje PDV-a bi imalo negativan uticaj na crnogorsku ekonomiju – Bankar.me\nMarch 7, 2012 MAKRO Leave a comment\nCrna Gora za svoj ekonomski rast u prethodnom periodu može da zahvali između ostalog i niskim stopama poreza. Niski, proporcionalni porezi bili su i ostali jedna od konkurentskih prednosti Crne Gore. Uostalom i tokom perioda krize jedna od najvažnijih karakteristika ekonomske politike je bila neodustajanje od niskih i proporcionalnih poreza, ocijenjeno je danas iz Montenegro Biznis Alijanse MBA , povodom najnovijih zahtjeva MMF-a.\nZavršetak posjete predstavnika Međunarodnog monetarnog fonda MMF i zahtjevi koje su uputili vraća Crnu Goru nekih sedam godina unazad. Podsjećamo da je Crna Gora tada imala problema sa budžetom kakve i sada ima i kada se javio MMF koji je svoju pomoć uslovio ispunjavanjem određenih zahtjeva.\nKako tada tako i sada zahtjevi MMF-a se odnose na povećanje poreskih stopa (prije svega stope PDV-a), smanjenje zarada zaposlenih u javnom sektoru, smanjenje penzija, smanjenje javne potrošnje …\n“Šta bi sada značilo eventualno povećanje stope PDV-a? Teoretski to bi trebalo da doprinese povećanju budžetskih prihoda. Međutim, to bi imalo negativan efekat na ekonomiju u cjelini”, smatraju u MBA.\nIz MBA-a navode da bi povećanje PDV-a dovelo do povećanja cijena.\n“Povećanje cijena znači da za istu količinu novca možemo kupiti manje stvari, odnosno direktno utiče na potrošačku korpu. Što manje kupujemo to će ionako ugrožen biznis u Crnoj Gori postati ugroženiji”, ističu u MBA.\nU MBA naglašavaju da su niski porezi konkurentska prednost Crne Gore i osnovni promotivni alat.\n“Crna Gora ima trenutno jednu od najnižih stopa PDV-a u Evropi. Ako se poveća PDV ili neki drugi porez šta će biti prednost Crne Gore i šta će to privući investitore da ulažu u Crnu Goru? Kako će se eventualno povećanje poreza odraziti na prognozirane stope rasta crnogorske ekonomije? Da li bi smanjenje javne potrošnje uz postojeći nivo poreza i veću osnovicu za oporezivanje omogućilo značajniji ekonomski rast?”, pitaju se u MBA.\nČinjenica je da Crna Gora ima visok nivo javne potrošnje koja opterećuje biznis.\n“Biznis treba rasteretiti, a ne opteretiti novim fiskalnim opterećenjima. Povećanje PDV-a u periodu oporavka crnogorske ekonomije iako će kratkoročno možda imati pozitivan efekat na budžet imaće negativan efekat na ekonomiju”, tvrde u MBA.\nU MBA, takođe, ističu da se čini da se trenutno “više bavimo socijalnim pitanjima nego biznisom”.\n“Umjesto povećanja poreza treba da nastavimo da gradimo imidž Crne Gore kao investicione destinacije uz niske poreze i dobro poslovno okruženje. Možda ako se okrenemo investitorima i omogućimo im da investiraju uz što manje prepreka budžetski prihodi budu značajno veći od ovih uslovljenih i nametnutih povećanjem poreza. Sigurni smo da će Ministarstvo finansija dobro razmisliti prije nego što donese takvu odluku”, zaključuju u MBA.\nPOJMOVICrna Gora MBA MMF Međunarodni monetarni fond\nPrevious Plantaže će početi sa dugoročnim otkupom grožđa, ugovorni rok na 20 godina\nSljedeći Žene se boje poslodavaca\nKristalina Georgijeva zvanično na čelu MMF-a\nPet evropskih kandidata za novog šefa MMF\nU toku 2020. godine planira se zapošljavanje 845 državnog službenika, odnosno namještenika, od čega 638 …


Redžep Tajip Erdoan i Aleksandar Vučić, fotoarhiv\nNakon posete Turskoj u maju, predsednik Srbije Aleksandar Vučić ponovo je u utorak u toj državi, na poziv tamošnjeg predsednika Redžepa Tajipa Erdoana.\nOvog puta, povod novog susreta na najvišem nivou je završetak izgradnje Transanadolijskog gasovoda (TANAP) u gradu Eskišehir, na severozapadu Turske, koji će, uvezan sa Južnokavkaskim gasovodom i Transjadranskim gasovodom TAP, prirodni gas iz Azerbejdžana dopremati preko Gruzije i Turske do Evrope.\nVažno mesto u ovom događaju dobila je i Srbija, jer će svečanosti, osim šefova tri pomenute države, prisustvovati i Vučić.\nVojislav Vuletić, predsednik Udruženja Srbije za gas, kaže da je za obe strane važno njegovo prisustvo, iako se Srbija još nije pominjala u kombinacijama vezanim za TANAP.\n"Srbija neće imati gas ako se iduće godine, kada ističe ugovor Kijeva sa Gaspromom, prekine tranzit ruskog gasa preko Ukrajine. Za nas bi onda bio neophodan dotok tog energenta sa juga, iz Turskog toka ili eventualno TANAP-a kroz izgradnju gasovodnih linija prema Srbiji. Zato mislim da je korisno što je predsednik otišao u Tursku, jer bi tamo mogao da započne dogovore za sigurno snabdevanje gasom", navodi Vuletić.\nGeografski prikaz TANAP-a\nPočetkom maja Turska i Srbija potpisale su memorandum za jaču saradnju u oblasti gasa i obnovljive energije, dok su tom prilikom predstavnici Beograda ocenili da Turska, preko TANAP-a i plinovoda Turski tok, postaje jedno od ključnih gasnih čvorišta za snabdevanje jugoistočne Evrope.\nJedno od rešenja za Srbiju, koja se snabdeva ruskim gasom preko ukrajinske rute, u slučaju zavrtanja slavina na tom pravcu je da potraži opciju iz Turskog toka izgradnjom gasovodnog kraka preko Bugarske.\nTurska postaje sve jači globalni igrač, tvrdi Vojislav Vuletić, i logično je da Srbija nastoji da ga ima uz sebe.\n"Zašto da ne, ta pozicija mogla bi da joj dovede gas iz TANAP-a. Gasovodi kao što su TAP i TANAP zamišljeni su tako da preko Turske i Grčke idu prema Italiji, a da se onda napravi krak koji bi išao na sever prema Srbiji i Mađarskoj. Ali je komplikovano sve to izgraditi zato što propisi EU u oblasti energetike jasno kažu da onaj ko ima gas ne može da ima i gasovod. Zbog toga je propao i Južni tok", napominje Vuletić.\nU poslednjoj deceniji jedna od najvažnijih zemalja partnera Srbije je Turska. Ta država je, kako je za RSE saopštila turska Agencija za saradnju i koordinaciju TIKA, od 2010. do 2017. Srbiji pružila razvojnu pomoć vrednu 42,3 miliona dolara. Cilj projekata realizovanih u socijalnim, ekonomskim i kulturnim oblastima, kako je navela TIKA, je osiguranje trajnog mira i zajedničkog razvoja.\nSaradnja je sve intenzivnija a obe strane ističu potrebu jačanja ekonomske kooperacije.\nRedžep Tajip Erdoan saopštio je na poslednjem sastanku sa Aleksandrom Vučićem u Ankari da je cilj Turske da razmena sa Srbijom dostigne nivo od pet milijardi dolara.\nEkonomija i politika idu ruku pod ruku, napominje Mahmud Bušatlija, analitičar i savetnik za razvoj i investicije, pa ne čudi interesovanje Turske za ovaj region.\n"Srbija Turskoj ne može da popravi odnose sa Evropom, ali je uz BIH poslednje mesto dokle ona može da dođe primičući se Evropi. Čini mi se da Turska na Balkan gleda kao na područje njihovog tranzita. Njihova roba će možda nešto lakše odavde ulaziti u Evropu", zaključuje Bušatlija.\n"Ponovo se ta neka razgraničenja prema Evropi dešavaju na istim mestima kao što je to bilo u istoriji. Evropa je sa te strane, mi smo ovde gde smo, i Turska to koristi politički i ekonomski. Kako stvari stoje, oni se prisustvom u Srbiji i Bosni i Hercegovini najviše mogu primaći Evropi", kaže Bušatlija, napominjući da je važan detalj uspona tursko-srpske saradnje geopolitička situacija i Turska pozicija u odnosu na Evropu.\nTransanadolijski gasovod evropski stručnjaci označili su kao projekat koji smanjuje zavisnost Evrope od ruskog gasa.\nDeo je takozvanog južnog gasnog koridora (BTE, TAP, TANAP) dužine 3.500 kilometara kroz sedam zemalja koji će države Evropske unije, uz angažovanje desetak najvećih energetskih kompanija i ukupnu investiciju od 40 milijardi dolara, povezati sa nalazištima prirodnog gasa u oblasti Kaspijskog mora.


Pokrenuta inicijativa na Fejsbuku: Ostavite Teslu na miru! : Nadlanu.com\nPokrenuta inicijativa na Fejsbuku: Ostavite Teslu na miru!\nObjavljeno 1. mar 2014. / 23:03:43\n„Teslina urna treba da ostane u Muzeju Nikole Tesle, zato što je Muzej državna ustanova koja se bavi zaštitom kulturnih dobara i ne nosi verska, nacionalna i druga obeležja, zato što Muzej uspešno čuva urnu već pola veka, zato što je Tesla proslavio nauku, a ne crkvu“, navodi se u saopštenju koje je povodom najave o premeštanju Teslinih zemnih ostataka dostavilo Društvo za promociju i popularizaciju nauke.\nOvim povodom B92 je razgovaro i sa dr Milovanom Šuvakovim, višim naučnim saradnikom Instituta za fiziku u Beogradu.\n"Mene iznenađuje činjenica da neko koristi premeštanje posmrtnih ostataka Nikole Tesle u političke svrhe. Dodatno zbunjuje to da se radi o čoveku koji simbolizuje nauku i istraživanja, koji su u našoj zemlji dovedeni do granice opstanka nebrigom i nestručnošću svih dosadašnjih vladajućih garnitura.", kaže Šuvakov.\n"Apelujem na sve političke aktere u kampanji, da se manu Teslinih posmrtnih ostataka i da nam umesto toga predstave svoj plan za spas nauke koja je na izdisaju, kako bismo lakše na osnovu toga odlučili za koga da glasamo!", na kraju dodaje dr Šuvakov.


Ministar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa u Savjetu ministara Staša Košarac istakao je u razgovoru sa ministrom privrede i preduzetništva Republike Srpske Vjekoslavom Petričevićem da su slobodne zone razvojna šansa za domaću privredu i pokretač ukupnog ekonomskog razvoja.\nKošarac je sa Petričevićem razgovarao danas putem videolinka o uspostavljanju i funkcionisanju slobodnih zona, čije će efikasno poslovanje doprinijeti poboljšanju poslovnog okruženja i povećanju konkurentnosti.\nKošarac je informisao Petričevića o razgovorima koje je imao sa stranim investitorima o potencijalnim lokacijama za osnivanje slobodnih zona, pri čemu je naglasio da u tom kontekstu svojim potencijalima prednjače Istočno Sarajevo, Trebinje, Rudo, Bijeljina i Gradiška.\n- Slobodne zone su razvojna šansa za našu privredu i pokretač ukupnog ekonomskog razvoja. Njihovo osnivanje značiće nove investicije, nova radna mjesta, te povećan obim spoljnotrgovinske razmjene. Zbog toga smo potpuno opredijeljeni da ubrzamo aktivnosti na formiranju slobodnih zona, da bismo olakšali poslovanje poslovnoj zajednici, a posebno izvozno orijentisanim kompanijama - istakao je Košarac.\nSagovornici su ocijenili da u Republici Srpskoj postoji zainteresovanost lokalnih zajednica i privrednih subjekata za formiranje slobodnih zona, zbog čega je neophodno aktivno krenuti u realizaciju ovog cilja, saopšteno je Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa.\nPetričević je predstavio iskustva susjednih država u funkcionisanju slobodnih zona. Posebno je ukazao na primjer Srbije, gdje su slobodne zone u Pirotu, Subotici, Priboju, te Užicu među najrazvijenijim u Evropi.\nNa sastanku su pozdravljeni napori institucija Republike Srpske na usvajanju i primjeni novog Zakona o slobodnim zonama, kojim su preciznije definisane odredbe i procedure osnivanja i praćenja rada ovih zona.\nNaglašeno je da legislativna rješenja na svim nivoima vlasti u BiH moraju dati doprinos razvoju slobodnih zona, te da su neophodni zajednički napori Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa, Uprave za indirektno oporezivanje BiH i resornih entitetskih ministarstava na usklađivanju zakonskih akata koji regulišu ovu oblast.\n- Konkretno, u narednom periodu moramo doći do izmjena i dopuna akata da bismo uveli nove mjere kada su u pitanju slobodne zone. To se prvenstveno odnosi na oslobađanje od plaćanja PDV-a na energente poput gasa, vode, struje i drugih komponenata koje ulaze kao osnova za proizvodni proces - rekao je Košarac.\nOn je istakao da su iskustva susjednih zemalja, posebno Srbije, pokazala da oslobađanje plaćanja PDV-a na energente u velikoj mjeri doprinosi efikasnijem funkcionisanju slobodnih zona.\n- Zbog toga ćemo raditi na usaglašavanju rješenja koja će investitorima, osim postojećih olakšica i pogodnosti, omogućiti da budu oslobođeni od plaćanja PDV-a na pomenuta dobra - naglasio je Košarac.\nKošarac i Petričević usaglasili su da organizuju zajedničke periodične sastanke u cilju praćenja dinamike planiranih aktivnosti.\nStaša Košarac Vjekoslav Petričević slobodne zone\nMinistar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa u SM\nKošarac: Nadležni pododbor razmatraće pitanje izgradnje odlagališta\nKošarac: Omogućiti izvoz voća u Saudijsku Arabiju, Kinu, Ujedinjene Arapske Emirate\nKošarac: Otvaranje kineskog tržišta prilika za naše proizvođače


Povodi - datum: 2019-09-10 SINDIKAT ZDRAVSTVA ZAHTIJEVA DA SE SPRIJEČE ODLASCI DOKTORA I UVEĆAJU ZARADE\nVladimir Pavićević Ljekarima da povećaju plate za 200 eura Zarade su niske, odliva se kadar u zemlje regiona i Evrope. Moraju se uvesti stimulativne mjere da bi se zadržali naši ljekari i drugi zdravstveni radnici, ističe Vladimir Pavićević\nPredsjednik Sindikata zdravstva Vladimir Pavićević kazao je da bi ljekarima plate trebalo da budu 900 eura i da će zahtijevati pregovore kako bi se doktorima omogućila veća primanja. Pavićević najavljuje da će i bijeli mantili tražiti povišicu, nakon što su prosvjetari najavili da će zahtijevati desetoprocentno povećanje zarada. Prema podacima Sindikata doktora medicine, proteklih nekoliko godina iz javnog zdravstvenog sistema otišlo je preko 150 doktora koji su bili nezadovoljni zaradama i uslovima u kojima rade.\nPavićević je za radio Antena M kazao kako očekuju da vrlo brzo počnu pregovori o povećanju zarada. On dodaje da sadašnji nivo plata ljekara nije prihvatljiv, a odredio je i pregovarački cilj Sindikata zdravstva.\n– Zarade su niske, odliva se kadar u zemlje regiona i Evrope. Moraju se uvesti stimulativne mjere da bi se zadržali naši ljekari i drugi zdravstveni radnici. Očekujemo značajno povećanje. O procentima se, za sada, nećemo izjašnjavati, ali smatramo da je konačno došlo vrijeme da ljekari u Crnoj Gori imaju zaradu od oko 900 eura. Mislimo da je to u ovom trenutku i na ovom stepenu razvoja i rasta BDP-a, ipak neki minimum. Trenutno, zarada ljekara specijaliste iznosi 715–720 eura, a to nije prihvatljivo.\nOn je ranije kazao da je rast BDP-a u protekle četiri godine bio u prosjeku veći četiri odsto na godišnjem nivou, dok inflacija u kontinuitetu smanjuje realne zarade zaposlenima, tako da mora doći do rasta zarada.


Srbija i Mađarska sarađivaće u oblasti četvrte industrijske revolucije - Biznis.rs\ndve države potpisale memorandum\nSrbija i Mađarska sarađivaće u oblasti četvrte industrijske revolucije\n8.9.2021 18:10 Autor: Redakcija Biznis.rs 0\nMinistarka privrede Anđelka Atanasković i ministar za inovacije i tehnologiju Mađarske Laslo Palkovič potpisali su u sredu u Budimpešti Memorandum o saradnji sa ciljem...\nMinistarka privrede Anđelka Atanasković i ministar za inovacije i tehnologiju Mađarske Laslo Palkovič potpisali su u sredu u Budimpešti Memorandum o saradnji sa ciljem dodatnog unapređenja bilateralne ekonomske saradnje, kao i razmene iskustava, posebno u oblasti četvrte industrijske revolucije.\nKako je saopšteno iz Ministarstva privrede, Memorandum je potpisan u okviru šeste zajedničke sednice vlada Srbije i Mađarske, a njegova svrha je da obezbedi okvir za saradnju i utvrdi konkretne radne aranžmane između dve strane, kao i da se uspostavi komunikacioni kanal sa ciljem da se delotvorno sarađuje u oblastima od zajedničkog interesa, prenosi Tanjug.\nPrethodno je Atanasković imala bilateralan susret sa ministrom Palkovičem sa kojim je razgovarala o realizaciji potpisanog Memoranduma.\nSagovornici su se saglasili da će razvoj u oblasti industrijskih i tehnoloških odnosa predstavljati dobrobit za obe zemlje.\nAtanasković je podsetila da je Vlada Srbije na predlog Ministarstva privrede usvojila Strategiju industrijske politike od 2021. do 2030. godine, kao i Akcioni plan za njeno sprovođenje.\n„Vizija Strategije je otvorena, regionalno i globalno konkurentna, investiciono aktivna, obrazovana, inovativna i digitalno transformisana industrija Srbije koja snažno podržava privredni rast i podizanje kvaliteta života njenih građana“, rekla je Atanasković.\nUgrožena egzistencija 20.000 frilensera i njihovih porodica\nOna je ukazala i da su bilateralni ekonomski odnosi Srbije i Mađarske razvijeni i da se zasnivaju na zajedničkim infrastrukturnim projektima od bilateralnog i regionalnog značaja, rastućim mađarskim investicijama u srpsku privredu i robnoj razmeni koja beleži kontinuirani rast.\n„Ukupna spoljno trgovinska razmena robe između Srbije i Mađarske, za prvih šest meseci ove godine je 1,1 milijarda evra“, istakla je Atanasković.\nMinistarka je dodala i da će resor kojim rukovodi i dalje pružati dugoročnu podršku mađarskim investitorima u sprovođenju njihovih poslovnih namera, kako u postupku realizacije investicionih projekata, tako i u zaštiti stečenih prava investitora, a imajući u vidu stabilno poslovno okruženje i privlačni investicioni ambijent.\nPalkovič je zahvalio ministarki na inicijativi za potpisivanje memoranduma kojim je prepoznat značaj industrijskog i tehnološkog napretka za privredni razvoj, trgovinu i ulaganja.\nAtanasković i Palkovič su izrazili uverenje da će se u najskorije vreme krenuti u realizaciju tog dokumenta.\nBIZNIS MAĐARSKA SARADNJA SRBIJA\nSrbija i Mađarska unapređuju odnose u oblasti turizma\nSRBIJA MEĐU PET ZEMALJA SA NAJBOLJIM BLOKČEJN STRUČNJACIMA Naša država i…\nSrbija i Mađarska spojile cevi, gasovod kompletiran\nUSKORO NOVI ZAKON O OBNOVLJIVIM IZVORIMA ENERGIJE Srbija ima veliki…


Beta 20. marta 2018. 17:50\nVojni sindikat Srbije je danas saopštio da je svim zaposlenima u Vojsci Srbije i Ministarstvu odbrane „naredjeno“ da daju saglasnost za „privremeno oduzimanje“ svojih privatnih mobilnih telefona „na neodredjeno vreme“, da bi se „ostvario uvid u sadržaj i podatke“ u telefonima.\nMedjutim, Sindikat je već pozvao sve pripadnike Vojske Srbije da ne potpišu izjavu kojom daju saglasnost za „privremeno oduzimanje“ svojih privatnih mobilnih telefona, jer je to njihovo lično pravo, i zbog toga ne mogu snositi nikakve sankcije.\nNaredjenje je dato „pod izgovorom zaštite tajnih vojnih podataka“ što, navodi Sindikat, nikako nije osnov za takvu naredbu jer se tajni vojni podaci već štite zakonima i Krivičnim zakonikom koji jasno propisuje slučajeve koji se sankcionišu ukoliko neko te podatke ugrozi ili učini dostupnim trećim licima.\nSindikat to naredjenje ministra odbrane Aleksandra Vulina vidi kao „još jednu u nizu zloupotreba službenog položaja“ i prekoračenje službenih ovlašćenja, kao najgrublje kršenje osnovnih ljudskih prava, sloboda i privatnosti pripadnika Vojske.\nZakonom je propisano da samo policija – u ovom slučaju vojna, pod rukovodstvom i uz odobrenje tužioca ili suda, i ako su za to ispunjeni odredjeni zakonski uslovi, može privremeno oduzimati predmete poput mobilnog telefona, naveo je Vojni sindikat Srbije.\nTi uslovi u slučaju sporne naredbe ministra odbrane „svakako nisu ispunjeni i predstavljaju prevaru zaposlenih u Vojsci da izvrše naredbu ministra i daju saglasnost da budu sutra i prisluškivani, a njihovi lični podaci zloupotrebljeni“, upozorava Sindikat u saopštenju.\nOvo je skandalozna naredba Vulina,kojom su ugrozene osnovne slobode zaposlenih u Vojsci Srbije.!


Sparking Arrow Gaming su pobednici kineske divizije BEYOND EPIC turnira - E-sport - Dota2.rs - Portal posvećen vestima, emitovanju turnira, zajednici, klanovima, strimerima i pokrivanju Dota 2 igre koju je kreirao Valve.\nVeliki BEYOND EPIC turnir koji je trajao preko 20 dana se konačno završio. Zbog trenutne COVID-19 pandemije mečevi su se odigrali u online formatu i to sa podeljenom EU/CIS i kineskom divizijom. Sinoć su se odigrala oba finala, a pobednici su Team Secret u Evropi, i Sparking Arrow Gaming u Kini.\nEkipa Sparking Arrow Gaming je imala veoma uspešnu grupnu fazu, pa su u playoff deo takmičenja sigurno ušli sa velikim samopouzdanjem. Već su u prvoj rundi upper bracket-a bili poraženi od strane Vici Gaming-a, pa su odmah pali u lower bracket.\nDa bi došli do zaslužene titule i nagrade od 20,000 dolara, morali su da pobede svaki tim koji je došao do playoff faze. U prvoj rundi su savladali PSG.LGD, velikog favorita na prehodna dva TI-ja, izbacivši ih iz takmičenja.\nSledeća pobeda je bila protiv ekipe Royal Never Give Up, koji su pali u lower bracket posle poraza od strane Vici Gaming-a.\nSparking Arrow je na kraju imao priliku da se osveti timu koji ih je poslao u lower bracket, savladavši Vici Gaming sa besprekornim rezultatom 3:0.\nFinale je imalo nekih problema sa organizacione strane, jer je treći meč morao da se odigra naknadno. Naime, finale je počelo kao best of 3 okršaj, koji je par sati kasnije kompletiran sa poslednjim, trećim duelom.\nPosle pobede nad velikim ekipama kao PSG.LGD i Vici Gaming, da li je tim Sparking Arrow novi favorit na kineskoj Dota 2 sceni?


Petrović i Šmrković otputovali u Soči - Radio Sto Plus\nPetrović i Šmrković otputovali u Soči\nOlimpijska reprezentacija Srbije, u kojoj se nalaze i sportisti iz Sjenice Milanko Petrović i Rejhan Šmrković, otputovala je čarter letom iz Beograda u ruski grad Soči, gde će učestvovalti na Zimskim olimpijskim igrama. Na aerodromu u Beogradu ispratili su ih ministar omladine i sporta...\nOlimpijska reprezentacija Srbije, u kojoj se nalaze i sportisti iz Sjenice Milanko Petrović i Rejhan Šmrković, otputovala je čarter letom iz Beograda u ruski grad Soči, gde će učestvovalti na Zimskim olimpijskim igrama.\nNa aerodromu u Beogradu ispratili su ih ministar omladine i sporta Vanja Udovičić i predsednik Olimpijskog komiteta Srbije (OKS) Vlade Divac.\nMinistar je dodao da veruje da srpski olimpijci mogu da prevaziđu „svoja i tuđa očekivanja“.\n„Kao ministar omladine i sporta verujem u njih, nadam se da će zimski sportovi naći svoje mesto u Srbiji i da će se barem neko vratiti sa medaljom“, dodao je legendarni vaterpolista.\nSrbiju će na Igrama u Sočiju predstavljati osam sportista: Milanko Petrović (biatlon i skijaško trčanje), Vuk Ranđelović i Aleksandar Bundalo (bob dvosed), Ivana Kovačević i Rejhan Šmrković (skijaško trčanje), Marko Vukičević i Nevena Ignjatović (alpsko skijanje) i Nina Micić (snoubord).


Regioni - datum: 2019-10-13 POČELA MODERNIZACIJA PUTEVA U BIHORU\nRadovi u Orahovu Asfalt do Orahova\nPETNjICA – Radnici Crnagoraputa počeli su radove na izgradnji asfalta na putu Bare – Orahovo u dužini od 500 metara. Vrijednost ovog projekta je 167.000 eura, od čega je lokalna uprava izdvojila 47.000 hiljada eura iz sopstvenog budžeta. Ostatak je obezbijedilo Ministarstvo poljoprivrede preko IFAD programa. Predsjednik opštine Samir Agović kaže da asfaltiranje ovog puta ima izuzetan značaj za ljude koji žive u ovom dijelu Bihora, a posebno za one koji se bave poljoprivrenom proizvodnjom.\n- Asfaltiranjem ovog puta obezbijediće se lakše saobraćanje svih ljudi, a poljoprivredni proizvođači će puno lakše plasirati svoje proizvode. Imamo najave da će i dalje ovakvi projekti biti auktuelni, pa ćemo i u narednoj godini raditi na modernizaciji preostalih putnih pravaca u drugim mjesnim zajednicama - istakao Agović.


Nova studija potvrđuje – otapanje leda na Antartiku ubrzalo se za tri puta u poslednjih pet godina - Mašina\nFoto: Liam Quinn / Flickr\nNajnovije naučne studije potvrđuju strepnje od posledica koje klimatske promene imaju na ledene pokrivače Zemljinih polova.\nTekst je prvobitno objavljen na portalu Common Dreams.\nNaučnici alarmiraju zbog „potpuno zastrašujućih“ novih saznanja NASA-e i Evropske svemirske agencije prema kojima je Antarktik izgubio oko tri biliona tona leda od 1992., dok se poslednjih pet godina – zbog stalnog povećanja temperature atmosfere i okeana usled oslanjanja na fosilna goriva – gubitak leda utrostručio.\nOvo bi trebalo da bude poziv na buđenje, rekao je Endrju Šepard (Andrew Shepherd), profesor Univerziteta u Lidsu i glavni autor izveštaja. „Ovi događaji i povećanje nivoa mora koje je njihova posledica, pokazatelj su klimatskih promena i trebalo bi da zainteresuju vlade kojima je ukazano poverenje da zaštite naše gradove i zajednice na obalama.“\nNaknada za struju kojom se finansiraju MHE uvećana pet puta\nObjavljeno u časopisu Nature, „Ovo je najopsežnija studija stanja ledene mase na Antarktiku do danas,“ rekao je NASA-in Erik Ajvins (Erik Ivins), jedan od rukovodilaca istraživačkog tima. Ovaj izveštaj nudi važne uvide u budućnost ledenog pokrivača na Antarktiku, a autori su ga opisali kao „važan indikator klimatskih promena i uzročnik podizanja nivoa mora“.\n„Pogled prema budućnosti je sada dosta drugačiji,“ objašnjava Šepard. „Došlo je do naglog povećanja, a bezmalo polovina ukupnog gubitka dogodila se u poslednjih pet godina.“\nSve do 2012., „nismo mogli da otkrijemo nikakvo ubrzanje otapanja,“ ali nakon toga, na osnovu ispitivanja pomoću satelita, pokazano je trostruko povećanje stope otapanja leda. „To je veliki skok, koji nas je sve iznenadio,“ rekao je Šepard. „Time se Antarktik svrstava u red faktora koji najviše doprinose povećanju nivoa mora. Poslednji put kada smo istraživali polarne ledene pokrivače, Grenland je najviše doprinosio. To više nije slučaj.“\nPre desetak godina, prema navodima časopisa New Scientist, „zvanično gledište bilo je da u narednom veku neće doći do neto topljenja leda sa Antarktika“.\nIpak, dr Džejms Hansen (James Hansen), „začetnik podizanja svesti u vezi sa modernim klimatskim promenama“ davno je upozorio „da je osnovni problem to da li će globalno zagrevanje doći do tog nivoa da ledeni pokrivači počnu da se raspadaju ubrzano i nelineralno na Zapadnom Antarktiku ili Grenlandu, ili na oba ta mesta”.\n„Ukoliko to počne da se dešava, možda neće biti moguće zaustaviti kolaps, zbog postojanja višestrukih pozitivnih povratnih sprega,“ napisao je Hansen 2007. godine za New Scientist. „U tom slučaju, moguće je očekivati podizanje nivoa mora od nekoliko metara“.\nStrahovi od tzv. sistema povratnih sprega su dugo bili kritčni deo upozorenja naučnih zajednica o tome šta bi ubrzavanje klimatskih promena moglo da znači.\nPrema istraživanju koje je izašlo ove nedelje – sprovedenom od strane osamdeset četiri istraživača s četrdeset četiri institucije – i ostalih koja su mu prethodila, najozbiljnije otapanje događa se na Zapadnom Antarktiku. „Kada pogledamo u okean, vidimo da je previše vruć i da ledeni pokrivač ne može da se izbori sa temperaturom mora koje ga okružuje“ što uzrokuje brže topljenje glečera u okeanima, objašnjava Šepard.\nU međuvremenu, Istočni Antarktik je iskusio daleko manje otapanje, zato što je glavni deo njegovog leda iznad nivoa mora, dodao je Šepard. To je „važna razlika, zato što to znači da je on izolovan od promena temperature okeana“.\n„Mislim da treba da budemo zabrinuti. Ali to ne znači da treba da budemo očajni.“ rekla je za Associated Press Izabela Velikonja (Isabella Velicogna) s Kalifornijskog univerziteta u Irvinu, jedna od osamdeset četiri ko-autorki. „Ove stvari se događaju, i to brže nego što smo očekivali”.\n„Ovo su izuzetno zabrinjavajuće vesti i potvrđuju ono što već znamo o uticaju sagorevanja fosilnih goriva: naša klima je na opasnoj prekretnici koja stavlja naše obale i zajednice na niskim ostrvima u veliki rizik“ rekla je Hoda Baraka, direktorka za globalnu komunikaciju organizacije 350.org.\n„Ovo je razlog zašto će se desetine hiljada ljudi širom sveta pridružiti mobilizaciji Ustani za klimu uoči osmog septembra – kako bi uticali na akcije povodom zaštite životne sredine u našim zajednicama”, Bakara je dodale i da bismo time, „poslali jasnu poruku vladama da je nauka precizna, da je sada pravi trenutak, da je tehnologija za energetsku promenu spremna i da zahtevamo smelu akcija sada”.\nPrevod s engleskog: Luka Petrović\nKljučne reči: ekologijaklimatske promene\nNa današnji dan dogodila se Jogurt revolucija\nMašina\t· 05.10.2018.


Sve ulice i trotoari u Prokuplju očišćeni od snega - Grad Prokuplje\nHumani Prokupčani još jednom dali krv\nZahvaljujući 24-časovnom angažovanju radnika JKP „Hameum“, koji su i tokom vikenda uklanjali sneg sa kolovoza i trotoara, sve ulice prvog i drugog prioriteta u Prokuplju su prohodne, kao i pešačke staze duž parkova.\nKako je rekao danas Bratislav Dunjić, zamenik direktora JKP “Hameum“, ekipe zadužene za čišćenje snega uklonile su sneg sa svih javnih površina, očistile pešačke staze kroz gradske parkove u užem i širem centru grada.\nŠto se tiče čišćenja snega sa ostalih površina, on je istakao da vlasnici trgovinskih radnji, kao i zaposleni u javnim preduzećima, ustanovama i školama treba da organizuju akciju i očiste trotoare oko svojih zgrada.\nTakođe je podsetio da to isto treba da urade i stanari prokupačkih stambenih zgrada i privatnih kuća.\n-Sva mehanizacija za čišćenje snega kojom raspolaže „Hameum“ je ispravna, a ima i dovoljno reagenata, pa se snežne padavine koje meteorolozi najavljuju, spremno dočekuju, ističe Bratislav Dunjić, zamenik direktora JKP “Hameum”.


Naime, kako javlja "Dejli mejl", čak 22 italijanska foto-modela došla su u jedan mančesterski hotel gde su u "Bunga bunga" stilu proslavile sa igračima "građana" njihovu pobedu od 6:1 nad Aston Vilom.\nIzvor ovog britanskog tabloida naveo je da je trener Sitija, Pep Gvardiola, dozvolio igračima da naprave žurku posle ubedljivog trijumfa, ali da nije baš siguran da je strateg aktuelnog prvaka znao da će i Italijanke tamo doći.\nPrema istim navodima, za ovakvu akciju bilo je potrebno dugotrajno planiranje i koordinacija, pa je pravo pitanje da li se tu radilo baš o "proslavi pobede" ili ranije predviđenoj kolektivnoj zabavi igrača Mančester sitija, koji nisu imali priliku da se opuste tokom nedavnih praznika - zbog klupskih obaveza.\nOno što je sigurno, to je da devojke i žene fudbalera nisu znale za ovaj događaj sve dok fotografije na društvenim mrežama, koje su same atraktivne Italijanke objavile, nisu preplavile i britansku štampu. U foto-galeriji koja je pred vama možete da vidite i neke od detalja iz hotela.\nAmira Paula u hotelu\nFoto: amira.paula / Instagram\nAmira Paula u drugoj odevnoj kombinaciji tokom boravka u hotelu u Mančesteru\nMarta Tejada po dolasku u hotel\nFoto: martatejada_ / Instagram\nKijara Batola u hotelu u Mančesteru\nFoto: chiara_battola / Instagram\nIsa Rivera, jedna od devojki koja je bila na zabavi igrača Sitija\nMarta Tejada pokušava da otvori šampanjac u mančesterskom hotelu\nKraj... Ili početak?


OVO DODIK KRIJE KAO ZMIJA NOGE: Vlada RS-a na polugodištu u deficitu gotovo 300 miliona maraka | Slobodna Bosna\nDeficit na nivou centralne Vlade Republike Srpske u periodu januar - juni 2020. godine iznosio je 297,4 miliona KM, navodi se u analizi makroekonomskih kretanja Ministarstva finansija Republike Srpske, izvještava Indikator.ba.\nPrema preliminarnim podacima, u periodu januar - juni 2020. godine, na nivou centralne Vlade Republike Srpske ostvareni su ukupni prihodi u iznosu od 1,36 milijardi KM. U istom periodu izvršeni su tekući rashodi u iznosu od 1,60 milijardi KM, od čega: socijalna davanja u iznosu od 699,7 miliona KM, naknade zaposlenima u iznosu 414,8 miliona KM te rashodi za robe i usluge od 66,1 milion KM. Grantovi su iznosili 225,7 miliona KM, subvencije 98,3 miliona KM, a kamate 41,7 miliona KM.\nNeto investicije u nefinansijsku imovinu bile su 62 miliona KM.\n- Neto finansiranje u iznosu od -297,7 miliona KM odnosi se na nabavku domaće finansijske imovine u visini od 37,2 miliona KM te domaćeg zaduživanja u iznosu 158,3 miliona KM i ino-zaduživanja u iznosu od 176,6 miliona KM - navodi se u analizi.\nIako je prethodno odustala od emisije obveznica pod izgovorom kako ima dovoljno novca, Vlada RS-a je prije nekoliko dana raspisala javni poziv za prvo dugoročno kreditno zaduživanje Republike Srpske u ovoj godini u iznosu od 45 miliona maraka, a objavila je i poziv za novu emisiju trezorskih zapisa u vrijednosti od 20 miliona KM.\nUkupni dug Republike Srpske zaključno sa 31. martom 2020. godine iznosio je 5,48 milijardi KM, od čega vanjski dug iznosi 3,41 milijardu KM, a unutrašnji dug 2,07 milijardi KM.\nBudžetski deficit RS je puno veći od 300 milina KM, i zapravo iznosi skoro milijardu KM, ako se uzme u obzir činjenica da se RS na razne načine dodatno zadužila za oko 700 miliona KM, računajući emisiju obveznica i trezorskih zapisa te kredit MMF-a.\nLider SNSD-a Milorad Dodik izjavio je sredinom protekle sedmice da je Izvršni komitetet ove političke partije zaključio da je ekonomska situacija u Republici Srpskoj stabilna, "iako postoje neki elementi pada zbog epidemije virusa korona".\nDodik nije precizirao o kojim je elementima pada riječ, ali očito je mislio na dramatičan pad fiskalnih prihoda.


subota, 27 januar 2018 16:55\nSvjetsko prvenstvo: Crna Gora u plej ofu protiv Hrvatske\nRukometna reprezentacija Crne Gore igraće protiv selekcije Hrvatske u plej ofu za plasman na Svjetsko prvenstvo, koje će 2019. godine biti odigrano u Danskoj i Njemačkoj.\npetak, 19 januar 2018 14:25\nAbramović novi član “Tatrana”\nDosadašnji rukometaš “Lovćena” Petar Abramović novi je član prvaka Slovačke, ekipe “Tatrana” iz Prešova.\nsrijeda, 17 januar 2018 21:54\nEvropsko prvenstvo: Bez plasmana u narednu fazu, Crna Gora posustala u nastavku\nReprezentacija Crne Gore nije uspjela da izbori plasman u drugu fazu Evropskog rukometnog prvenstva u Hrvatskoj. U duelu posljednjeg kola grupe “C”, naša selekcija poražena je od Slovenije, rezultatom 19:28.\nsrijeda, 17 januar 2018 13:47\nĐukić: Ne predajemo se, iako je Slovenija izraziti favorit\nCrna Gora i Slovenija odigraće večeras posljednju, odlučujuću utakmicu grupe “C” na Evrposkom prvenstvu u Hrvatskoj.\nutorak, 16 januar 2018 16:07\nKo god dobije - ja ne mogu izgubiti, za Crnu Goru igra i moja rodbina\nCrna Gora i Slovenija sjutra će možda odlučivati o trećem putniku iz grupe “C” u drugu fazu Evropskog rukometnog prvenstva. Možda - jer su Slovenci jutros nagovijestili kako nijesu daleko od odluke da napuste Euro zbog sudijskih kriterijuma tokom dva uvodna susreta.\nponedjeljak, 15 januar 2018 22:04\nEvropsko prvenstvo: Poraz nakon velike borbe, meč odluke u srijedu\nRukometna reprezentacija Crne Gore pretrpjela je drugi poraz na Evropskom prvenstvu u Hrvatskoj. Nakon uzbudljivog i borbenog susreta u Zagrebu, bolja od naše selekcije bila je Makedonija, rezultatom 28:29.\nnedjelja, 14 januar 2018 22:07\nSimić: Definitivno ću braniti na sjutrašnjoj utakmici protiv Makedonije\nGolman Nebojša Simić večeras je u javljanju za Radio Cetinje potvrdio da će definitivno braniti na sjutrašnjoj utakmici protiv Makedonije.\nnedjelja, 14 januar 2018 12:54\nZnali smo da su Njemci jaki, ali smo morali da odigramo bolje\nDan nakon utakmice protiv Njemačke, u taboru naše rukometne reprezentacije nijesu zadovoljni jučerašnjim izdanjem.


Beograd očekuje da EU deblokira Prelazni trgovinski sporazum\nU Beogradu se očekuje da, i pored najavljenog protivljenja Holandije, Savet ministara Evropske unije u ponedeljak ipak deblokira Prelaznog trgovinskog sporazuma.\nVicepremijer Božidar Đelić izjavio je da s obzirom šta je sve Srbija uradila i radi na saradnji sa Haškim tribunalom, kao jedinim uslovom odmrzavanja Privremenog trgovinskog sporazuma, očekuje da ministarski Savet Unije donese jedinu moguću odluku i odmrzne taj sporazum. Nastavićemo lobiranje u Briselu, rekao je Đelić i dodao da je Privremeni trgovinski sporazum najjača moguća preporuka za sve investitore da dođu u Srbiju i da će jedan od prvih zahteva Beograda biti povećanje kvota za izvoz šećera i mesa u evropske zemlje.\nPred put u Brisel pomoćnica ministra spoljnih poslova Milica Delević kaže da će odluka o deblokadi Prelaznog sporazuma zavisi od ubeđivanja Holandije da je hapšenje Radovana Karadžića dovoljno značajan dokaz da u Srbiji postoji odlučnost da se uhapse i preostali begunci Ratko Mladić i Goran Hadžić.\nPredsednik Nacionalnog saveta za saradnju sa Haškim tribunalom Rasim Ljajić kaže da vlast nema dokaza da se haški begunac Ratko Mladić nalazi u Srbiji. Svaka rasprava o tome da li je Mladić u Srbiji je beskorisna i licitiranje o tome gde se on krije neće nas nigde odvesti, izjavio je Ljajić i naglasio da se posao mora što pre završiti što znači da Ratko Mladić bude lociran, uhapšen i izručen u Hag.


Nagrada mlade publike je zvanična kategorija Evropske filmske akademije od 2012. godine dok ovaj događaj u Crnoj Gori četvrti put organizuje Podgorica film festival. Prethodnih godina program je organizovan u bioskopima u Podgorici i Nikšiću, kada je preko 250 osnovaca iz Crne Gore istovremeno prisustvovalo projekcijama filmova, uz svoje vršnjake iz ostatka Evrope. S obzirom na to da se ove godine,uslijedpandemije korona virusa, događaj preselio iz bioskopskih sala na internet, mladi ljubitelji filma iz svih krajeva Crne Gore mogu se prijaviti za učešće u ovogodišnjem YAA danu popunjavanjem prijave koju mogu pronaći naweb sajtu Podgorica film festivala: https://podgoricafilmfestival.me. Rok za prijavu je 19. april.\nPrijavljeni učesnici i učesnice dobiće svoj privatni Festival Scope nalog putem kojeg će u periodu od 23. do 25. aprila gledati filmove: „Moj brat juri dinosauruse“ (Stefano Čipani), „Roka mijenja svijet“ (KatjaBenrat) i „Moje nevjerovatno ljeto sa Tes“ (Stiven Vauterlod), nakon čega će 26. aprila odlučiti koji film će osvojiti prestižnu nagradu Evropske filmske akademije. U ovom periodu, imaće priliku da učestvuju u onlineedukativnim filmskim radionicama i razgovorima sa autorima filmova, ali i da se upoznaju i diskutuju o filmovima sa vršnjacima iz Evrope. Ovaj vid filmske edukacije jedinstven je jer mladi ne samo da stiču znanja za bolje razumijevanje i analiziranje filma već su i u prilici da dožive iskustvo interaktivnog projekta koji se odvija istovremeno širom Evrope i preuzmu odgovornost aktivnih članova žirija respektabilne organizacije kao što je Evropska filmska akademija.\nNagradu mlade publike EFA organizuju i predstavljaju Evropska filmska akademija i EFA produkcija, uz podršku MitteldeutscheMedienförderung (MDM) i Kreativne Evrope – MEDIA programa Evropske unije. Organizator programa u Crnoj Gori je Podgorica film festival, pod pokroviteljstvom Ministarstva kulture Crne Gore.


Faktor | Federacija BiH planira uvesti potpunu zabranu upotrebe plastičnih kesa\nFederacija BiH planira uvesti potpunu zabranu upotrebe plastičnih kesa\nObjavljeno: 06.10.2019. u 09:53\nIz ministarstva pojašnjavaju kako se trgovinski lanci nisu samoinicijativno odlučili da naplaćuju kese, već to zavisi od debljine njihove stijenke\nFederacija BiH planira uvesti potpunu zabranu upotrebe plastičnih kesa, no s druge strane neće uvoditi povratničke naknade za plastične boce kao što je to slučaj u većini evropskih zemalja.\nTrenutno se u Federaciji BiH priprema nova Uredba o naknadama za plastične kese debljine stjenke do 50 mikrona i odnosit će se na sve kese bez obzira na veličinu i oblik ručki. Tako da će biti obuhvaćene kese koje se daju potrošačima u apotekama, prodavnicama cipela, kese u koje se vaga i pakuje povrće, kese u pekarama, trgovinama, itd. Također ćemo predvidjeti godinu u kojoj će se provesti potpuna zabrana upotrebe plastičnih kesa, a sve u skladu sa najboljim svjetskim trendovima i praksama, rečeno je Feni iz Federalnog ministarstva okoliša i turizma.\nPodsjećaju kako će se prema odluci Evropske komisije od 2021. zabraniti proizvodnja i upotreba sve jednokratne plastike kao što su: tanjiri, čaše, slamke, bio razgradiva plastika i sl. i da će Federacija po tom pitanju slijediti najbolju evropsku i svjetsku praksu.\nNa pitanje koliko je naplata plastičnih kesa u nekim prodavaonicama utjecala na smanjenje njihovog korištenja i postoji li neka zakonska obveza da se plastične kese moraju naplaćivati, iz spomenutog ministarstva ističu kako su 2014. godine donijeli Uredbu o naknadama za plastične kese 'tregerice' kojom je uvedena naknada na one čija debljina stijenke ne prelazi 20 mikrona i koje odbačene onečišćuju okoliš.\nNo, unatoč svim provedenim mjerama, zakonskim odredbama i upozorenjima o štetnom utjecaju plastike na okoliš i zdravlje ljudi, iz ministarstva napominju kako je u Federaciji BiH raširena upotreba plastičnih kesa.\n- Masovno i jednokratno korištenje plastičnih kesa te spor proces razgradnje, prijetnja su za okoliš u narednim godinama. Ove kese se uglavnom ne naplaćuju, što dovodi do godišnje potrošnje više od milijarde plastičnih kesa, koje većinom završavaju kao otpad u prirodi, što ujedno predstavlja i zloupotrebu plaćanja ove obaveze od strane trgovaca – naglašavaju iz federalnog ministarstva.\nTakođer dodaju kako je ukupno uplaćena naknada u Fond za zaštitu okoliša Federacije BiH po osnovu Uredbe o plaćanju naknade za plastične kese, za obračunski period od 2014. do 2016. godine iznosila ukupno 780.153 maraka. Po njihovom mišljenju, dodatan problem za Federaciju BiH predstavlja i nepostojanje ovakvog propisa u Republici Srpskoj što dodatno usložnjava kontroliranje proizvodnje plastičnih kesa.\nInače, kako je to navedenom Uredbom definirano "Obveznici plaćanja naknade su trgovci registrirani na području Federacije Bosne i Hercegovine, koji troše za vlastite potrebe ili stavljaju u promet plastične kese tregerice."\nIz ministarstva pojašnjavaju kako se trgovinski lanci nisu samoinicijativno odlučili da naplaćuju kese, već to zavisi od debljine njihove stijenke.\nU skladu s Uredbom, obveznici plaćanja naknade su trgovci registrirani na području Federacije Bosne i Hercegovine, koji troše za vlastite potrebe ili stavljaju u promet plastične kese tregerice. Visina naknade za stavljanje u promet plastične kese iznosi 0,05 maraka po komadu, odnosno 50,00 maraka po jednom pakovanju od 1.000 komada plastičnih kesa.\nObveznici plaćanja, plaćaju naknadu Fondu za zaštitu okoliša Federacije Bosne radi stavljanja u promet plastičnih kesa, i to dva puta godišnje na osnovu Izvještaja, dok kontrolu odnosno nadzor nad provođenjem uredbe vrše nadležne uprave za inspekcijske poslove – inspekcija zaštite okoliša i tržišna inspekcija, a svako u okviru svojih nadležnosti na nivou Federacije Bosne i Hercegovine, kantona, grada i općine.\nZbog biciklističke trke od 12 do 16 sati obustava saobraćaja na putu Žepče-Zavidovići


Faktor | Hoti i Vučić u zajedničkoj izjavi: Prioritet evropske integracije i dijalog\n07.09.2020. / 15:25\nKako je saopćeno na sajtu Vlade Kosova, povodom nastavka dijaloga olakšanog uz posredovanje EU između Prištine i Beograda, premijer Hoti i predsjednik Vučić "potvrdili su visokom predstavniku EU za spoljnu politiku i bezbednost Josepu Borrellu, da daju visok prioritet integracijana u EU i nastavku rada na dijalogu Priština-Beograd koji vodi EU, što je ključni element na njihovom putu ka EU".\nTakođer, dva lidera su se obavezala da će udvostručiti napore na osiguravanju daljeg usaglašavanja s EU u skladu sa svojim obavezama.\n- S tim u vezi, posljednji dogovoreni dokumenti u Vašingtonu, nadovezujući se na prethodne obaveze u vezi s dijalogom koje su preuzele obje strane, mogu dati koristan doprinos postizanju sveobuhvatnog, pravno obavezujućeg sporazuma o normalizaciji odnosa - piše u zajedničkoj izjavi.\nKosovska delegacija predvođena premijerom Avdulahom Hotijem i srbijanska delegacija predvođena predsjednikom Aleksandrom Vučićem potpisali su 4. septembra u Beloj kući u prisustvu američkog predsjednika Donalda Trumpa sporazum o normalizaciji ekonomskih odnosa.\nAleksandar VučićAvdullah HotiBriselzajednička izjava


Posle rekordnih gubitaka Dženeral Motors smanjuje broj zaposlenih\nNajveći prozvođač automobila u Sjedinjenim Državama, "Dženeral Motors", posle rekordnih gubitaka, ponudio je da otkupi radna mjesta desetina hiljada sindikalno organizovanih radnika.\nOtkup radnih mjesta uobičajna je strategija za kompanije koje pokušavaju da smanje troškove radne snage. Ta mogućnost uglavnom se nudi starijim radnicima. Nude se velike sume novca, dovoljno primamljive za zaposlene da dobrovoljno napuste posao, čime bi kompanija dugoročno gledano uštedjela na platama i drugim troškovima. "Dženeral Motors" za otkup radnih mjesta nudi do 27 hiljada dolara svim radnicima, koje predstavlja ujedinjeni sindikat radnika u automobilskoj industriji, a kojih ima više od 70 hiljada. Izvršni direktor kompanije Rik Vagoner kaže da će ta ponuda omogućiti zaposlenima fleksibilnost u planiranju finansija.\n"Našim radnicima koji su spremni za penziju nudi se širok raspon opcija na koji način to da urade, kao što je uzimanje isplata i njihovo uplaćivanje na penzione račune", rekao je Vagoner.\nJoš nije poznato koliko će radnika prihvatiti ponudu. "Dženeral Motors" ima sporazum sa sindikatom kojim se kompaniji dozvoljava da zamijeni 16 hiljada radnika novim, koji će zarađivati barem polovinu plate, koju su imali njihovi prethodnici. Američki gigant prijavio je rekordne gubike u iznosu od blizu 39 milijardi dolara za prošlu godinu. "Samo smanjenje troškova radne snage neće učiniti kompaniji ponovo profitabilnom, ali će joj svakako pomoći", kaže analitičar Erik Merkl.\n"Vjerujemo da će odlazak pojedinih starijih radnika, veterana, pomoći da se smanje neki od troškova", dodaje on.\nRik Vagoner priznaje da je pred njegovom kompanijom još izazova.\n"Ove godine želimo da dalje poboljšamo našu profitabilnost globalno. To će možda biti težak zadatak, s obzirom na to da će američka ekonomija vjerovatno biti slaba određeno vrijeme", istakao je Vagoner.\nAutomobili "Dženeral Motorsa" ukupno gledano bolje su se prodavali na stranim tržištima, nego što je to bio slučaj kod kuće. GM, kao i većina američkih proizvođača automobila, izgubio je dio domaćeg tržišta od azijskih i evropskih proizvođača. Japanska "Tojota" nedavno je umjesto "Forda" postala druga najveća kompanija po broju prodatih automobila u Sjedinjenim Državama.


Postavio: eTrebinje Srijeda, 08.12.2021. 0\nFotografija: FK CRVENA ZVEZDA/PRINTSCREEN\nPrije tačno 30 godina Crvena zvezda je savladala čileanski Kolo Kolo u Tokiju sa 3:0 i tako došla do titule Interkontinentalnog šampiona.\nDva gola za crveno-bijele postigao je Vladimir Jugović, a jedan Darko Pančev, a beogradski klub je tako postao prvi i jedini tim iz istočne Evrope koji je došao do ovoga trofeja.\nPevala je tad cela planeta da je naša Zvezda prvak sveta!\n— FK Crvena zvezda (@crvenazvezdafk) December 7, 2021\nTim iz “Ljutice Bogdana”, na čijoj klupi je bio Vladica Popović, tog 8. decembra 1991. godine nastupio je u sljedećem sastavu: Milojević, Radinović, Vasilijević, Jugović, Belodedić, Najdoski, Stošić, Ratković, Pančev, Savićević i Mihajlović.\nSamo šest mjeseci ranije, srpski klub je bio bolji od francuskog Marseja nakon izvođenja penala, osvojivši tako Kup šampiona (današnja Liga šampiona).


Slobodan Popadić - Blic\nMnogo je nejasnoća u politizaciji koncesija za gradnju hidroelektrana na Drini, u Republici Srpskoj, ali je jedno sigurno: Ustavni sud BiH u naredna tri meseca neće zabranjivati gradnju „Buk Bijele“ za koju je kamen temeljac postavljen u maju ove godine. Neizvjesno je šta će se desiti nakon toga.\nZašto se novčić lepi za ljudsko telo: Rajčević jednostavnim objašnjenjem začepio usta teoretičarima zavere i antivakserima (VIDEO)\nŠTA ČEKA? Iz ministarstva poručili Stanivukoviću da poruši "Kajak terasu" ako misli da je u pravu\nDraško Stanivuković bi konačno trebalo da shvati da funkcija gradonačelnika nosi sa sobom ogromnu odgovornost, ne samo za posao koji se radi, nego i za izgovorenu reč.\nKo neosnovano hapsi, taj plati: Pravobranilaštvo BiH prošle godine izgubilo 151 parnični predmet\nPravobranilaštvo BiH prošle godine izgubilo je 151 parnični predmet, ukupne vrednosti 1,8 miliona KM, od čega su 93 predmeta ili dve trećine faktički bila unapred izgubljena, odnosno nije bilo pravnog osnova da presuda budu u korist BiH.\nU planu nova BRATIMLJENJA: Ministar Lučić razgovarao sa predsednikom Budve Markom Cerovićem\nMinistar za ljudska prava i izbeglice BiH Miloš Lučić razgovarao je u Budvi sa predsednikom opštine Budva Markom Carevićem o saradnji u svim segmentima društva i jačanju saradnje ove lokalne zajednice sa opštinama u Republici Srpskoj.\nNAKON PLJUSKA Na putu Sarajevo - Pale šleper sleteo sa puta, saobraćaj se odvija jednom trakom\nNa putu Sarajevo - Pale oko 16 časova dogodila se saobraćajna nesreća u kojoj je šleper završio pored puta.\n"Smiju li vaši lideri na crtu" Kovačević poručio da će Dodik biti kandidat na izborima i opoziciji BACIO RUKAVICU U LICE\nMilorad Dodik je iznio prijedlog i ponudio da vam obrazloži. Očigledno je da nema kome i da izuzev za dnevnopolitički populizam u opoziciji nemate kapaciteta.\nSitne varnice nisu ih omele na ZACRTANOM PUTU: Šta piše u dokumentu oko koga se okuplja opozicija u Republici Srpskoj\nOpozicione partije u Republici Srpskoj još nisu izašle s imenima kandidata za opšte izbore iduće godine, iako su neki opozicionari žarko želeli da se to desi i da to budu baš oni, ali su zato PDP, SDS i DNS objavile zajednički programski dokument.\nPridruženo članstvo jedina šansa za BiH: Da li evropske integracije dobijaju novi oblik\nDa li ste za to da postanete članica Evropske unije, ali da nemate pravo da učestvujete u odlučivanju u evropskim institucijama u Briselu?\nRusi nudili nagodbu Amerikancima: Bili spremni da glasaju za Šmita POD OVIM USLOVIMA\nSavet bezbednosti UN nije glasao o rezoluciji kojom bi potvrdio imenovanje Kristijana Šmita za novog visokog prestavnika u BiH i sve se završilo raspravom u kojoj je Rusija bila protiv.\nSrbija će razgovarati s Kristijanom Šmitom, ako definitivno bude imenovan za visokog predstavnika, ali će od njega tražiti da joj podnosi izveštaj o stanju u BiH i neće prihvatati nametanje rešenja kroz upotrebu tzv. bonskih ovlaštenja.


Ginekološka ordinacija Ejlejtija Novi Sad\nUltrazvuk poslednje generacije – 4D ultrazvuk – Ginekološka ordinacija Ejlejtija\nTrudnoća je jedan od najradosnijih događaja u životu žene. Osnovni cilj svake trudnice je da rodi zdravu bebu. Da biste bili mirni i sasvim sigurni da je sa vašom još nerođenom bebom sve uredu potrebno…\nZašto je važan redovan ginekološki pregled – Ginekološka ordinacija Ejlejtija\nDa li bar jednom godišnje odlazite kod ginekologa na pregled? Koliko je važan Papanikolau test? Šta se sve sa njim može otkriti? Pitanja su razna, ali sama činjenica da svaka peta žena u Srbiji ide…


„Patriotski“ rikverc! Zašto se američki auto-gigant vraća iz Evrope i Rusije - 30.03.2019, Sputnik Srbija\n„Patriotski“ rikverc! Zašto se američki auto-gigant vraća iz Evrope i Rusije\nAmerički proizvođač automobila, kompanija „Ford“, zatvara tri fabrike u Rusiji jer povlači iz proizvodnje putničke automobile u toj zemlji. „Ford“ je objavio da... 30.03.2019, Sputnik Srbija\n07:03 30.03.2019 (Osveženo: 07:51 30.03.2019)\n© AFP 2022 / Karen BLEIERFord\nAmerički proizvođač automobila, kompanija „Ford“, zatvara tri fabrike u Rusiji jer povlači iz proizvodnje putničke automobile u toj zemlji. „Ford“ je objavio da će prestati da proizvodi putnička vozila u Rusiji do kraja juna – zatvoriće pogone za sklapanje vozila u Sankt Peterburgu i Naberežnije Čelnom, kao i fabriku motora u Jelabuzi.\nAmerička kompanija za ovakvu odluku krivi slab oporavak ruskog tržišta automobila nakon ekonomskog usporavanja proteklih godina, kao i okretanje kupaca jeftinijim automobilima. „Ford“ će se, kako se navodi, u Rusiji ubuduće fokusirati na komercijalne kombije „Transit“.\n„Ford“ počinje proizvodnju u Rusiji\n6 Septembar 2015, 13:45\nNa pitanje da li je ova odluka jednog od najpoznatijih proizvođača automobila uzrokovana napetim odnosima SAD i Ruske Federacije, kao i pozivom američkog predsednika Trampa da se nacionalne auto-kompanije vrate u SAD, prof. dr Slobodan Aćimović sa Ekonomskog fakulteta u Beogradu odgovara da je sklon tome da veruje da su ovakve odluke velikih kompanija — poslovno vođene.\n„Međutim, u ovom slučaju zaista je moguće da je reč o nekoj vrsti patriotskog poziva da se ’vratimo nazad‘, što je takođe bio primer 2008. i 2009. godine kada su se neke druge automobilske kompanije vraćale iz nekih zemalja u matičnu državu. Naravno, pravu istinu teško da ćemo saznati“, kaže Aćimović za Sputnjik.\nAndrej Leontjev, ruski ekspert za automobilsku industriju, međutim, smatra da nije potpuno ispravno reći da „Ford“ odlazi iz Rusije.\nJake rusko–američke poslovne veze u interesu svih\n8 Februar 2016, 20:35\n„Za početak, treba se setiti da ruska auto-industrija dosta duguje ’Fordu‘ jer je upravo ta kompanija otvorila fabriku prvo u Nižnjem Novgorodu, a onda u Gorkom, gradovima koji su počeli da proizvode automobile za široko tržište. Sa druge strane ’Ford‘ je počeo da se ’trese‘ krajem ’90-ih godina, kada su kupili mnogo toga — ’Mazdu‘, ’Volvo‘, gomilu brendova s kojima potom nisu mogli da izađu na kraj. Napori da svi ti automobili budu zasnovani na istoj platformi doveli su do toga da svi ti brendovi počnu da posustaju“, objašnjava Leontjev.\nKako kaže, ono što je kod njih ostalo dobro bio je onaj američki deo, a ovaj u Evropi je počeo da se osipa.\n„Problem je u tome što je za tržište zemalja u razvoju potreban jeftin automobil, a kod njih takvih automobila nije bilo i nisu imali šta da ponude. Recimo, ’fijesta‘ i ’ford fokus‘, koji su nekada bili najpopularniji strani automobili u Rusiji, postajali su sve skuplji, a ljudi nisu bili spremni da ’fokus‘ percipiraju kao automobil više klase“, napominje Leontjev i dodaje da „Ford“ ne odlazi, već samo pokušava da opstane i da ostavi ono što se stabilno prodaje, a da ukine one modele čija je budućnost sumnjiva.\nRuska „lada“ ušla u krug najpopularnijih svetskih automobila\n21 Novembar 2018, 22:10\nIgor Moržareto, partner analitičke agencije „Avtostat“, za Sputnjik napominje da se o ovom potezu američke kompanije priča još od Nove godine.\n„Teško je reći ima li to ikakve veze s ruskim tržištem jer Ford, u principu, menja politiku prema evropskom tržištu. On ne odlazi samo iz Rusije, već zatvara i dve velike fabrike u Evropi i uopšte zatvara proizvodnju putničkih automobila u Evropi u celini, ostavljajući samo komercijalne automobile i krosovere. To je dakle politika prema Evropi, a ne samo prema Rusiji. Takođe, prodaja ’Fordovih‘ automobila u Rusiji nije velika i u tom svetlu tri fabrike su očigledno previše i samo generišu gubitke“, kategoričan je Moržareto.\nPrema njegovim rečima, problem „Forda“ u Rusiji vezan je za opšte stanje tržišta koje je 2014. značajno opalo, a promenila se i njegova struktura. „Ford“ za to nije bio spreman, i ne samo on, već i još nekoliko kompanija koje su očekivale da će potražnja rasti. Tako je bilo početkom dvehiljaditih i početkom ove decenije. Nažalost, zaključuje Moržareto za Sputnjik, tržište se u Rusiji promenilo i kupci sada biraju jeftinije modele, koje „Ford“ nema.


Opština Bački Petrovac potpisala pristupnicu u alijansu „NALED“\nDogađaji 10 novembar 2008\nU okviru ovogodišnjeg sajma „Investexpo“ Opština Bački Petrovac i Opština Stara Pazova su dana 6. novembra 2008. godine potpisale Sporazum o saradnji sa nacionalnom alijansom za lokalni ekonomski razvoj „NALED“. Ova nacionalna alijansa osim obuke i podrške, opštinama izdaje i sertifikat o povoljnom poslovnom okruženju, tj. dobijanjem certifikata opštine su postigle standarde potrebne za privlačenje investitora.\nOvaj sertifikat nije neograničenog trajanja već se obnavlja svake godine u zavisnosti da li opština zadovoljava kriterijume NALED-a. Time ova alijansa promoviše standarde koji stvaraju pozitivnu poslovnu klimu a ujedno je i instrument koji omogućava ocenu kvaliteta lokalnih zajednica vezanih za njihove investicione mogućnosti, inicijativu za privlačenje investicija i kontinuiran program podrške biznis sektoru koje opštine i gradovi pružaju. Na potpisivanju su bili prisutni: g-đa Ivana Dulić Marković – potpredsednica Izvršnog veća AP Vojvodine i pokrajinska sekretarka za regionalni i međunarodni razvoj Izvršnog veća APV g-din Predrag Mihajlović – predsednik Upravnog odbora NALED-a, g-din Dušan Petrović – direktor programskih aktivnosti UI-Serbia MEGA, g.-đa Sanja Govorušić – pravni savetnik UI-Serbia MEGA, g-din Slobodan Lazić – predstavnik KLER-a grada Kragujevca i član certifikacionog tima, g-din Goran Jović – predsednik Opštine Stara Pazova i g-din Radomir Zotović – zamenik predsednika Opštine Bački Petrovac. Potpisivanjem ovog sporazuma Opština Bački Petrovac je dobila priliku za unapređenje svog investicionog potencijala.


Vulin: Zvicer nije sam, ima političkog šefa\n- Ono što je najvažnije, zlikovci više nisu na ulicama. Niko nam ne ubija decu - rekao je Vulin.\n- Imamo vrlo osnovane pretpostavke gde se nalazi on, gde se nalaze njegovi najbliži saradnici, ali nije to činjenica što je na poternici i da je u bekstvu, ne govori da je on nemoćan i da ne može da načini mnogo zla, kao što je činio - rekao je Vulin.\n- Predsednik Aleksandar Vučić je taj. Predsednik Aleksandar Vučić jeste čovek koji je poveo borbu protiv mafije, koji je podržao srpsku policiju u tome, koji je podržao Bezbednosno-informativnu agenciju, koji nam je omogućio da uradimo to što smo uradili i da razbijemo jedan od najorganizovanijih i najsurovijih narko-klanova uopšte u Evropi, ne samo u Srbiji - kazao je Vulin.\n- Više je nego jasno da ljudi kao što je Zvicer nisu ni nastali ni postali bez aktivnog učešća politike i bez uloge u sprovođenju odgovoarajuće politike. Aleksandar Vučić je čovek koji je stub, koji je sinonim političke stabilnosti Srbije, a samim tim i Balkana. NJegovom eliminacijom, vi imate haos, vi imate sukobe na Balkanu, a to Srbiji ne odgovara - istakao je Aleksandar Vulin.\nAleksandar Vučić Aleksandar Vulin Radoje Zvicer


Putin i Ši otvorili gasovod “Snaga Sibira” – RTV SUNCE Arandjelovac\nHome » Svet » Putin i Ši otvorili gasovod “Snaga Sibira”\nPutin i Ši otvorili gasovod “Snaga Sibira”\nPredsednici Rusije i Kine, Vladimir Putin i Ši Đinping, putem video linka zvanično su pustili u rad jedan od najdužih gasovoda na svetu, „Snagu Sibira“, kojim će se prirodni gas iz Sibira dostavljati do severoistočne Kine. Time su ekonomski i politički ojačale veze Moskve i Pekinga.\nNovi gasovod je deo pokušaja Moskve da se okrene ka istoku, kako bi ublažila posledice zapadnih finansijskih sankcija, uvedenih zbog ruske aneksije Krima. Kina je definitivno postala glavno izvozno tržište za Rusiju i dala je Moskvi potencijalno ogromno novo tržište van Evrope.\nIzgradnja gasovoda Severni tok 2 u regionu Lenjinigrada.\nIstovremeno, Moskva radi na još dva velika energetska projekta – Severni tok 2 i Turski tok.\nGasovod „Snaga Sibira“ je dug 3.000 kilometara. Sporazum je zaključen na 30 godina i očekuje se da će Rusiji doneti prihod od 400 milijardi dolara.\n“Ovo je zaista istorijski događaj, ne samo za globalno energetsko tržište, već iznad svega za nas, za Rusiju i Kinu”, rekao je ruski predsednik Putin koji je otvaranje gasovoda pratio iz Sočija, preko video linka.\nKineski predsednik Ši poručio je da je novootovreni gasovod “ključni projekat bilateralne saradnje u energetici” i “primer duboke integracije i uzajamno korisne saradnje.”\nPrethodna: Svetsko prvenstvo: Raspored, rezultati i tabele\nSledeća: “Treće tri” sa profesorom Stojadinovićem stižu u Beograd na nagradno putovanje


Ana Govedarica, Roche: Zdravlje na prvom mestu - CorD Magazine Ana Govedarica, Roche: Zdravlje na prvom mestu - CorD Magazine\nTokom i nakon kovida-19 u svetu unapređenje zdravstvenih sistema ima veći značaj nego ikada. Države će u narednom periodu naročito morati da se pozabave digitalizacijom i podacima. Pri tome, kada je u pitanju farmaceutska industrija, vrlo je važno da država što pre definiše sopstvene potrebe i planove, čime će nam ukazati na koji način očekuju našu pomoć i podršku\nNikada do sada ekonomska i zdravstvena pitanja nisu bila u ovoj meri povezana. U trenutku kada kovid-19 i dalje predstavlja pretnju sa kojom se susrećemo, pitali smo potpredsednicu i portparola Saveta stranih investitora (FIC) i generalnu direktorku kompanije Roche Anu Govedaricu koje su to oblasti u kojima bi FIC mogao pomoći Vladi Srbije u odgovoru na izazove u vezi sa ekonomskim oporavkom, a koji se tiču ljudskog zdravlja.\n„Ulaganja u zdravstvo ne mogu biti smanjena uprkos ekonomskim poteškoćama, naprotiv, ona moraju biti veća nego ikad“, kaže naša sagovornica. „Ova pandemija nam je pokazala koliko je značajno imati otporan i efikasan zdravstveni sistem i koliko je društvo osetljivo na posledice neadekvatnog funkcionisanja takvog sistema. Dobro je poznato da dodatna ulaganja u svrhu obezbeđivanja efikasnih terapija donose ozbiljne uštede. Čak su i analize sprovedene u srednje razvijenim državama pokazale opravdanost ulaganja u nove terapije uprkos činjenici da se inicijalni troškovi mogu činiti veliki.\nJednostavno rečeno, svako ulaganje u efikasan zdravstveni sistem društvu se vraća u vidu višestrukih dobrobiti i unutar zdravstvenog sistema i izvan njega. Neophodno je hitno uvesti ravnotežu između ulaganja u infrastrukturu i nove terapije, naročito stoga što inovativna medicina, kao i razvoj novih fleksibilnih i dinamičnih modela finansiranja baziranih na rezultatima terapije, donosi značajno poboljšanje kvaliteta života pacijenata. Na primer, ukoliko fond za zdravstveno osiguranje plaća proizvođaču samo one lekove koji imaju očekivane pozitivne efekte, onda taj fond ne snosi nikakve rizike. Takođe, ulaganja treba usmeriti tamo gde je najveća dobrobit za pacijenta.“\nKoliko ste vi zadovoljni napretkom koji je postignut aktivnostima koje je sprovela radna grupa Saveta sa Vladom Srbije? Šta vas je podstaklo da u konsultacije uključite i ministra zdravlja?\n– Savet stranih investitora (FIC) prepoznao je farmaceutsku industriju kao važnog nosioca interesa u zdravstvenom sistemu, a posledica toga je osnivanje FIC-ovog Odbora za farmaceutsku industriju. Glavni cilj ovog Odbora je promovisanje potrebnih reformi u zdravstvenom sistemu, zdravstvenom osiguranju i zalaganje za usaglašavanje zakonodavstva sa EU, kao i uklanjanje pravnih prepreka. Program Odbora za period 2018–2020. godine definiše glavne prioritete u koje spadaju: raspodela dodatnih finansijskih sredstava za refundiranje novih lekova/ indikacija; utvrđivanje jasnih kriterijuma za refundiranje, zajedno sa transparentnim procesom odlučivanja koji se bazira na takvim kriterijumima, kao i refundiranje u zakonom utvrđenim rokovima; ubrzavanje procesa registracije lekova u ALIMS-u; uzimanje aktivnog učešća u donošenju promena relevantnih zakona i podzakonskih akata.\nPozitivan trend se ogleda u uvođenju MEA ugovora o raspodeli rizika (engl. Managed Entry Agreements) koji bi se zaključivali između Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje i farmaceutskih kompanija, kao i u definisanju sredstava potrebnih da se novi lekovi uvedu na Listu lekova koji se propisuju i izdaju na teret sredstava obaveznog zdravstvenog osiguranja u okviru procesa normativnog rešavanja pitanja dugovanja nekih institucija.\nU narednom periodu od ključnog značaja će biti obezbeđivanje stabilnih sredstava za lekove uz proširenje indikacija kroz namenski prenos budžetskih sredstava Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje i rešavanje pitanja izmirenja starih dugova prema prodavcima na veliko.\nIntenzivna komunikacija sa organima vlasti u vezi sa izradom Bele knjige izuzetno je važna jer razmenom informacija stižemo do realističnih rešenja koja su zasnovana na činjenicama.\nPrepoznali smo veće razumevanje i efikasnost države u rešavanju postojećih poteškoća uključivanjem ministra zdravlja u ovaj proces.\nKako će iskustvo koje su kompanije stekle u vezi sa organizacijom rada tokom pandemije kovida-19 uticati na plan rada Saveta u periodu pred nama?\n– Rad u uslovima pandemije je dao novu definiciju onoga što se smatra normalnim. Shodno tome, FIC mora svoje planove da prilagodi novim potrebama i izazovima, ali i da razvije određene veštine kao što su rad preko virtuelnih platformi, prilagođavanje promenama u komunikaciji, poslovnoj organizaciji…\nPrepoznali smo veće razumevanje i efikasnost države u rešavanju postojećih poteškoća uključivanjem ministra zdravlja u aktivnosti radne grupe FIC i Vlade Srbije\nKoje su to najvažnije teme u vezi sa reformama kojima bi se trebalo ponovo pozabaviti kako bi se poboljšala otpornost nacionalne ekonomije pred novim izazovima koji stižu sa domaćeg i stranih tržišta?\n– Tokom i nakon kovida-19 u svetu unapređeni zdravstveni sistemi imaju veći značaj nego ikada. Države će u narednom periodu naročito morati da se pozabave digitalizacijom i podacima. U budućnosti će fokus biti na podacima koji će doprineti efikasnijoj zdravstvenoj zaštiti.\nKada je u pitanju farmaceutska industrija, vrlo je važno da država što ranije definiše svoje potrebe i planove kako bi nam pokazala na koji način očekuje našu pomoć i podršku. Ovo je utoliko važnije kada se zna da najveći deo farmaceutske industrije posluje kroz velike međunarodne kompanije, te je stoga važno da lokalni timovi što pre i što jasnije utvrde prioritete za Srbiju.\nDa li ste zadovoljni kvalitetom javnog dijaloga koji se tiče krize i šta smatrate najvećim doprinosom Saveta u ovom pogledu?\n– Kovid-19 je čitav svet doveo u nezavidnu situaciju. Kada ste prinuđeni da hodate kroz maglu, pogreške i loše procene su sasvim moguće. Zbog toga javni dijalog ima izuzetan značaj za izgradnju bolje zajednice za sve.\nFIC može dati svoj doprinos ukazivanjem na pretnje i mogućnosti koje se javljaju na tržištu i prenošenjem iskustava koje su kompanije stekle na drugim tržištima.\nImajući u vidu iskustvo koje Savet ima u saradnji sa Vladom, šta biste preporučili novoj vladi kada je u pitanju saradnja sa poslovnom zajednicom?\n– Intenzivan dijalog između Vlade i privrednih zajednica jedini je put ka stvaranju efikasnog poslovnog ambijenta koji će doprineti rastu celokupnog društva.\nSvako ulaganje u efikasan zdravstveni sistem se društvu vraća kroz brojne dobrobiti i unutar zdravstvenog sistema i izvan njega\nIntenzivan dijalog između Vlade i poslovne zajednice je najznačajniji ukoliko želimo da izgradimo zdrav poslovni ambijent i doprinesemo razvoju celokupnog društva\nOdržavanje i unapređenje transparentnosti procesa nabavke lekova je od suštinskog značaja, kao i održavanje stabilnosti plaćanja prema dobavljačima


Objavljeni rezultati regionalnog dizajn konkursa – DOM INFO |\nBalkanska dizajnerska mreža objavila je rezultate šestog po redu konkursa “Mladi balkanski dizajneri 2016” pod sloganom “Novo analogno”.\nNa konkurs se prijavilo 136 kandidata iz 13 regionalnih zemalja koji su odgovorili na temu ovogodišnjeg konkursa “Novo analogno”, istraživši načine na koje Balkan kao društvo može da afirmiše vrijednosti sopstvenih kulturnih dobara.\nZadatak i rezultati konkursa predstavljaju doprinos globalnoj raspravi o dehumanizaciji procesa proizvodnje, nastaloj kao posljedica kapitalističkog modela i digitalne produkcije koji zanemaruju ljudski faktor, to jest čovjeka, njegovu ličnost, emocionalni sklop i ideale ka kojima teži.\nU prvom krugu selekcije odabrano je 69 pobjedničkih radova čiji autori dolaze iz Austrije, Bosne i Hercegovine, Bugarske, Hrvatske, Grčke, Makedonije, Rumunije, Srbije, Slovenije i Turske.\nOdabrani radovi biće predstavljeni od 8. do 12. juna u “Talent zoni” Mikser festivala u Beogradu tokom koje će stručni žiri odabrati radove koji će činiti putujuću izložbu i učestvovati na vodećim regionalnim dizajnerskim manifestacijama.\nSvi pričaju o jelki Ariane Grande\nDa li je ovo savršena stolica za vas\nSamo jedna sitnica će povećati vrijednost vašeg doma\nVrtni iglu za ljubitelje boravka na otvorenom


Zaposlenje i praksa u kompaniji Cooper Standard\n.U utorak, 05. marta 2019. godine predstavnici američke kompanije Cooper Standard, posetili su Fakultet tehničkih nauka kako bi prezentovali kompaniju i realizovali razgovor sa studentima o mogućnostima izvođenja prakse i zaposlenja u ovoj kompaniji.\nCilj posete bila je prezentacija kompanije i razgovor sa studentima o mogućnostima izvođenja prakse i zaposlenja u kompaniji Cooper Standard. Kompaniju je ukratko predstavio gospodin Marko Pil, specijalista za regrutaciju i selekciju kadrova, gde je između ostalog govorio o planovima razvoja kompanije u Srbiji i povećanju broja zaposlenih, pri čemu je posebno naglasio potrebu za mašinskim inženjerima. U okviru prezentacije, inženjeri zaposleni u ovoj kompaniji (Ivana Ratkovac – Procesni inženjer na liniji ekstruzije, Rajko Knežević – CAD Dizajner, Miroslav Adašević – Procesni inženjer na liniji finalizacije i Ivan Đorđević – Menadžer logistike) održali su veoma zanimljivo predavanje pod naslovom „PRAKTIČNA ULOGA TEHNIČKIH ODELJENJA I ODELJENJA LOGISTIKE U AUTOMOBILSKOJ INDUSTRIJI“. Nakon predavanja, studenti su mogli da postavljaju pitanja i razgovaraju sa prisutnim predstavnicima kompanije. Tokom boravka na FTN-u, predstavnici kompanije Cooper Standard obišli su Laboratoriju za polimere u okviru Departmana za proizvodno mašinstvo, kojom prilikom su pohvalili opremljenost laboratorije i način na koji se obrazuju studenti-budući inženjeri. Naime, u ovoj kompaniji radi veći broj inženjera različitih profila koji su završili FTN, a prema njihovim rečima, bez većih poteškoća uklopili su se u sistem jedne multinacionalne kompanije kao što Cooper Standard, koja posluje prema najvišim svetskim standardima.\nKompanija Cooper Standard, sa sedištem u Novom, SAD, vodeći je globalni dobavljač specijalizovan za dizajn i proizvodnju sistema i komponenti za automobilsku industriju. Proizvodni program kompanije obuhvata zaptivne elemente od gume i plastike, kočione sisteme i sisteme za prenos goriva, sisteme za transfer tečnosti i anti-vibracione sisteme. Cooper Standard posluje u 21 zemlji širom sveta i zapošljava više od 32.000 ljudi. Pogon ove kompanije u Srbiji nalazi se u Sremskoj Mitrovici i ima oko 500 zaposlenih.


Biković: Besmisleno je zabranjivati mačke, a opasno cenzurisati umetnike - 07.03.2022, Sputnik Srbija\nBiković: Besmisleno je zabranjivati mačke, a opasno cenzurisati umetnike\n„Vreme u kojem trenutno živimo je apsurdno. Besmisleno je zabranjivati mačke, a cenzurisati umetnike je opasno“, rekao je Miloš Biković na zatvaranju 50. Festa. 07.03.2022, Sputnik Srbija\nBiković koji je predsedavao žirijem Glavnog takmičarskog programa 50. Festa, na svečanoj ceremoniji zatvaranja obratio se publici i poručio da je veliko zadovoljstvo raditi kada imate mnogo više dobrih filmova koji su zaslužili nagrade nego samih nagrada:„Mislim da smo kao žiri imali takvu situaciju i to u vreme kada se nažalost umetnici cenzurišu i zabranjuju, u vreme kad se iz nekog razloga zabranjuju i mačke“, naveo je glumac. On je istakao da je vreme u kojem živimo apsurdno, a da je zabrana rada umetnika – opasna. „Besmisleno je zabranjivati mačke, a cenzurisati umetnike je opasno. Nadam se da su ovih nekoliko dana Festa bili neka oaze slobode i mogućnost da se govori i komunicira, o čemu je većina filmova i govorila. Hvala vam u ime žirija i hvala što ste toliko godina verni Festu“. „Nitram“ najbolji na Festu Članovi žirija Miloš Biković, Tamara Dragičević, Đerđi Raduli, Argiris Papadimitropulos i Toni Gojanović, na svečanosti u beogradskoj Kombank dvorani, odlučili su da „Beogradskog pobednika za najbolji film“ dodele australijskom filmu „Nitram“ koji se „bavi suštinskim i važnim izazovima nedostatka komunikacije među ljudima i razornim nedostatkom ljubavi“. Nagrada za režiju pripala je Dini Dumi za film „Sestre“, a žiri je pohvalio njenu „veštinu vođenja i usmeravanja mladih glumaca i fantastično pripovedanje kroz objektiv“. Najbolju žensku ulogu ostvarila je Suzana Žuane u „Optužbi“, a nagradu za najbolju mušku ulogu dobio je Kejleb Landri Džons koji je u „Nitratu“ ostvario „moćan i kompleksan nastup, toliko ubedljiv da je izbrisao liniju između filma i stvarnosti“. Posebno priznaje Festa pripalo je reditelju Alekseju Germanu Mlađem za ruski „Kućni pritvor“ u kome je „ućutkani, zabranjeni, izolovani i izopšteni pojedinac koji teži svojim uverenjima spreman da plati cenu u nepravednom svetu“. Priznanja za „Mrak“ i „Strahinja Banović“ Žiri „Fokus programa“, u kome su bili Ljubica Luković, Filip Đurić i Strahinja Madžarević, za najbolji film u toj kategoriji je proglasio francuski „Svet posle nas“ debitanta Lude Bena Salah-Kazana koji sa „iznenađujućom zrelošću na duhovit i iskren način uspeva da uhvati duh generacije“. Žiri nagrade „Nebojša Đukelić“, Biljana Srbljanović, Goran Terzić i Dragan Petrović, odlučio se za „Mrak“ reditelja Dušana Milića, koji je „besprekorna studija žanra, zasnovana na iskonskim ljudskim strahovima od nepoznatog“. Milić je rekao da mu je „drago da je žiri prepoznao kvalitet filma“, podsetivši da je Đukelić kao vrsni filmski poznavalac uticao na njegov rad i na to da zavoli film. Nagrada „Milutin Čolić“ lista Politika, na osnovu odluke žirija koji su činili Dubravka Lakić, Miloš Avramović i Nemanja Ćeranić, pripala je reditelju Stefanu Arsenijeviću za film „Strahinja Banović“. Arsenijevićev film, koji je bio otvorio 50. Fest, nagrađen je za „izvanrednu glumačku izvedbu, vizuelnu atmosferu filmskih slika visokog evropskog standarda i za rediteljsko umeće“. „Počasni Beogradski pobednik za izuzetan doprinos filmu“ uručen je Dinu Devlinu, američkom reditelju, scenaristi i producentu filmova kao što su „Univerzalni vojnik“, „Zvezdana kapija“, "Dan nezavisnosti" i „Godzila“. Svečanost je vodila glumica Katarina Radivojević, a na zatvaranju Festa je Simfonijski orkestar Radio-televizije Srbije, sa dirigentom Bojanom Suđićema, izvodio muziku kompozitora Džona Vilijamsa iz filmova „Ratovi zvezda“, „Indijana Džons“, „Supermen“ i „Hari Poter“.\nkultura, kultura – vesti, film i serije, fest\n© Sputnik / Lola ĐorđevićMiloš Biković – ceremonija otvaranja Svetskog prvenstva u boksu\n„Vreme u kojem trenutno živimo je apsurdno. Besmisleno je zabranjivati mačke, a cenzurisati umetnike je opasno“, rekao je Miloš Biković na zatvaranju 50. Festa.\nBiković koji je predsedavao žirijem Glavnog takmičarskog programa 50. Festa, na svečanoj ceremoniji zatvaranja obratio se publici i poručio da je veliko zadovoljstvo raditi kada imate mnogo više dobrih filmova koji su zaslužili nagrade nego samih nagrada:\n„Mislim da smo kao žiri imali takvu situaciju i to u vreme kada se nažalost umetnici cenzurišu i zabranjuju, u vreme kad se iz nekog razloga zabranjuju i mačke“, naveo je glumac.\nOn je istakao da je vreme u kojem živimo apsurdno, a da je zabrana rada umetnika – opasna.\n„Besmisleno je zabranjivati mačke, a cenzurisati umetnike je opasno. Nadam se da su ovih nekoliko dana Festa bili neka oaze slobode i mogućnost da se govori i komunicira, o čemu je većina filmova i govorila. Hvala vam u ime žirija i hvala što ste toliko godina verni Festu“.\n„Nitram“ najbolji na Festu\nČlanovi žirija Miloš Biković, Tamara Dragičević, Đerđi Raduli, Argiris Papadimitropulos i Toni Gojanović, na svečanosti u beogradskoj Kombank dvorani, odlučili su da „Beogradskog pobednika za najbolji film“ dodele australijskom filmu „Nitram“ koji se „bavi suštinskim i važnim izazovima nedostatka komunikacije među ljudima i razornim nedostatkom ljubavi“.\nNagrada za režiju pripala je Dini Dumi za film „Sestre“, a žiri je pohvalio njenu „veštinu vođenja i usmeravanja mladih glumaca i fantastično pripovedanje kroz objektiv“.\nNajbolju žensku ulogu ostvarila je Suzana Žuane u „Optužbi“, a nagradu za najbolju mušku ulogu dobio je Kejleb Landri Džons koji je u „Nitratu“ ostvario „moćan i kompleksan nastup, toliko ubedljiv da je izbrisao liniju između filma i stvarnosti“.\nPosebno priznaje Festa pripalo je reditelju Alekseju Germanu Mlađem za ruski „Kućni pritvor“ u kome je „ućutkani, zabranjeni, izolovani i izopšteni pojedinac koji teži svojim uverenjima spreman da plati cenu u nepravednom svetu“.\nPriznanja za „Mrak“ i „Strahinja Banović“\nŽiri „Fokus programa“, u kome su bili Ljubica Luković, Filip Đurić i Strahinja Madžarević, za najbolji film u toj kategoriji je proglasio francuski „Svet posle nas“ debitanta Lude Bena Salah-Kazana koji sa „iznenađujućom zrelošću na duhovit i iskren način uspeva da uhvati duh generacije“.\nŽiri nagrade „Nebojša Đukelić“, Biljana Srbljanović, Goran Terzić i Dragan Petrović, odlučio se za „Mrak“ reditelja Dušana Milića, koji je „besprekorna studija žanra, zasnovana na iskonskim ljudskim strahovima od nepoznatog“.\nMilić je rekao da mu je „drago da je žiri prepoznao kvalitet filma“, podsetivši da je Đukelić kao vrsni filmski poznavalac uticao na njegov rad i na to da zavoli film.\nNagrada „Milutin Čolić“ lista Politika, na osnovu odluke žirija koji su činili Dubravka Lakić, Miloš Avramović i Nemanja Ćeranić, pripala je reditelju Stefanu Arsenijeviću za film „Strahinja Banović“.\nArsenijevićev film, koji je bio otvorio 50. Fest, nagrađen je za „izvanrednu glumačku izvedbu, vizuelnu atmosferu filmskih slika visokog evropskog standarda i za rediteljsko umeće“.\n„Počasni Beogradski pobednik za izuzetan doprinos filmu“ uručen je Dinu Devlinu, američkom reditelju, scenaristi i producentu filmova kao što su „Univerzalni vojnik“, „Zvezdana kapija“, "Dan nezavisnosti" i „Godzila“.\nSvečanost je vodila glumica Katarina Radivojević, a na zatvaranju Festa je Simfonijski orkestar Radio-televizije Srbije, sa dirigentom Bojanom Suđićema, izvodio muziku kompozitora Džona Vilijamsa iz filmova „Ratovi zvezda“, „Indijana Džons“, „Supermen“ i „Hari Poter“.\n30 Avgust 2021, 14:31


Video, Globalna iskustva, lokalna implementacija – Atos na konferenciji SrOUG 2013\nNaslovna Video Globalna iskustva, lokalna implementacija – ...\nDatum: 31. maj 2013.\nBroj gledanja: 1968\nVideo channel: Atos Oracle\nDugogodišnji partner i dobitnik prestižnog Oracle priznanja „Specijalni partner za 2012. godinu“ u oblasti hardverskih rešenja, kompanija Atos predstavila se na 5. godišnjoj SrOUG konferenciji kao jedan od vodećih Exadata implementatora. Konferencija je održana 30. maja u Aranđelovcu u organizaciji Oracle grupe korisnika u Srbiji.\nPrisutni na ovogodišnjoj SrOUG konferenciji imali su priliku da vide kako Atos inženjeri u četiri koraka demonstriraju komponente Exadata platforme. Napredni oblici kompresije podataka omogućavaju desetostruko smanjenje potrebnog prostora na diskovima i dramatično povećavaju propusnost podataka, dok brza paralelna obrada podataka klijentima donosi višestruku korist u poslovanju. Na tržištu Atos je prepoznatljiv po izbalansiranom tržišnom fokusu i specifičnim znanjima koja doprinose poslovnom uspehu korisnika. Usmeren na to da svojim korisnicima predstavi IT kao alat koji stvara dodatnu vrednost njihovom poslovanju, a ne izvor dodatnih troškova, klijentima isporučuje inovativna rešenja, unapređuje efektivnost i smanjuje troškove primenom informacionih tehnologija.\nSagovornik: Irena Cvetić, Head of Public Sector, Healthcare and Transportation, Atos Srbija\nFuture of Work naziv je skupa koji su organizovale kompanije Atos I Service Now, gde su ...\nOvogodišnji DOT događaj obeležile su aktuelne teme iz oblasti digitalnog marketinga, ...


Ove godine, čuveni Golden Drum festival održaće se od 13. do 15 oktobra, biće online i besplatan za sve!\nKroz više od dve decenije postojanja, Golden Dram se pozicionirao kao jedan od najcenjenijih svetskih fetsivala, a njegove prestižne nagrade, namenjene najvećim stručnjacima iz oblasti kreativnih medija, predstavljaju vrhunac u profesionalnom dostignuću na polju marketinga i advertajzinga.\nOvogodišnji Golden Drum festival održaće se od 13. do 15. oktobra u Sloveniji i doneće nekoliko bitnih noviteta.\nShodno epidemiološkoj situaciji u svetu, zbog čega festival prošle godine nije ni održan, ovogodišnja dodela renomiranih Golden Drum trofeja odvijaće se online. Online prenos će biti besplatan za sve i prenosiće se putem oficijelnog sajta https://goldendrum.com/.\nDruga značajna promena tiče se novog, redizajniranog izgleda Golden Drum trofeja. U skladu sa ovogodišnjim sloganom “Re:start the future”, tim Golden Drum-a s ponosom predstavlja svoje nove nagrade od prirodnih i recikliranih materijala. Jednostavan ali ubedljiv izgled trofeja nikoga ne ostavlja ravnodušnim, a sam način izrade nosi snažnu poruku koja treba da nas podseti na ključna pitanja vremena u kojem živimo. Novi trofeji će ove godine po prvi put biti uručeni svim dobitnicima ove prestižne nagrade.\nImena kompanija i pojedinaca koji su ušli u finale Golden Drum festivala biće saopštena 13. oktobra, dok je svečana ceremonija proglašenja pobednika najavljena za 15. Oktobar u 19h, takođe putem besplatnog online prenosa.\nPrethodni članak Četiri banke oslobodile bankarskih provizija donacije za hranu za ugrožene Sledeći članak HETERO HOME - Necemo vise da se krijemo (ni u ormaru)


Botas tako neće moći da počnje nedeljnu trku sa pozicije bolje od šestog mesta. Finac nema dobre rezultate u drugom delu sezone, a prošle nedelje je taj period nazvao "najtežim u dosadašnjoj karijeri".\nOn je na treningu bio pola sekunde sporiji od klupskog kolege Luisa Hamiltona.\n"Rezultati i nastupi na mekim gumama su bili dobri, ali na super mekim ih nisam imao. Bolid je bio bolji nego u Maleziji, ali moramo da radimo na nekim stvarima kako bi bolid bio brži", rekao je Botas.\nNa drugom treningu najbrži je bio Hamilton, a vozačima je u petak jaka kiša zadavala mnogo problema na stazi Suzuka.\n"Bolid se vraća u normalnu i spreman sam za trku. Oseća se ogromna, ogromna razlika u odnosu na poslednju trku. Ali, Ferari je imao impresivan tempo. Jaki smo i nadam se da ćemo moći da im se suprotstavimo", naveo je Britanac.\nKvalifikacije za trku u Japanu na programu su u subotu od osam časova po srednjeevropskom vremenu, a trka se vozi u nedelju od sedam sati.


Usluge Prevođenja • Halifax • Svi Jezici Konkurentne Cene\nUsluge prevođenja Jezičke kombinacije Rokovi i vreme potrebno za prevod Prevodioci i njihove specijalizacije Obračun prevoda Proces i organizacija prevođenja Usluge u okviru projekta Šta ako nisam zadovoljan?\nObiman dokument čiji je prevod hitan može se dodeliti timu od nekoliko prevodilaca koji rade istovremeno. Ovakav prevod može biti neujednačen, iako prevodioci tokom projekta sarađuju sa svojim kolegama– svaki prevodilac ima svoj stil, izraze kojima daje prednost. Tu na scenu stupa jezička redaktura koju radi jedan prevodilac. Za nju svakako treba dodatnog vremena, ali se uz dobru organizaciju prevod sa redakturom može uraditi uz neznatno duži rok od onoga potrebnog za sam prevod.\nPrevodioci se najčešće profilišu za pojedine oblasti prevođenja. Halifax sarađuje s velikim brojem prevodilaca da bi se postarao da pravi čovek dobije pravi zadatak. Specijalizovani smo za finansije i bankarstvo, pravo, zakonodavstvo i administraciju, farmaciju i medicinu, tehniku, energetiku, rudarstvo i još mnogo toga. Pročitajte više ovde.\nObračun za overeni prevod\nOvereni prevod je drugačiji, njegov najvažniji deo je pečat koji je garancija zvanične odgovornosti za kvalitet prevoda i verodostojnost u skladu sa originalom. Prevod ovakvih dokumenata se obično meri prema fizičkoj strani i uobičajeno je da se isporučuju dva pečatirana i potpisana primerka.\nPročitajte još o overenom prevodu.\nKada se prevod završi, projekt menadžeri će sprovesti finalnu kontrolu. Proveriće da li je sav sadržaj preveden, da li je zadržan format izvornog dokumenta, a često će prevode proveriti i uz pomoć alata za korekturu kako bi otklonili eventualne zaostale slovne greške. Onda se pravi konačna verzija dokumenta i prevod se šalje klijentu.\nPrevodilačke usluge mogu se sastojati od više različitih zadataka. Neki od njih su definisani međunarodnim prevodilačkim standardom ISO17100 (pročitajte više o tome ovde).\nJezičke varijante – da li je potreban američki ili britanski engleski? Možda jamajčanski?


Viljuškarista u distributivnom centru - Carlsberg Srbija d.o.o.\nZemun, Batajnički drum 283\nCarlsberg Srbija d.o.o. posluje u sastavu Carlsberg Grupacije, četvrte po veličini svetske kompanije za proizvodnju piva. U novembru 2005. godine pivara u Čelarevu je ponela prestižno ime Carlsberg Srbija i postala deo međunarodnog koncerna za prozvodnju piva Carlsberg Grupacije. Osim LAV piva, na tržištu Srbije kompanija proizvodi i distribuira brojne brendove piva, među kojima su Tuborg, Carlsberg, Somersby, Blanc 1664, Twist, Merak, Budweiser Budvar, Erdinger, Grimbergen i druge.\nU potrazi smo za kandidatom koji će nam se pridružiti na poziciji Viljuškarista u distributivnom centru\nOdržava higijenu magacina i manipulativnog prostora