POTPISAN SPORAZUM O SUFINANSIRANJU - Medžlis Islamske zajednice Bijeljina\nPOTPISAN SPORAZUM O SUFINANSIRANJU\n14. June 2010. 25. June 2013.\nU prostorijama Medžlisa Islamske zajednice Bijeljina, u subotu 12. juna, između MIZ Bijeljina i Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH potpisan je sporazum o sufinansiranju obnove istorijskog spomenika Atik Sultan Sulejmanove džamije u Bijeljini.\nSporazum su potpisali ministar Safet Halilović i Sead Berberović, predsjednik MIZ Bijeljina, a prva novčana sredstva, potrebna za dovršetak obnove Atik džamije, već su odobrena. “O tome je odluku ranije donijela Državna komisija za povratak i mi smo to ovim sporazumom ozvaničili. Razgovarali smo i o prioritetnim projektima za buduću saradnju u ovoj oblasti,” rekao je ministar Halilović.\nOn je istakao da je Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH za obnovu stambenih jedinica povratnika na području opštine Bijeljina do sada izdvojilo značajna sredstva. U 2008. godini izdvojeno je 250.000 KM, u 2009. godini 150.000 KM, koliko je odobreno i u 2010. godini za obnovu stambenih jedinica, u šta se ne računaju novoodobrena sredstva za obnovu Atik džamije.


Papa se sastao sa Orbanom u Budimpešti na početku svog putovanja - Radio Sto Plus\nPapa se sastao sa Orbanom u Budimpešti na početku svog putovanja\nPapa Franja počeo je svoju kratku posetu Budimpešti sastankom sa madjarskim premijerom Viktorom Orbanom koji predstavlja tip populističkog i nacionalističkog vodje koga poglavar Rimokatoličke crkve često kritikuje.\nOrban čije se antiimigracione politike sukobljavaju sa papinim pozivom za pružanje dobrodošlice izbeglicama, pozdravio je papu u Muzeju lepih umetnosti i njih dvojica su otišli na privatni sastanak kome prisustvuju i madjarski predsednik Janoš Ader i vatikanski zvaničnici.\nPapa Franja stigao je jutros u Budimpeštu u kratku posetu povodom mise koju će služiti na zatvaranju velikog medjunarodnog verskog kongresa, a prethodno će se sastati sa madjarskim premijerom Viktorom Orbanom.\nSve oči će biti uprte na kratak susret sa Orbanom, sa kojim bi papa, zagovornik prihvata migranata i tolerancije prema LGBT populaciji mogao da ima neslaganja.\nOrban je često opisivao svoju vladu kao branitelja hrišćanske civilizacije u Evropi i branu protiv migranata iz većinski muslimanskih zemalja. Papa Franja je izrazio solidarnost sa migrantima i izbeglicama i kritikovao, kako je rekao, „nacionalni populizam“ vlada kao što je madjarska. On je pozvao vlade da prihvate i integrišu što više migranata.\nPapa Franja će provesti samo sedam sati u Budimpešti pre nego što krene danas popodne u trodnevnu državnu posetu susednoj Slovačkoj.\nVatikan i madjarski zvaničnici insistiraju na tome da papa Franja ovim neravnomernim rasporedom poseta ne namerava da uvredi Madjarsku ukazujući da su ga madjarska crkva i država pozvali samo da danas zatvori medjunarodnu versku konferenciju.\nOrganizatori očekuju čak 75.000 ljudi na misi na Trgu heroja, a skup je organizovan sa malo restrikcija oko korona virusa, iako se Madjarska kao i ostatak Evrope bori sa novim širenjem zaraze podstaknutim vrlo zaraznim delta sojem virusa.\nIako je Madjarska lekarska komora molila, organizatori kongresa odlučili su da ne traže potvrde o kovid vakcinacijama, testovima, maske ili socijalno distanciranje za učesnike.\nOrganizatori su medjutim naveli da su naredili da se raspodeli 30.000 maski kao i dezinfekciono sredstvo za ruke i pozvali su sve učesnike da paze, mada je malo njih nosilo maske.\nNa letu iz Rima papa je izgledao u dobroj formi dva meseca posle teške operacije kada mu je otklonjeno 33 centimetara debelog creva. 84-godišnji papa je dugo razgovarao sa novinarima u zadnjem delu aviona.\nPapa je rekao da se raduje nastavku putovanja u inostranstvo posle zastoja zbog korona virusa i postoperativnog oporavka.\nPosle sastanka sa Orbanom papa je predsedavao zajedničkom sastanku sa svojim biskupima i zatim sa hrišćanskim i jevrejskim vodjama.


Amela Terzić postavila novi rekord Srbije! - Sportske.net\nSrpska atletičarka Amela Terzić postavila je danas novi rekord u trci na 1.500 metara na mitingu u Istanbulu.\nTerzić je pobedila rezultatom 4:08,48 minuta, što je novi rekord Srbije.\nOna se na početku trke sa grupom od četiri takmičarke odvojila od ostalih. Tempo je bio jak, u poslednjih 50 metara bilo je neizvesno, ali Terzić nije popustila i osvojila je još jednu zlatnu medalju.\n"Zaista nisam očekivala ovako dobar rezultat, posle teške povrede koju sam imala. Jurila sam prvo mesto, medjutim kad sam videla rezultat bila sam pozitivno iznenadjena. Zahvalila bih Atletskom savezu Srbije na velikoj podršci koju su mi pružili tokom moje faze oporavke i što su verovali u mene", rekla je Terzić, preneo je ASS.\n"Prezadovoljan sam trkom. Ovo je moj lični rekord u dvorani i još jedan dokaz da sam u odličnoj formi. Sada me očekuje EP u Glazgovu. Zahvalio bih Atletskom savezu Srbije i Atletskom klubu Novi Pazar", rekao je Bibić.


10 najboljih noćenja s doručkom u Emiliji-Romanji\nTurizam u Emiliji-Romanji\nHoteli u Emiliji-Romanji\nNoćenja s doručkom u Emiliji-Romanji\nRestorani u Emiliji-Romanji\nAktivnosti u Emiliji-Romanji\nSvi hoteli u Emiliji-Romanji\nPovoljne ponude za hotele u Emiliji-Romanji\nEmilija-Romanja – Hoteli sa ocenom od 3 zvezdice(a)\nEmilija-Romanja – Hoteli sa ocenom od 4 zvezdice(a)\nEmilija-Romanja – Hoteli sa ocenom od 5 zvezdice(a)\nHoteli sa bazenima u Emiliji-Romanji\nHoteli sa besplatnim parkingom (Emilija-Romanja)\nHoteli pogodni za boravak sa kućnim ljubimcima u Emiliji-Romanji\nFid o putovanjima: Emilija-Romanja\nSmeštaj s uslugom doručka (B&B) - Emilija-Romanja, Italija\nNoćenja s doručkom/Pansioni (Emilija-Romanja)\nNoćenja s doručkom - Emilija-Romanja\nRimini: Noćenja s doručkom\nBolonja: Noćenja s doručkom\nRičone: Noćenja s doručkom\nCervia: Noćenja s doručkom\nBelarija-Igea Marina: Noćenja s doručkom\nCesenatico: Noćenja s doručkom\nRavenna: Noćenja s doručkom\nKatolika: Noćenja s doručkom\nFerrara: Noćenja s doručkom\nParma: Noćenja s doručkom\nMisano Adriatico: Noćenja s doručkom\nModena: Noćenja s doručkom\nComacchio: Noćenja s doručkom\nSalsomaggiore Terme: Noćenja s doručkom\nReggio Emilia: Noćenja s doručkom\nGatteo a Mare: Noćenja s doručkom\nPiacenza: Noćenja s doručkom\nCesena: Noćenja s doručkom\nForli: Noćenja s doručkom\nFaenza: Noćenja s doručkom\n1.000 od 3.025 objekata odgovara vašim filterima. Obriši sve filtere\nObaveštenje o cenama: Emilija-Romanja – cene hotela su ispod proseka. Ne propustite ove povoljne ponude!\nBr. 1 od 1.000 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Emilija-Romanja\nBr. 2 od 1.000 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Emilija-Romanja\nBr. 3 od 1.000 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Emilija-Romanja\nBr. 4 od 1.000 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Emilija-Romanja\nBr. 5 od 1.000 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Emilija-Romanja\nBr. 6 od 1.000 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Emilija-Romanja\nBr. 7 od 1.000 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Emilija-Romanja\nBr. 8 od 1.000 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Emilija-Romanja\nBr. 9 od 1.000 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Emilija-Romanja\nBr. 10 od 1.000 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Emilija-Romanja\nBr. 11 od 1.000 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Emilija-Romanja\nBr. 12 od 1.000 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Emilija-Romanja\nBr. 13 od 1.000 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Emilija-Romanja\nBr. 14 od 1.000 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Emilija-Romanja\nBr. 15 od 1.000 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Emilija-Romanja\nBr. 16 od 1.000 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Emilija-Romanja\nBr. 17 od 1.000 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Emilija-Romanja


Nisam neprijatelj Srbije, ali Kosovo je uslov za EU - ebart\nNisam neprijatelj Srbije, ali Kosovo je uslov za EU\n13. Maj 2016. godine\n"Postoji opasnost da EU "izgubi" Zapadni Balkan"\nPotpredsednica Evropskog parlamenta Ulrike Lunaček smatra da postoji opasnost da EU "izgubi" Zapadni Balkan.\nOna je to izjavila tokom događaja pod nazivom "Balkan u evropskoj kući od karata" u okviru "Foruma civilnog društva-Beograd" u organizaciji Evropskog fonda za Balkan i ERSTE fondacije. Lunačekova je sa zajedno sa šestoro predstavnika organizacija civilnog društva iz regiona učestvovala u diskusiji koju su moderirali direktorka Evropskog fonda za Balkan Hedvig Morvai i projektni menadžer za Evropu ERSTE fondacije Filip Radunović.\nMorvai je navela da je "vrlo upitno" koju snagu EU sada poseduje u ovom regionu i govorila o nekoliko scenarija koja se tiču procesa pristupanja država Zapadnog Balkana i koji idu od "uobičajenog posla", do proširenja u stilu "velikog praska". Ona je rekla da EU ne može više da se oslanja na scenario "uobičajenog posla" i upitala Lunačekovu da li EU gubi Zapadni Balkan, kao i šta će biti nova strategija Brisela i ko su pravi prijatelji proširenja.\n"Da, postoji opasnost da se to desi, daleko smo od Soluna", odgovorila je Lunačekova, misleći na samit EU-Zapadni Balkan koji je 2003. održan u ovom grčkom gradu i na kojem je balkanskim državama obećana evropska perspektiva.\nPotpredsednica Evropskog parlamenta je istakla da je sada "malo onih koji su još uvek za proširenje", navevši da po njenom mišljenju to nema veze toliko sa Balkanom koliko sa trenutnim stanjem u samoj EU.\nU ovoj situaciji Balkan se vidi sve dalje, čak i u mojoj Austriji", navela je Lunačekova.\nOna ipak veruje da je "najbolja perspektiva da se nastavi s "uobičajenim poslom, uz mali napredak tu i tamo".\n"Želela bih 'veliki prasak', ali ne vidim da bi to moglo da se desi", izjavila je Lunačekova koja je tokom diskusije kazala i da trenutna kriza u Evropi po njoj nije izbeglička kriza, već "kriza solidarnosti".


Srbija među rekorderima po sivoj ekonomiji u regionu - Bizlife.rs\nSrbija među rekorderima po sivoj ekonomiji u regionu\n14:31 Beograd, 13/05/2013\nSiva ekonomija u Srbiji, prema poslednjim podacima, dostiže oko 30 odsto bruto domaćeg proizvoda (BDP), što je za oko 15 odsto više nego u većini drugih zemalja regiona, pokazali su rezultati studije koju su sproveli USAID i Fondacija za razvoj ekonomske nauke (FREN).\nSiva ekonomija u Srbiji opala je sa 33,2 odsto u 2001. godini na 30,1 odsto BDP-a u 2010, rekao je jedan od autora studije i član FREN-a Saša Ranđelović i dodao da rezultati pokazuju da je siva ekonomija u Srbiji opadala tokom perioda ekonomskog rasta, a da je potom od početka ekonomske krize ostala skoro nepromenjena.\nPročitajte i >>> Koliko siva ekonomija košta Evropu?\nOd 11 zemalja regiona u periodu od 2000. do 2010. godine samo je Bugarska imala veći obim sive ekonomije od Srbije, posmatrano u procentu BDP-a, dok je Rumunija bila na približno istom nivou, naveo je on na predstavljanju studije pred poslanicima Skupštine Srbije. Ostvariv cilj za Srbiju bio bi da smanji sivu ekonomiju na nivo proseka zemalja centralne i istočne Evrope u roku od tri do pet godina, a da na nivo EU dođe za sedam do 10 godina, rekao je Ranđelović napominjući da je u razvijenim zemljama siva ekonomija 15 do 16 odsto BDP-a.\nPotencijalni dodatni javni prihodi koji bi se mogli ostvariti smanjenjem sive ekonomije u Srbiji procenjuju se na 0,8 do 1,1 odsto BDP-a u srednjem roku, odnosno na oko dva odsto u dugom roku, pokazali su rezultati studije. Prema rezultatima Ankete o uslovima poslovanja preduzeća, na osnovu mišljenja ispitanika o uključenosti sopstvenog preduzeća u sivu ekonomiju, oko 28 odsto privrednih subjekata u Srbiji bavi se sivom ekonomijom i to su preduzeća i preduzetnici koji imaju neformalno zaposlene ili koji plaćanja obavljaju gotovinski, rekao je Ranđelović.\nPokazalo se da su preduzetnici, mlade firme, privredni subjekti u građevinarstvu i oni sa sedištem u centralnoj Srbiji skloniji aktivnostima sive ekonomije od ostalih, napomenuo je on. Tako je učešće sive ekonomije u građevinarstvu 43 odsto, poljoprivredi 34 odsto, ugostiteljstvu i saobraćaju 33 odsto, rekao je Ranđelović i dodao da su preduzeća sa pet do 19 zaposlenih i ona sa 250 i više zaposlenih sklonija sivoj ekonomiji od drugih.\nRadi svođenja sive ekonomije u prihvatljive okvire potrebno je sinhronizovano i brzo primeniti mere iz četiri oblasti – fiskalne politike, pre svega smanjenje fiskalnog opterećenja rada, iz domena tržišta rada, zatim mere za smanjenje gotovinskih plaćanja i podsticanje bezgotovinskog plaćanja, kao i za poboljšanje uslova poslovanja, istakao je on.\nPredsednica skupštinskog Odbora za finansije Vesna Kovač istakla je da siva ekonomija razara supstancu svake države, a njeno suzbijanje uslov je da se određena zemlja legitimiše kao država vladavine prava. Ona je istakla da je u prethodnom periodu učinjen značajan napredak u jačanju finansijskog okvira zemlje i razvija se slobodno delovanje tržišnih snaga, ali su potrebni dalji napori za restrukturiranje privrede, jačanje konkurencije i unapređenje produktivnosti rada.\nPošto je na predstavljanju studije bilo svega desetak poslanika, upitana o tome, Kovač je rekla da je i sama bila iznenađena malim brojem poslanika, ali da se to može objasniti činjenicom da danas nema zasedanja, i da mnogi poslanici nisu iz Beograda.\nregion siva ekonomija Srbija


U vrtić zasad bez potvrde - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » U vrtić zasad bez potvrde\nSindikati traže da se ograniči broj dece koja dolaze u obdaništa\nRoditelji za sada nisu u obavezi da donose u vrtić potvrdu o obaveznom radu na radnom mestu, saopštilo je sinoć Ministarstvo prosvete reagujući na pisanje pojedinih medija da je ova mera doneta.\n0Piše: V. A. 17. novembra 2020. 09.36\n„Dva najvažnija pokazatelja, trenutan broj pozitivne dece (0,017 odsto) i zaposlenih (0,8 odsto), kao i prosečna dolaznost dece koja je u oktobru bila 68 odsto ukazuju da u ovom trenutku nema potrebe za smanjenjem broja dece u vrtićima i rasterećenjem kapaciteta“, navode u Ministarstvu.\nPredstavnici sindikata predškolskog vaspitanja i obrazovanja zatražili su na jučerašnjem sastanku sa ministrom prosvete Brankom Ružićem da se vrati na snagu odluka iz maja, da u vrtićima mogu da borave samo deca čiji roditelji su obavezni da budu fizički prisutni na poslu, što moraju da dokumentuju potvrdom poslodavca.\nPredsednica Samostalnog sindikata predškolskog vaspitanja i obrazovanja Bosiljka Jovanović kaže za Danas da će se predlog sindikata razmatrati danas ili sutra i da se još ne zna da li će biti prihvaćen.\nMeđutim, njena koleginica Suzana Lazarević, iz sindikata „Nezavisnost“, ističe da su predstavnici Ministarstva bili saglasni da pomenutu meru treba vratiti, ali da će se tek odlučiti hoće li to biti obaveza ili preporuka.\n– Naš zahtev je da to bude obavezno i ograničeno do zimskog raspusta jer je primećeno da se povećava broj zaraženih među zaposlenima u predškolskim ustanovama – rekla je Lazarević.\nJovanović kaže da im je na sastanku s ministrom predočeno da je dolaznost dece u vrtićima u prethodnom periodu oko 68 odsto na nivou cele Srbije.\n– Oni su rekli da su svesni činjenice da deca slabije obolevaju, ali da uviđaju mogući problem zbog porasta broja obolelih među zaposlenim što će dovesti do nedovoljnog broja izvršioca. Takođe su naveli da među zaposlenim u predškolskim ustanovama procentualno ima najmanji broj zaraženih u odnosu na ostale sektore obrazovanja. Mi kao sindikat nemamo podatke o broju zaraženih radnika i dece, jer predškolske ustanove te podatke dostavljaju lokalnim kriznim štabovima – kaže Jovanović.\nMinistarstvo prosvete je u saopštenju navelo da su predškolske ustanove u planiranju organizacije rada obavezne da poštuju zakonom propisane normative broja dece u vaspitnoj grupi i odluke o povećanju, odnosno smanjenju broja dece u vrtiću ili vaspitnoj grupi donose u tesnoj saradnji sa osnivačem, odnosno lokalnim kriznim štabom s obzirom na aktuelnu epidemiološku situaciju u konkretnoj lokalnoj zajednici i potrebu primene odgovarajućih preventivno-zaštitnih mera.\nEpidemija u četiri vrtića\nEpidemija korona virusa je proglašena u četiri vrtića na teritoriji beogradskih opština Vračar, Zvezdara, Novi Beograd i Palilula, potvrđeno je u petak Danasu u Gradskom zavodu za javno zdravlje Beograda. Kako je naš list objavio, jedan od vrtića u kome je proglašena epidemija je „Nada Purić“ na Vračaru, a vest o tome dobili smo od roditelja koji su se javili našoj redakciji. Više čitalaca je tražilo da objavimo imena ostala tri vrtića u kojima je proglašena epidemija, ali to nisu želeli da nam kažu ni u Gradskom zavodu za javno zdravlje, ni u Sekretarijat za obrazovanje i dečju zaštitu.\nDeca, Korona virus, VrtićiBeograd\nSarajevski ministar: Nama jedino ostaje da pošaljemo vojku u tržne centre


U Teočaku započela implementacija projekta "Uticaj psihoaktivnih supstanci na bezbijednost u saobraćaju"\nU Teočaku započela implementacija projekta “Uticaj psihoaktivnih supstanci na bezbijednost u saobraćaju”\nPokaznom vježbom članova Dobrovoljnog vatrogasnog društva “Teočak” za učenike osnovne škole započete su projektne aktivnosti u okviru projekta “Uticaj psihoaktivnih supstanci na bezbijednost u saobraćaju.\nRiječ je o nastavku saradnje između Osnovne škole „Teočak“, DVD” Teočak” i Vijeća mladih općine Teočak kao nositelja projektnih aktivnosti.\nBila je ovo još jedna prilika da se učenici detaljnije upoznaju sa radom DVD Teočak kao i da posjete novoizgrađeni vatrogasni dom u Teočaku. Projektne aktivnosti realizuju se uz finsnsijsku pomoć općine Teočak i Ministarstva trgovine, turizma i saobraćaja TK.\nPrethodna vijestRamo Džilić: Čuvar vodeničarskog zanata (FOTO/VIDEO)\nSlijedeća vijest“Pao” Fejsbuk Mesindžer širom Evrope


SEEbiz.eu / Crna Gora prihodovala preko 100 miliona eura od akciza na gorivo\nakcize na gorivo crnogorska ekonomija Vlada Crne Gore\nDatum objave: 18.09.2019. - 13:00:25\nPODGORICA – Crna Gora je od akciza na gorivo za osam mjeseci ove godine prihodovala 100,53 miliona eura, što je za 3,68 odsto više nego u istom periodu 2018. godine, saopšteno je Dnevnim novinama u Ministarstvu finansija.\nAkciza na litar eurodizela, koji prema poslednjem obračunu košta 1,21 evra, iznosi 44 centa. Kada je reč o eurosuperu 95 i 98, crnogorska država po litru tog goriva, na cenu od 1,29 odnosno 1,33 evra, ubira 55 centi.\nIz Ministarstva finansija su dodali da prihodi od akciza na mineralna ulja i njihove derivate čine 8,56 odsto ukupnih prihoda budžeta za osam meseci.\nKada je reč o prošloj godini, u državni budžet se po osnovu akciza na gorivo slilo 163,7 miliona evra.\nU Ministarstvu su najavili da će se, prema programu rada vlade, Zakon o akcizama menjati u četvrtom kvartalu, krajem godine.\nPoslednje izmene, kada je reč o visini akcize na mineralna ulja, njihove derivate i supstitute, izvršene su pre dve godine, donošenjem Zakona o izmenama i dopunama zakona o akcizama.\n"Navedenim izmenama izvršeno je povećanje visine akcize na olovni i bezolovni benzin, kao i na gasna ulja u zavisnosti od namene za koju se ta ulja koriste – motorni pogon, industrijske i komercijalne svrhe i za svrhe grejanja. Kada je reč o promenama visine akcize na mineralna ulja, Ministarstvo će detaljno razmotriti takvu odluku, vodeći računa o prioritetima ekonomske, odnosno fiskalne politike, njihovom uticaju na ukupne prihode budžeta", istakli su u resoru ministra Darka Radunovića.\nPrema poslednjim podacima iz Biltena Ministarstva ekonomije, cena eurosupera 95 u Crnoj Gori viša je od proseka u regionu, dok je eurodizel jeftiniji od prosečne regionalne vrednosti.\nLitar eurosupera 95 u Crnoj Gori trenutno košta 1,29 evra, u Hrvatskoj 1,33, a u Albaniji 1,45 evra, dok je litar tog goriva jeftiniji u Srbiji, Severnoj Makedoniji i Bosni i Hercegovini gde košta 1,26, odnosno 1,09 i 1,16 evra.\nEurosuper 95 je na evropskom tržištu najjeftiniji u Severnoj Makedoniji, a najskuplji u Holandiji gde košta 1,63 evra.\nKada je reč o eurodizelu, građani Crne Gore će naredne dve sedmice litar tog goriva plaćati 1,21 evro, dok je u Albaniji 1,45, Srbiji 1,36 evra, Hrvatskoj 1,31, a u BiH 1,18 evra.\nNajjeftiniji eurodizel, po ceni od 99 centi, plaćaju građani Severne Makedonije, dok Šveđani za litar tog naftnog derivata izdvajaju 1,51 evro, što je najskuplje u Evropi, prenosi portal Cdm.me.


Vladika Grigorije prisustvovao Svetosavskom koncertu | Palelive.com\nPočetna Regija Istočno Sarajevo Vladika Grigorije prisustvovao Svetosavskom koncertu\nVladika Grigorije prisustvovao Svetosavskom koncertu\nISTOČNO SARAJEVO – U Kulturnom centru Istočno Novo Sarajevo večeras je održan Svetosavski koncert kojem je prisustvovao i Njegovo preosveštenstvo episkop zahumsko-hercegovački i primorski Grigorije.\nKoncert, na kojem su učestvovali Etno-grupa „Trag“ iz Laktaša i Hor „Bejziks“ iz Istočnog Sarajeva, organizovala je Srpska pravoslavna crkvena opština novosarajevska.\nParoh novosarajevski jerej Mladen Drobnjak poručio je da se ovom manifestacijom želi ukazati vjernicima na lik i djelo Svetog Save, a samim tim i očuvati sjećanje na velikog prosvetitelja.\nDrobnjak je izrazio zadovoljstvo zbog velikog interesavanja i posjećenosti manifestacija koje su organizovane u okviru „Svetosavskih svečanosti“.\nUmjetnički rukovodilac grupe „Trag“ Valentina Milekić rekla je da ta grupa večeras predstavlja novi projekat pod nazivom „Etno bal“, kojim se pokušava obnoviti tradicija balova, prvenstveno svetosavskih, koji još od 19. vijeka predstavljaju kulturno nasljeđe Srba.\n„Ovo nije prvi put da smo u Istočnom Sarajevu, imali smo čast da u više navrata nastupamo pred prepunim salama, što nam je posebno drago“, navela je Milekićeva.\nOna je dodala da etno grupa „Trag“ vokalno-instrumentalni sastav koji njeguje tradicionalnu muziku sa prostora Balkana, te da se na njihovom repertoaru nalaze pjesme iz Srbije, Crne Gore, Makedonije, Bugarske, Republike Srpske i splet romskih pjesama.\nMilekićeva je naglasila da su za 13 godina, koliko grupa postoji, izdata dva albuma i održano više od 500 koncerata u zemlji i inostranstvu.\nOsim vladike Grigorija i velikog broja vjernika, koncertu su prisustvovali predstavnici vjerskog, političkog i kulturnog života grada Istočno Sarajevo.\nPrethodni članakObezbijediti sredstva za održavanje trke\nNaredni članakTeo i Matea uselili u novi dom – „Brod koji ih vodi ka ljepšoj budućnosti“


Protest opozicije ispred Skupštine Srbije u vreme policijskog sata\nIspred Skupštine Srbije u Beogradu održan je protest predstavnika više opozicionih političkih stranaka, koji je završen zviždanjem u 20:05, vreme kada deo građana Srbije pravi buku sa svojih balkona i prozora u znak revolta zbog mera koje je Vlada uvela zbog pandemije korona virusa.\nPredstavnici opozicije su prethodno, od 20 do 20:05 tapšali u znak podrške zdravstvenim radnicima koji bore sa pandemijom.\nProtest je počeo u 18 časova, u vreme kada je na snagu stupila zabrana kretanja koja će trajati do subotu u 5 sati ujutru, a povod je, kako su rekli, „neustavno uvođenje vanrednog stanja“ i „mera zatvaranja građana Srbije“.\nNa protestu su bili lideri i članovi stranaka članica Saveza za Srbiju (SzS), kao i Pokreta slobodnih građana (PSG), Socijaldemokratske stranke (SDS). Te stranke su se pre uvođenja vanrednog u Serbiji zalagale za bojkot izbora, a bojkotovala su i sednicu Skupštine Srbije koja je održana u utorak.\nUoči prtoesta, koji je održan u vreme kada je kretanje zabranjeno, istaknuto je na njega nisu pozvani građani.\nSavez za Srbiju: Bojkot sednice Skupštine i protest\nNa početku protesta, okupljeni su seli na stepenište ispred zgrade Parlamenta Srbije u znak protesta protiv, kako su rekli „neustavnog uvođenja vanrednog stanja“ i „mera zatvaranja građana Srbije“.\n„Mi smo danas ovde da iskažemo naš protest protiv ludila u kome živimo, protiv toga da treba da budemo srećni ako neko reši da nas ne zatvori 83 sata, protiv toga što ne može niko da nam objasni zašto danas od 18 do subote u ujutru ne možemo napolje, a onda u subotu i nedelju možemo, protiv svih besmislenih i rigidnih mera, uz napomenu da smo sve one mere, neke čak i teške kao što je izolacija najstarijih, podržali“, rekao je Dragan Đilas, lider Stranke slobode i pravde, članice SzS.\n„Mi smo ovde da pokažemo da ne pristajemo na to da postoje građani drugog reda. Građani drugpg reda smo svi mi koji nismo članovi vladajuće stranke i mi koji ne pristajemo da mislimo i govorimo kao vladajuće stranka“, rekao je predsednik Demokratske stranke (DS) Zoran Lutovac.\nPredsednik opozicionog Pokreta za preokret Janko Veselinović rekao je da je u pitanju protest zbog vanrednog stanja i zbog toga što je, kako je naveo, "režim Aleksandra Vučića građane protivustavno zatvorio", ali i zbog onoga što se sinoć dešavalo u više gradova Srbije.\n"Sinoć su navijačke grupe, funkcioneri Srpske napredne stranke, upalili iskru koja može da situaciju u Srbiji usmeri u pogrešnom smeru, za koji nijedan od ovih ljudi koji sede ovde nije voljan da se desi. Čini se da neko drugi, sa druge strane, tu iskru potpaljuje", rekao je Veselinović.\nPredsednik Pokreta slobodnih građana Sergej Trifunović je rekao da su svi koji su se okupili „građane od početka pozivali da ostanu kod kuća, da vode računa o sebi i svojim najbližima, kao i da su se, u otvorenom pismu vlasti, stavili na raspolaganje“.\n"Struka koja je kupljena od strane ovog režima nas je slala u šoping u Milano, govorila medicinske besmislice da su žene zaštićene hormonima od korona virusa... Ministar zdravlja je govorio dve nedelje pre nego što je uvedeno vanredno stanje da injekciju protiv korone naši doktori mogu da naprave za dva dana, svet je ostao zadivljen tom činjenicom“, rekao je Trifunović.\nPredstavnici opozicionih piolitičkih partija su ranije tokom dana pokušali i da Ustavnom sudu predaju zahtev za ocenu ustavnosti uredbe o uvođenju vanrednog stanja zbog epidemije koronavirusa, ali, pošto sud ne radi, zahtev su ostavili na vratima, a poslali su ga i poštom.\nIspred Skupštine se, kako su javljajli reporteri sa lica mesta, tokom protesta opozicije okupilo i nekoliko starijih sugrađana koji su skandirali protiv lidera opozicije, ali incidenata između dve grupe nije bilo.\nProtest su pratile brojne novinarske ekipe, a tokom njega nije bilo vidljivijeg prisustva policije.


EU planira 'pravo na servisiranje' pravila za telefone i tablete\nPočetnaVestiBiznis ITIT TržišteEU planira 'pravo na servisiranje' pravila za telefone i tablete\n13.03.2020 12:06 | 0 Biznis IT\nEvropska Unija (EU) je usvojila novi akcioni plan (Circular Economy Action Plan), koji uključuje nekoliko ciljeva kojima Unija teži. Jedan od ovih ciljeva je i uvođenje "prava na servisiranje" građanima EU, a ovo bi trebalo da zaživi do 2021. godine.\nUkoliko budu uspešno implementirana, ova pravila će značiti da će uređaji biti od koristi duže pre nego što budu morali da se recikliraju ili završe na deponijama. Planovi su predstavljeni kao deo širih inicijativa za različite proizvode, koji uključuju i tekstile, plastiku, ambalažu i hranu, sa ciljem da ekonomski blok postane neutralan prema klimatskim promenama do 2050. godine.\nPored uvođenja novih pravila u okviru "prava na servisiranje", EU želi i da proizvodi od starta budu održiviji kada je dizajn u pitanju. U okviru novog plana, proizvodi bi trebalo da budu izdržljiviji, podobni za višekratnu upotrebu, dostupni za nadogradnju i konstruisani od većeg broja recikliranog materijala. EU se nada i da će moći da nagrađuje proizvođače koji ostvare ove ciljeve. Konačno, Evropska Unija razmatra nove šeme koja će potrošačima omogućiti da lakše prodaju ili vrate stare telefone, tablete ili punjače.\nEU je prošle godine predstavila "pravo na servisiranje" pravila za kućne uređaje, kao što su televizori, frižideri i veš mašine, a sada svoja pravila o ekološkom dizajnu želi da proširi na elektronske uređaje. Prema navodima The Guardiana, veruje se da se manje od 40 procenata ovih uređaja reciklira u EU.\nPogledajte još: Huawei je dobio novo produženje licence od strane administracije SAD\nPostavlja se pitanje koliko će ovih inicijativa biti funkcionalno u praksi, a zvanična najava Evropske Unije ne daje direktan odgovor na ovo. Na primer, da li će kompanije biti forsirane da omoguće korisnicima da servisiraju svoje uređaje ili će pravila dozvoliti kompanijama da primoraju kupce da im se obrate direktno?\nOvo zakonodavstvo je još uvek u ranoj fazi i moraće da ga odobre države članice EU, kao i Evropski parlament, kako bi postalo zakon. Više detalja i dokumentacije o ovom akcionom planu je dostupno ovde.\nMeizu proslavlja 17. rođendan, predstavlja Meizu 17 5G u aprilu\nRealme 6i će imati 48MP četvorostruki sistem kamera\nGartner: Globalna isporuka uređaja će zabeležiti pad od skoro 14% zbog COVID-19 pandemije 27.05.2020 15:37 0\nOnePlus je potvrdio da će ponovo proizvoditi pristupačne telefone 27.05.2020 12:52 0\nKirin 1020 će po planu biti dostupan na Huawei Mate 40 liniji telefona 24.05.2020 19:51 0\nLenovo objavio finansijske rezultate za fiskalnu godinu i četvrto tromesečje 21.05.2020 18:04 0\nDo sada je globalno isporučeno preko 80 miliona telefona iz Honor X serije 20.05.2020 16:46 0\nOptička stabilizacija slike ove godine stiže na Samsungovu A seriju telefona 20.05.2020 16:01 0\nPredstavljen Honor V6 tablet: 2K ekran, 5G, Magic Pencil 19.05.2020 09:27 0\nApple bi mogao predstaviti 9-inčni iPad Mini naredne godine 15.05.2020 12:34 0\nHonor će predstaviti i novi tablet - V6 5G 13.05.2020 20:52 0


SOMBORCI 70 DANA PROTESTUJU PROTIV KOVID MERA - Sombor portal\nPočetna Sombor SOMBORCI 70 DANA PROTESTUJU PROTIV KOVID MERA\nU Srbiji je 23. oktobra 2021. stupila na snagu Uredba o kovid propusnicama, koja trenutno propisuje da od 20 časova svi gosti u ugostitljskim objektima (u zatvorenom prostoru) moraju imati kovid propusnicu. U međuvremenu, medicinski deo kriznog štaba je u više navrata tražio da takozvani „zeleni sertifikat“ bude obavezan 24 sata, ali takva odluka do danas nije doneta.\nOd dana kada su uvedene kovid propusnice pa sve do danas, na trgu Svetog Georgija u Somboru se svako veče u 19 časova održava protest protiv kovid mera. Naši sugrađani okupljeni oko grupe „Sombor protiv kovid pasoša“ već sedamdeset dana, bez obzira na vremenske prilike, u centru grada iskazuju svoje nezadovoljostvo kovid merama i ukazuju na njihovu nelegitimnost.\nGrađani Sombora su se kao narod samoorganizovali, na šta imamo zakonsko pravo, a protiv Kovid propusnica, sa ciljem odbrane temeljnih ljudskih sloboda i osnovnih ljudskih prava. Sedamdeset dana Somborci se svakog dana okupljaju na trgu Svetog Đorđa i mirnim protestima, koji su ispraćeni budnošću policije, pokušavaju na miran način da nadležnim institucijama skrenu pažnju i ukažu na nelegitimnost i neustavnost kovid mera, kaže Tihomir Milanović ispred neformalne grupe „Sombor protiv kovid pasoša“.\nOn dodaje da je svaki dan protesta koordinisan sa policijom, koja je upoznata sa detaljima protesta i trasom kretanja, koju organi reda i obezbeđuju. Milanović napominje da do sada na njihovim skupovima nije zabeležen nikakav incident i objašnjava da se na ovim protestima građani bore za ukidanje kovid mera i vraćanje slobode izbora narodu.\nZa sedamdeset dana protesta nije zabeležen ni jedan incident koji bi zahtevao intervenciju policije. Tokom skupova se preko razglasa obraćamo ljudima i tako pokušavamo da ih obavestimo o svim zakonskim i ustavnim pravima koja ima svaki građanin. Našim sugrađanima posebno skrećemo pažnju da se edukuju i prouče zakon i Ustav Republike Srbije, kako bi se i samostalno zaštitili. Zbog kovid mera koje su neustavne i nezakonite, sve je veći pritisak i represija na građane Sombora i Srbije, kojima se uskraćuju temeljne slobode i osnovna ljudska prava. Svakodnevno se vrše prisile, ucene i zastrašivanja građana u firmama i objektima gde su zaposleni, a mi kao udruženje građana se borimo za ukidanje kovid mera i vraćanje slobode izbora narodu. Niko nema pravo narodu da ograničava kretanje i oduzima temeljne slobode i u tom pogledu, preduzeli smo konkretne korake i podneli nekoliko krivičnih prijava za krivično delo diskriminacije i krivično delo prinude, rekao je Tihomir Milanović.\nPrema njegovim rečima, nezvanično najduži protesti u Somboru ikada, biće nastavljeni sve dok se ne po povuku kovid mere.\nProteste i borbu za slobodu ćemo nastaviti sve dok se ne povuku kovid mere, dok ne prestanu ucene, uslovljavanja i zastrašivanja građana. Posebno bi napomenuo da uredba koju je Vlada Srbije donela na predlog kriznog štaba, a koju su oglasili u službenom glasniku Republike Srbije, nije u skladu sa zakonom i Ustavom Republike Srbije i kao takva se ne može koristiti za kažnjavanje građana, jer je Ustav najviši pravni akt Srbije. U skladu sa zakonom i Ustavom Republike Srbije, zahtevaćemo krivičnu odgovornost svih koji su učestvovali u ovom kovid teroru, represiji, ucenama i zločinu protiv čovečnosti, zaključio je Milanović.\nDa su protesti isključivo građanski i pre svega mirni, dokazuju fotografije i video snimci koji se nalaze na Fejsbuk stranici „MI NEĆEMO STATI Sombor protiv kovid pasoša„, na kojima se vidi da skupovima prisustvuju čitave porodice, građani sa decom…\nPrethodniPozorišni repertoar za januar\nSledećiKolonoskopija otkriva probleme sa debelim crevom


Inovacije 7xi konzola\n7ki je revolucionarni način da se poveže svoje članove da zapanjujući zabave, medija favorite društvenih, efikasnog praćenja fitnes i potpuno izgradnje komunikacija od vas. Takođe je genijalan način za upravljanje svoju opremu da ubrza održavanje i servis, što povećava mašine raspoloživost. Svi podaci do kojih 7ki prikuplja je dostupan na otvorenu platformu, tako da je tvoj koristiti za optimizaciju poslovanja i izgradnja lojalnosti članova.\nKonzola ima aplikacija interfejs fitnes-optimizovan sa selektivnim funkcionalnosti. To znači da korisnici mogu da prate svoje društvene izvode i pristup zabavnim favorita, dok oni vrše, ali oni ne mogu pokušati ništa što bi moglo razbiti svoj ritam ili ometa njihov osnovi. Želeli smo funkcionalnost na-the-fli koje korisnici mogu da rade dok su trening. Takođe fokusirani na interfejsu aplikacije za ograničavanje veb pretraživanje, što može uvesti viruse ili da dovede do pristupa neprikladnim sadržajima. Interfejs aplikacija drži pojedince u kontroli i daje vam kontrolu nad onim što oni mogu da dožive u vašem objektu.\nŠto je još bolje je da smo sve to izgrađen na platformi koja se može poboljšati daljinski. To znači da vaš 7ki iskustvo će evoluirati da uključi nove karakteristike i funkcionalnost kao tehnologija razvija. Kao što smo saznali više o tome kako korisnici žele da komuniciraju sa konzolom - i sa vašeg objekta - možemo uključiti te uvid direktno u iskustvu bez ikakvog kroči na kardio podu. 7ki će nastaviti da se poboljšavaju tokom vremena, tako da vaši članovi nastaviti da najnoviji i inovativno treninga iskustvo moguće. I ništa od toga nije moguće bez Matrik.


Saša Janković: Svedočio sam u slučaju ubistva Ivanovića po zahtevu suda u Prištini :: Vesti\nVesti / Saša Janković: Svedočio sam u slučaju ubistva Ivanovića po zahtevu suda u Prištini\nPrema njegovim rečima, prištinsko pravosuđe tražilo je njegovo svedočenje zato što je došlo u posed njegovih razgovora s Ivanovićem, u kojima je lider PSG-a razgovore više puta završavao rečima da je život Ivanovića u opasnosti, i da treba da "pazi na sebe i svoju porodicu".\n"(Ivanović) je tokom tog sastanka naveo ko, gde i kako mu pretio... Vučić ga je pitao da li planira saradnju sa Srpskom listom. Nakon što je Ivanović odgovorio da ne želi da sarađuje sa ljudima iz politike i kriminala, Vučić je 40 minuta (do kraja sastanka) ćutao", rekao je Janković i dodao da je Ivanoviću već tada rekao da je to "loš znak", zbog kog je posumnjao da je Ivanoviću život ugrožen.\nOn je naveo da je Ivanović pre svog ubistva predsedniku i u centrali Bezbednosno-informativne agencije izneo podatke da je njegovim saradnicima prećeno i da su "očigledno praćeni", da je jasno koje ljude je Ivanović sumnjičio, ali da sam ne zna njihova pojedinačna imena i da ih nije izneo Tužilaštvu.\nJanković je kazao da je važno što je sinoć došlo do pogoršanja situacije na Kosovu hapšenjem četvoro Srba u severnom delu Kosovske Mitrovice, koje je nazvao "bacanjem prašine u oči" i koje treba da sakrije "činjenicu da istraga stoji u mestu".\n"Srbija ne može da ostane talac, jer ja nisam jedini ko želi da priča o tome", rekao je Janković.\nOliver Ivanović saša janković svedočenje PSG\nPSG: Skrivanje presuda Evropskog suda za ljudska prava štetno po građane Srbije


Home / Donacija\nUdruženje Kraljevina Srbija je jedino monarhističko udruženje u Srbiji koje deluje pod pokroviteljstvom NjKV Prestolonaslednika Aleksandra. Ono je osnovano kao nevladina i neprofitna organizacija od strane studenata Beogradskog Univerziteta sa osnovinim ciljem povratka i promocije monarhističkog oblika vladavine u našoj zemlji. Isto tako se bavmo očuvanjem srpske tradicije, obeležavanjem značajnih istoriskih datuma vezanih za kraljevsku porodicu Karađorđević i našu zemlju u opšte. Značajna delatnost Udruženja jesu i kulturne i edukativne aktivnosti sa ciljem da se omladina vaspita u monarhističkom duhu i po uzoru na najsvetlije srpske tradicije.\nBitnu stavku u našem radu predstavlja pomoć Kraljevskoj porodici i Kraljevskom dvoru u organizovanju i sprovođenju svojih aktivnosti, koje na svaki način podržavamo.\nZa sve pomenute aktivnosti potrebna su značajna sredstva koja kao neprofitno udruženje koje funkcioniše na volonterskom principu pribavljamo putem članarine od samih članova i po osnovu donacija.\nZahvaljujući dobroj volji naših članova i prijatelja i neizmernom trudu i radu aktivnih članova i rukovodstva Udruženja ono funkcioniše već više od sedam godina i neprestano širi svoju mrežu odbora i aktivnosti po celoj Srbiji, regionu i dijaspori.\nPozivamo sve ljude dobre volje da pomognu naš dalji rad i time omoguće da jedino Udruženje pod pokroviteljstvom NjKV Prestolonaslednika Aleksandra nastavi i unapredi svoj rad i time doprinesemo bržem povratku ustavne parlamentare monarhije u našoj voljenoj zamlji i time joj omogućimo ekonomski, kulturni i moralni preporod koji zaslužuje i koji joj je preko potreban.\nPostanite deo našeg tima, postanite dobrotvor Udruženja Kraljevina Srbija i time upišite svoje ime u knjigu istorije doprinoseći vaspostavljanju monarhije u Srbiji, na koju će vaši potomci biti ponosni.\nDONACIJE MOŽETE UPLATITI NA NAŠE RAČUNE KOD RAIFFEISEN BANKE:\nZa donacije iz Srbije, uplatom na račun br. 265-1630310004894-80\nZa donacije iz inostranstva, uputstva za uplatu preuzmite OVDE\nDodatne informacije mogu se dobiti putem e-pošte info@kraljevinasrbija.com


OSSRB - Skoro 100 odbojkašica i odbojkaša se vratilo u Srbiju u poslednjih 18 meseci\nU poslednjih 18 meseci u Srbiju se vratilo 40 odbojkašica i 45 odbojkaša, koji su značajno doprineli rezultatima srpskih klubova u Evropskim kupovima 2021 i 2022. Na spisku igračica i igrača koji su se vratili iz inostranstva su i trofejne reprezentativke i reprezentativci: Ana Bjelica, Bojana Drča, Ana Živojinović, Ana Antonijević, Nikola Peković, Miloš Terzić, Miloš Vemić, David Mehić, Novica Bjelica…\nSrbija je u CEV Evropskim kupovima 2021. imala maksimalan broj učesnika (7) prvi put od sezone 2010/2011.\nS obzirom na rezultate ostvarene prethodnih godina, odnosno neigranje u Evropskim kupovima, u ovogodišnjem takmičenju Srbiju je na početku predstavljalo samo 6 klubova. Ub i Vojvodina NS seme su učesnici grupne faze Lige šampiona 2022. Ub je u debitantskoj sezoni zabeležio prvu pobedu, a Novosađani imaju šanse da se plasiraju u četvrtfinale.\nTENT iz Obrenovca je napravio veliki korak ka polufinalu Kupa izazivača, gde ga očekuje još jedan duel protiv rumunske Medžidije (prvi meč 3:1 za TENT), dok je Niš zaustavljen u šesnaestini finala od portugalskog Sportinga iz Lisabona.\nU Kupu CEV, Železničar iz Lajkovca i Ribnica iz Kraljeva su takmičenje završili u šesnaestini finala. Turski Ezačibaši, za koji igraju Maja Ognjenović i Tijana Bošković, bio je bolji od Železničara, dok je češki Karlovarsko Čez eliminsao Ribnicu.\nU Evropskim kupovima 2021. u konkurenciji odbojkašica, TENT je igrao u kvalifikacijama za Ligu šampiona i takmičenje u Evropi završio u polufinalu Kupa CEV, Ub je igrao u četvrtfinalu Kupa CEV, a Jedinstvo iz Stare Pazove je u poslednji čas odustalo od učešća u Kupu izazivača zbog problema izazvanih virusom korona.\nU Evropskim kupovima 2021. u konkurenciji odbojkaša, Vojvodina NS seme je igrala u kvalifikacijama za Ligu šampiona, a učešće je završila u osmini finala Kupa CEV. Niš je zaustavljen u četvrtfinalu Kupa CEV, Mladi radnik u osmini finala Kupa CEV, dok je Partizan Soker u poslednji čas odustao od učešća u Kupu izazivača zbog problema izazvanih virusom korona.


ZAKON O MATIČNIM KNJIGAMA: Od 1. januara 2020. godine nove usluge iz oblasti matičnih knjiga, koje će konzularna predstavništva ubuduće pružati našim državljanima u inostranstvu\nOd 1. januara 2020. godine, očekuje se da diplomatsko - konzularna predstavništva Srbije u inostranstvu vode matične knjige u Registru matičnih knjiga, rekao je ministar državne uprave i lokalne samouprave Branko Ružić.\nU narednom periodu očekuje se elektronsko povezivanje predstavništava sa Registrom matičnih knjiga, što će omogućiti realizaciju ovog projekta.\nOvo elektronsko povezivanje omogućiće našim konzulatima da nadležnim organima u zemlji prosleđuju elektronske prijave rođenja, zaključenja braka u onim diplomatsko konzularnim predstavništvima gde je to omogućeno, smrti državljana Srbije koje su nastale u inostranstvu.\nPrema njegovim rečima, to će biti od značaja za naše građane, koji su do sada trošili i vreme i novac za nešto što će sada uprava da uradi za njih.\nOn je podvukao da je digitalizacija javne uprave među prioritetima Vlade, a njen cilj je da doprinese pružanju visokog kvaliteta usluga našim građanima, i to ne samo u Srbiji, već i van granica naše zemlje.\nU tom delu, kako je ukazao, saradnja sa Ministarstvom spoljnih poslova je u prethodnom periodu bila veoma dragocena.\nRužić je najavio da će dva ministarstva zajedno raditi na pripremi i informisanju službenika u diplomatsko-konzularnim predstavništvima za rad u Registru matičnih knjiga, kako bi od 1. januara 2020. godine ova usluga bila dostupna građanima.\nIzvor: Vebsajt Vlada, 10.07.2019.


Počinje fudbalska Liga nacija: Srbija gostuje u Moskvi - Sputnjik Srbija\n17:17 07 Maj 2021\nPočinje fudbalska Liga nacija: Srbija gostuje u Moskvi\n22:19 02.09.2020 (osveženo 22:49 02.09.2020) Preuzmite kraći link\nNova sezona UEFA Lige nacija počinje u četvrtak 3. septembra, a fudbaleri Srbije u Grupi 3 B Lige na startu gostuju selekciji Rusije u Moskvi.\n„Oni su jako dobra reprezentacija koja je svoj kvalitet pokazala na Svetskom prvenstvu. Imaju dobru hemiju, zajedništvo, iskustvo, igrače koji se nalaze u zrelim, lepim godinama. Sigurno su trenutno jedna od ponajboljih reprezentacija“, rekao je selektor Srbije Ljubiša Tumbaković na konferenciji za medije u Moskvi i dodao da će ekipi značajno nedostajati Nemanja Matić, koji je odlučio da se povuče iz državnog tima.\nAdut Srbije sutra uveče u Moskvi mogao bi da bude debitant Đorđe Despotović, koji pruža odlične partije u ruskoj ligi u dresu Rubina iz Kazanja.\n„Svako od nas će imati mogućnost da pokaže svoje kvalitete. Poznajem sve igrače, svi ćemo želeti da damo svoj maksimum u ovom trenutku. Mislim da se Rusi nalaze u dobroj formi, ali i mi smo sveži, željni igre, dokazivanja i dobrog rezultata“, istakao je Despotović.\nTri dana kasnije Srbija će dočekati Tursku, a Rusija će gostovati u Mađarskoj.\n„Orlovi“ su u Moskvi održali i trening, a više fotografija možete pogledati u našoj galeriji.\nFudbalska Liga nacija: Srbija protiv Rusije, Turske i Mađarske\nSrbija, reprezentacija, Fudbal\n07/05 16:47 Obeležene 22 godine od bombardovanja Niša kasetnim bombama


Iran i Rusija osnivaju zajedničku banku - 19.11.2015, Sputnik Srbija\nIran je odobrio predlog Ruske Federacije o stvaranju zajedničke rusko-iranske banke, izjavio je zamenik predsednika međuvladine komisije Mehdi Mohtašami. 19.11.2015, Sputnik Srbija\nvesti, ekonomija, iran\n18:45 19.11.2015 (Osveženo: 19:09 19.11.2015)\n© Host photo agency / Uđi u foto-galerijuVladimir Putin i Hasan Rohani\nIran je odobrio predlog Ruske Federacije o stvaranju zajedničke rusko-iranske banke, izjavio je zamenik predsednika međuvladine komisije Mehdi Mohtašami.\n„Osnivanje zajedničke banke jedan je od ciljeva međuvladine komisije. Dobili smo taj predlog od ruske strane, i to je analizirala Centralna banka Irana. Postoji odobrenje i konsenzus iranske strane za stvaranje takve zajedničke banke“, rekao je Mohtašami.\nOn je naveo da je to „neverovatno važno“ za Iran, jer su sada iranske banke pod sankcijama.\n12 Novembar 2015, 11:37\n„Jedan od mehanizama koji može da omogući i ubrza trgovinsku saradnju dveju zemalja jeste stvaranje takve zajedničke banke. Nema nikakvih primedbi povodom stvaranja banke, ali je neophodno proučiti detalje“, naglasio je on.\nRanije je ministar energetike Rusije Aleksandar Novak saopštio da Rusija i Iran razmatraju osnivanje zajedničke rusko-iranske banke koja će finansirati konkretne investicione projekte.\nPočetni kapital zajedničke rusko-iranske banke mogao bi da bude 500 miliona dolara, rekao je Mohtašami.\n„To zavisi od projekata koje će omogućavati ova banka. Primarni kapital bi mogao da bude 500 miliona dolara, a potom da se uvećava kada se razvije saradnja u oblasti trgovine i zajedničkih projekata“, naveo je on.\nPrema njegovim rečima, „banka će za početak raditi u korist bilateralne saradnje — trgovine, ekonomije, određenih projekata“.


Putari iz Nibens grupe odblokirali puteve u Srbiji\n► Putari iz Nibens grupe odblokirali puteve u Srbiji\nRadnici nekoliko preduzeća iz sastava Nibens grupe danas su ponovo blokirali puteve u Srbiji, zahtevajući deblokadu računa njihovih firmi, isplatu zaostalih plata i nastavljanje ugovorih poslova na koridorima 10 i 11. Blokada je trajala do 15 sati.\nRadnici preduzeća iz sastava "Nibens grupe" odblokirali su puteve u 15.00 i Vladi dali rok od sedam dana da reaguje na zahteve radnika.\nKako je saopšteno, jedino će sindikat "Partizanskog puta" iz Beograda sutra organizovati protest radnika tog preduzeća ispred Vlade Srbije.\n"Sindikalne organizacije Preduzeća za puteve 'Beograd', 'Vojvodina-Bačkaput' iz Novog Sada, Preduzeća za puteve 'Kragujevac' i 'Niš', danas su poslali još jednu opomenu nadležnim organima zahtevajući deblokadu računa njihovih firmi, isplatu zaostalih plata i nastavljanje ugovorih poslova na Koridorima 10 i 11.\nRadnici iz Kragujevca su blokirali ulaz tog grada kod kružnog toka (kod Krsta), prilaz iz Batočine, Preduzeće za puteve "Beograd" je blokiralo Ustaničku i Kruševačku ulicu u Beogradu, Požarevečki put, petlju kod Požarevca i Ibarsku magistralu.\nPreduzeće "Vojvodina-Bačkaput" blokiralo je pet prilaznih puteva Novom Sadu, a putari iz Niša ulaz i izlaz iz tog grada.\nPreduzeće za puteve "Vranje" nije danas učestvovalo u najavljenoj blokadi puteva jer je ispunjen minimalni deo zahteva radnika isplatom dela zarade za februar ove godine.\n"Ovo je deljenje žutih kartona, a uskoro će crveni kartoni da rade", kazala je ranije danas Vukanović.\nVećinski vlasnik grupe "Nibens", Milo Đurašković, uhapšen je pre mesec dana zajedno sa rukovodiocima nekoliko firmi iz te grupacije zbog sumnje da su u privatizaciji kruševačkog FAM-a to preduzeće oštetili za 32 miliona evra.\nU sastavu Nibens grupe sada je 12 preduzeća koja zapošljavaju 5.200 radnika, od kojih je većina na prinudonom odmoru zbog blokade računa firme i nagomilanih dugova.\nTa preduzeća duguju 110 miliona evra bankama koje su sa predstavnicima Vlade dogovorile da učestvuju u njihovoj reogranizaciji i postavljanju novog menadžmenta.\nAgencija za privatizaciju je prošle nedelje raskinula ugovor o prodaji FAM-a, a kontroliše još pet ugovora o prodaji preduzeća koja su u sastavu Nibens grupe - Preduzeće za puteve "Beograd", Vojvodinaput-Bačkaput Novi Sad, Budućnost iz Preševa, Partizanski put iz Beograda i ZGOP Novi Sad.\nPored tih preduzeća u sastavu Nibens grupe su i Preduzeće za puteve "Niš", Preduzeće za puteve "Kragujevac", Preduzeće za puteve "Vranje", Signalizacija put, Kamen Nibens i "Straževica".\nMinistar ekonomije i regionalnog razvoja Nebojša Ćirić danas nije želeo novinarima da komentariše blokade na Koridoru 10 i zahteve za raskid prvatizacionih ugovora.\nBlokada vlade SAD postala najduža u istoriji zemlje\nDelimična blokada američke federalne vlade ušla je danas u 22. dan, čime je zvanično postala najduža blokada u istoriji zemlje.\nTramp nije spreman da proglasi vanredno stanje oko finansiranja zida\nAmerički predsednik Donald Tramp rekao je danas da bi bilo lako za njega samo da proglasi vanredno stanje i tako dođe do saveznog novca da izgradi zid duž američko-meksičke granice, ali da...\nPredstavnički dom Kongresa SAD izglasao mere za izlazak iz blokade\nNova demokratska većina u Predstavničkom domu Kongresa SAD izglasala je dve mere za izlazak iz blokade američke administracije koje, kako se čini, neće naići na zeleno svetlo američkog...\nMihаjlovićevа: Svаki novi dаn trgovinske blokаde vrаćа ceo region u prošlost\nPotpredsednicа Vlаde Zorаnа Mihаjlović, izjаvilа je dаnas da trgovinskа blokаdа koju sprovodi Prištinа ne može dа promeni poziciju Srbije, аli dа njen nаstаvаk preti...\nVOICE: Novac građana za udruženja čiji su računi u blokadi\nSamo u poslednjem kvartalu 2018, za projekte Ledena šuma i Srpsku nedelju mode, iz gradske i pokrajinske kase izdvojeno je gotovo 12,5 miliona dinara, a kada se uzmu u obzir prethodna izdvajanja,...


Danas\t17.06.2019 19:41\nWestern Union, svetski lider u transferu novca, u saradnji sa kompanijom Tenfore, vodećim pružaocem platnih usluga u regionu, pokretanjem sajta westernunion.rs omogućio je onlajn prenos novca čime je korisnicima u Srbiji pružena opcija slanja sredstava u više od 200 država 24/7.\nKako navode u saopštenju, onlajn usluga Western Union-a omogućava pošiljaocima da lako i pouzdano pošalju novac sa svoje kreditne ili debitne kartice izdate u Srbiji, dok primaoci novac mogu primiti na račune u bankama ili preuzeti na nekoj od pola miliona lokacija Western Union-a širom sveta.\n„Kako naši korisnici postaju sve više usmereni na digitalnu sferu i sve se bolje snalaze sa mobilnim telefonima, oni zahtevaju više izbora i direktan i brz pristup uslugama. Tokom prethodnih nekoliko godina, Western Union je sproveo veliku digitalnu transformaciju kao deo svoje višeslojne digitalne strategije i omogućio korisnicima da transakcije obave onlajn. Danas, digitalno poslovanje Western Union-a beleži stalan dvocifren rast, i sada se 70 odsto digitalnih transakcija obavlja mobilnim telefonom“, rekao je Nogaj Kanpolat, regionalni direktor za jugoistočnu Evropu, Western Union.\n„Zadovoljstvo nam je da zajedno sa Tenfor-om stalno uvodimo inovacije u naše poslovanje i na taj način budemo uvek korak ispred kako bismo zadovoljili rastuće potrebe naših korisnika“, dodao je Kanpolat.\nWestern Union, kako dodaju u saopštenju, pruža usluge transfera novca u Srbiji više od 15 godina i danas, preko svojih agenata, ima više od 4.000 maloprodajnih lokacija u zemlji. Pored slanja novca onlajn, korisnici mogu da pošalju novac i lično preko ovih lokacija, čime je kompanija Western Union potvrdila da je posvećena stalnom unapređenju korisničkog iskustva prilikom slanja i prijema novca i da pruža korisnicima mogućnost da izberu između više različitih opcija i da se povežu sa porodicom i prijateljima širom sveta.\n„Naša saradnja sa kompanijom Western Union počela je 2008, a danas Tenfore nudi usluge slanja novca preko Western Union® mreže na više od 2.000 lokacija. Biće nam drago da pomoću ovog unapređenja usluge korisnicima pružimo pristup uslugama globalnog transfera novca iz fotelje. Western Union je globalna kompanija koja omogućava kako digitalni tako i standardni prekogranični transfer novca. Ovaj novi digitalni kanal povezaće više ljudi u različitim zemljama nego ikada do sada, i pružiti im fleksibilnost, pouzdanost, i pristup uslugama koje su im potrebne“, rekla je Andrijana Dragićević, direktorka Tenfore-a.\nPrema Izveštaju o mobilnoj povezanosti na internetu, koji je objavila organizacija GSMA, Srbija je među prvih pet zemalja u Evropi sa najboljim napretkom indeksa mobilne povezanosti.\nU skladu sa važećim zakonima, pre prve upotrebe onlajn usluge, korisnici treba da se registruju na www.westernunion.rs, a zatim i da lično potvrde svoj identitet prezentovanjem ličnih dokumenata na jednoj od Tenfore lokacija. Tačan spisak lokacija na kojima se može izvršiti identifikacija nalazi se na www.tenfore.rs. Prihvatljiva lična dokumenta su pasoši i lične karte. Nakon izvršene verifikacije, korisnici će dobiti obaveštenje kada mogu početi da slobodno šalju novac preko Western Union-a u bilo koje doba, uz samo nekoliko klikova putem Interneta.Pored pogodnosti i pouzdanosti slanja novca u svakom trenutku, veb-sajt takođe prikazuje trenutne kurseve i provizije, omogućava onlajn praćenje transfera novca, pruža uvid u obavljene transakcije i transakcije na čekanju i daje informacije o opcijama za podizanje novca koje su dostupne u zemlji primaoca.


Borci pomažu Opštu bolnicu | VAmedia - info portal\nBorci pomažu Opštu bolnicu\n15/01/2018 15/01/2018 Нема коментара на Borci pomažu Opštu bolnicu\nUdruženje boraca rata od 1990. godine besplatno je uredilo dve sobe na odeljenju kardiologije u Opšptoj bolnici. Tim povodom prenosimo sledeće saopštenje:\n„Udruženje boraca rata od 1990. godine grada Valjeva želi srećnu i zdravu Pravoslavnu novu 2018 godinu svim svojim članovima i građanima grada Valjeva i Republike Srbije.\nČlanovi udruženja boraca danas su ponovo besplatno darodavno pomagali odeljenju Kardiologije Opšte bolnice Valjevo svojim radom u ulepšavanju i sređivanju bolesničkog hodnika i tri ordinacije koje su namenjene za lečenje bolesnih sugrađana pa i naših članova udruženja.\nDobra saradnja sa načelnikom mr.sci.med.dr Marijom Krstivojeviċ se nastavlja i dalje i njen human odnos i human odnos svih doktora iz bolnice prema boračkoj populaciji mi moramo da poštujemo i da bar na ovakav način to pokažemo.\nNadamo se da smo bar malo pomerili i poboljšali lečenja i boravak svih bolesnika i uslove u kojima rade naši lekari.\nČast nam je što na ovakav način i sprovodimo cilj udruženja i njegovo postojanje a to je saradnja sa institucijama, afirmacija udruženja i poboljšanje položaja naših članova.\nPutem odobrenih projekata od strane ministarstva za boračka pitanja i ministra Zorana Ðorđeviċa i državnog sekretara Negovana Stankovića i programa odobrenog od strane grada Valjeva i gradonačelnika dr Slobodana Gvozdenoviċa i zamenika mr. Dragana Jeremića mi možemo i na ovakavan način da sprovodimo naše aktivnosti.\nUdruženje boraca i naši članovi su ponosno na svoje aktivnosti koje sprovode i uvek ćemo biti uz svoj narod i mislimo da ovo treba da bude primer i drugima da svi zajedno pomognemo sve institucije od posebnog značaja gde se na prvom mestu brinu o našem zdravlju jer nikada se nezna dali ćemo i mi baš, tu zatražiti pomoć.\nNastavićemo dalje sa radom i saradnjom sa svim institucijama koje rade i postoje u skladu sa Ustavom Republike Srbije.\nNaš današnji rad blagoslovio je otac Radomir i to pohvalio što nas posebno raduje jer saradnja sa Eparhijom Valjevskom i Episkopom Milutinom mora biti uvek na zavidnom nivou!\nGvozdenog Puka Srbije\nZavršen Novogodišnji turnir 2018


Milićević: Vanredno stanje u Srbiji oboriće BDP 4,5 odsto - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Milićević: Vanredno stanje u Srbiji oboriće BDP 4,5 odsto\n1Piše: Beta 24. marta 2020. 14.10\n„Ako vanredno stanje potraje tri meseca, BDP će pasti za oko 4,5 odsto“, procenio je Milićević.\nDodao je da ostaje nada da poljoprivreda neće snositi velike posledice ograničenog kretanja zbog vanrednog stanja, ali da treba imati u vidu da je to „fabrika pod otvorenim nebom“.\n„Najveći pad pretrpeće sektor usluga smeštaja i ishrane – oko 30 odsto, zatim sektor umetnost, zabava i rekreacija – 20 odsto“, procenio je Milićević.\nMilićević je preporučio da se državni „budžet relaksira“ kroz pregovore da bi se ove godine odložilo plaćanje kamata na inostrane kredite.\n„Treba pokušati da se pregovorima ove godine odloži plaćanje kamate na inostano zaduživanje od 950 miliona evra i smanje subvencije za oko 400 miliona evra“, rekao je Milićević.\n„U budžetu za ovu godinu za subvencije je predvidjeno milijardu evra, od čega za poljoprivredu samo 350 miliona evra“, rekao je Milićević.\nOn smatra da više ne treba finansijski podržavati projekte slične švajcarskoj fabrici čokolade „Beri Kalebo“ čija je izgradnja nedavno počela u Novom Sadu, uz subvenciju od 12 miliona evra iako ta strana firma ima promet u milijardama evra.\nekonomija, Korona virus, pandemija, privredaBeograd\nAli će zato 1€ da bude 100 din, šticovan pri uvozu na 140, i svima dobro, osim Srbiji


Kandidat za novog direktora CIA Majkl Hejden brani kontroverzni program prisluškivanja\nKandidat predsednika Buša za direkora Centralne obaveštajne agencije, general Majkl Hejden, ustao je u odbranu kontroverznog programa prisluškivanja rekavši da se radi o sastavnom delu rata protiv terorizma. Neki zakonodavci osporavaju legalnost tog programa. Sa Kapitol hila, gde se u Senatu održava pretres povodom potvrde generala Hejdena za direktora CIA-e, javila se novinarka GA, Debora Tejt.\nRadi se programu koji je uspostavio general Hejden dok se nalazio na čelu Agencije za nacionalnu bezbednost, a koji ima za cilj nadgledanje telefonskih poziva izmedju osoba u SAD i osoba u inostranstvu koje se sumnjiče za terorizam. General Hejden je pokušao da ublaži zabrinutost nekih senatora koji osporavaju legalnost programa pošto isti zaobilazi nadležnost specijalnog saveznog suda koji mora da odobri sve operacije prisluškivanja u zemlji. Obraćajući se članovima Senatskog odbora za obaveštajna pitanja, general Hejden je rekao da je program pod intenezivnim nadzorom i da se sve aktivnosti vezane za njega pomno preispituju.\nMeta programa je al Kaida, aktivnosti se sprovode kada za njih postoji verovatan razlog, sve je dokumentovano. Dokumentacija sadrži obrazloženja i mora da se udovolji nizu uslova za nadziranje nekog telefonskog broja za koji verujemo ima bilo kakve veze sa neprijateljem.\nGeneral Hejden tvrdi da je taj program orudje u borbi protiv terorizma, a s tim se slaže i predsedavajući Senatskog odbora za obaveštajna pitanja, Pet Roberts, iz države Kanzas.\nBez ikakve sumnje mogu da kažem da verujem da je program Agencije za nacionalnu bezbednost legalan i potreban, i da bi bez njega američki narod bio manje bezbedan.\nSenator Karl Levin, demokrata iz države Mičigen, pozvao je Hejdena da - ukoliko bude potvrdjen na položaju direktora CIA-e - obnovi analitičku nezavisnost te agencije. Senator Levin je jedan od mnogih demokrata u Kongresu koji smatraju da je uoči invazije na Irak manipulisano obaveštajnim podacima da bi se podržala želja Bušove administracije da zbaci Sadam Huseina sa vlasti.\nSledeći direktor mora da obnovi ktitički važnu ulogu CIA-e. Stoga najveći prioritet novog direktora mora da bude snabdevanje predsednika i članova Kongresa blagovremenim, objektivnim obaveštajnim podacima koji su lišeni svih političkih motiva.\nGeneral Hejden je priznao da je obaveštajna služba zakazala pre iračkog rata, dodavši medjutim da je izvukla pouku iz svojih grešaka. ”Moramo biti jasni i direktni u vezi sa onim šta znamo, šta mislimo da je tačno i -- šta ne znamo,“ rekao je Hejden. A na pitanje koliko je verodostojna prognoza CIA-e da bi Iran mogao da razvije nuklearno oružje kroz nekoliko godina, general je odgovorio:\nRekao bih da se to može reći sa pouzdanošću od 50% ili više.\nUkoliko bude potvrdjen, general Hejden će na položaju direktora CIA-e zameniti Portera Gosa koji je podneo ostavku početkom ovog meseca.


Profesor Endrju Polard koji je vodio tim za istraživanje vakcine na Oksfordu izjavio je da “nije moguće” postići kolektivni imunitet jer se delta soj koronavirusa širi i među vakcinisanom populacijom.\n“To znači da će se svi koji još nisu vakcinisani u nekom trenutku sresti s virusom”, upozorava Polard dodajući da vakcinacija može da uspori proces penosa virusa.\nPrema njegovim rečima, ljudi koji su vakcinisani možda prenose virus nešto kraće vreme od onih koji nisu, ali da se širenje delta soja neće zaustaviti vakcinacijom.\n“Trenutni soj zaražava i vakcinisane osobe i zbog toga stvaranje kolektivnog imuniteta nije moguće”, kaže Polard dodajući da sumnja da će virus “zbaciti“ sledeći soj koji će se verovatno još brže prenositi među vakcinisanima.\n“To je dodatni razlog da ne idemo u smeru stvaranja kolektivnog imuniteta vakcinacijom“, kaže on, piše N1.\n“Sa trećom dozom treba PREKINUTI”\nIsto tako, kaže da bi trebalo zaustaviti masovna testiranja i preći na sistem dobrovoljnog kliničkog tesitiranja u kom se one osobe koje se osećaju dobro neće testirati i uskraćivati im obavljanje svakodnevnih zadataka.\nAstra Zeneka/endrju polard/treća doza/vakcina


Tajnovite grupacije od Nemanjića do Tita menjale sudbinu naroda! – Objektivni\nPočetna/Društvo/Tajnovite grupacije od Nemanjića do Tita menjale sudbinu naroda!\nSrednjovekovni viteški red Zmaja, masoni, „Crna ruka“, „Bela ruka“, „Narodna odbrana“, samo su neka od tajnih društava koja su tokom istorije bila aktivna na ovim prostorima. Bila su odlično organizovana, imala su svoja pravila i radila su u zavereničkoj tajnosti…\nViteški red Zmaja formiran je 12.decembra 1408. godine, a osnovao ga je ugarski kralj, kasniji rimski car Žigmund Luksemburški. Red je za zaštitnike izabrao svetog Đorda i svetu Margaretu, a razlog osnivanja reda je bio zaštita hrišćanske Evrope i vrednosti od Turaka. Dvadeset četiri najdostojnija evropska viteza tog doba, ličnosti visokih moralnih principa bili su članovi prvog reda Zmaja. Počasno mesto prvog viteza prema osnivačkoj povelji – prvi među jednakima – imao je despot Stefan Lazarević, gospodar Srbije.\n„Mlada Bosna“ je političko-revolucionarni omladinski pokret kojeg je činilo veći broj omladinskih revolucionarnih organizacija iz BiH koje su nastale početkom 20. veka. Cilj pokreta bila je borba protiv okupacije i pripajanja provincije BiH od strane Austrougarske, a za njeno pripajanje Srbiji i drugim južnoslovenskim zemljama. Pojedini članovi ove organizacije su sarađivali sa tajnom organizacijom Crna ruka.\nČlan „Mlade Bosne“ Gavrilo Princip je 28. juna 1914. u Sarajevu izvršio atentat na austrougarskog prestolonaslednika Franca Ferdinanda. Ovaj događaj, takođe poznat i kao Sarajevski atentat, je Austrougarskoj poslužio kao povod za rat protiv Srbije, koji je prerastao u Prvi svetski rat.\n„Crna ruka“ je bila tajno društvo, zvanično osnovano pod imenom „Ujedinjenje ili smrt“ u Kraljevini Srbiji 10. juna 1910. godine. „Crna ruka“ je delovala i pre toga, izvršivši Majski prevrat 29. maja 1903. u kojem su ubijeni kralj Aleksandar i kraljica Draga Obrenović, čime je prekinuta loza dinastije Obrenovića. Osnovala ju je grupa nižih oficira, na čelu sa kapetanom Dragutinom Dimitrijevićem Apisom. „Ujedinjenje ili smrt“ je imalo panslavističke ciljeve, sa namerom da ujedini sve teritorije Južnih Slovena, posebno one u sastavu Austrougarske.\n„Bela ruka“ je bila tajna oficirska organizacija u Kraljevini Srbiji, nastala kao suparnička grupa „Crnoj ruci“. Njen vođa bio je Petar Živković, a smatra se da je ovaj neformalni krug oficira osnovan 1912. Organizacija je, kako navode istoričari, imala za cilj da umanji uticaj „Crne ruke“, time što će okrenuti prestolonaslednika Aleksandra Karađorđevića protiv njih. Nestankom „Crne ruke“ u Solunskom procesu, „Bela ruka“ preuzima kontrolu, a 1921. Živković postaje komandant Kraljeve garde. Kralj Aleksandar I je 1929. godine, uz navodno podršku „Bele ruke“ uveo diktaturu, a Živković je imenovan za premijera. Na toj poziciji je ostao do 1932, a pobedom komunističkih snaga Josipa Broza Tita u kasnijem građanskom ratu u Jugoslaviji, članovi „Bele ruke“ su ili bili pogubljeni od novog režima kao kvislinzi ili su emigrirali kod saveznika.\n„Narodna odbrana“ je organizacija osnovana 1908. godine u Kraljevini Srbiji, u Beogradu, kao protest protiv nelegalne aneksije provincije BiH od strane Austrougarske. Osnivači ove organizacije su, kako tvrde istoričari, bili, između ostalih, čuveni književnici Jovan Dučić i Branislav Nušić.\nOrganizacija je iz Kraljevine Srbije u Bosnu slala odrede radi borbe protiv Austrije, a za vreme Balkanskih ratova preko ove organizacije su regrutovani dobrovoljci za borbu u Makedoniji. To je bilo veliko i vrlo organizovano društvo, a omladinski ogranak ove grupe bila je organizacija „Dušan Silni“. U Julskom ultimatumu, Austrougarska je zahtevala od Srbije da raspusti društvo zvano „Narodna odbrana“ i da konfiskuje sva njegova sredstva za propagandu. Srpska vlada u svom odgovoru navodi da nema nikakvih dokaza da je društvo „Narodna odbrana“ učinilo ma kakvo krivično delo ove vrste, no da će raspustiti društvo ako takvo delo postoji. Za tim na kraju nije bilo potrebe jer je Austrougarska odbila predloge Srbije i uskoro objavila rat.


Fabrika šećera u Bijeljini: Novac legao na račune povjerilaca :: Semberija INFO ::\nBIJELjINA - Do okončanja stečaja u Fabrici šećera u Bijeljini ostala su još tri sudska postupka, a nakon što je zvorničko preduzeće “NSG Rent” uplatilo tri miliona maraka za imovinu nekadašnjeg semberskog giganta, novac je legao i na račune povjerilaca.\nPotvrdio je to za “Glas Srpske” stečajni upravnik “Šećerane” Nebojša Matić, naglasivši da će stečaj sigurno biti okončan u ovoj godini.\n- Novac je podijeljen povjeriocima u skladu sa zakonom. Kompanija “Pavgord” je ranije otkupila potraživanja radnika, tako da je prema njima sve izmireno. Jedino je rezervisano još oko 800.000 maraka za povjerioce gdje su još u toku sudski postupci - rekao je Matić.\nNaglasio je da je preostalo još samo da se zaključe ta tri sudska postupka i podijeli rezervisani novac, čime bi šestogodišnji stečaj bio okončan.\nPrema saznanjima “Glasa”, zvorničko preduzeće “NSG Rent” je ušlo u krug “Šećerane”, gdje su radovi uveliko u toku.\nKrug nekadašnje fabrike je očišćen, a na terenu je svakodnevno veliki broj mašina i oko dvadesetak radnika.\n- Sređuju prostor ispred nekadašnje fabrike, čiste korov, mijenjaju ogradu i jedan po jedan objekat saniraju. Da li će se tamo ponovo pokrenuti proizvodnja šećera, nije poznato, ali prostora ima da se otvori pet ili šest fabrika - kazao je sagovornik “Glasa” koji nije želio da mu navodimo ime.\nImovina “Šećerane” prodavana je godinama po cijeni od deset miliona maraka.\nOsim Banjalučanina Gorana Vajkića, koji je mjerkao “Šećeranu” i za nju nudio 6,9 miliona maraka, za to propalo preduzeće bile su zainteresovane i firme “Soltist” i “Sarijel” iz Turske.\nPoslije njih, u trku za nekadašnjeg giganta ušla je i kompanija “Niva” iz Žablja u Srbiji.\nZa Fabriku šećera u stečaju bio je zainteresovan i potencijalni kupac iz Kine Dragan Guru Đuragin, a na listi zainteresovanih bila je i firma “Unimont” iz Loznice, kao i fočanska kompanija “Pavgord”.\nFabrika šećera u stečaju je od 2015. godine.\nFirma “NSG Rent” iz Zvornika je kupovinom imovine bivšeg semberskog giganta postala vlasnik 50 hektara zemlje.\nOsim toga, u njihovom vlasništvu je i 15.000 kvadrata poslovnog prostora kompleksa nekadašnje Fabrike šećera.


Direktan sudar vozova, mnogo mrtvih i povređenih! (FOTO) - Alo.rs\nDirektan sudar vozova, mnogo mrtvih i povređenih! (FOTO)\nEgipat, Foto: Tanjug/AP\nViše od 100 vozila hitne pomoći poslato je na lice mesta, rekla je ministarka zdravlja Hala Zajed dodavši da su povređeni prebačeni u četiri bolnice.\nU provinciju Sohag stigla su dva aviona sa 52 lekara, uglavnom hirurga, dok će vojnim avionom u Kairo biti upućeni najteže povređeni putnici.\nUzrok nesreće se istražuje, a glavni tužilac Hamada el-Savi posetio je mesto nesreće. Premijer Mustafa Madbuli rekao je novinarima da je železnica godinama zapostavljena do te mere da je postala zastarela i izuzetno rizična.\n"Potrošili smo milijarde da unapredimo železnicu ali nam predstoji dug put da završim sve neophodne radove", rekao je on.\nVlada će platiti odštetu od 6.400 dolara svakoj porodici koja je izgubila svog člana, dok će povređeni putnici dobiti između 1.280 i 2.560 dolara ponaosob, zavisno od težine povrede.\nRojters navodi da Egipat ima jednu od najstarijiih i najvećih železničkih mreža u regionu i da su nesreće u kojima ima žrtava česte.\nsudar Egipat Voz svet


Na drugom sastanku vlasti i dela opozicije - o medijima, biračkim spiskovima i finansiranju kampanje | Insajder\nNa drugom sastanku vlasti i dela opozicije - o medijima, biračkim spiskovima i finansiranju kampanje\nU zgradi Skupštine Srbije počeo je drugi sastanak o izbornim uslovima predstavnika vlasti i dela opozicije uz posredovanje evropskih parlamentaraca. Kako je najavljeno, tema današnjeg sastanka biće mediji, REM, edukacija birača, birački spiskovi i finansiranje političke kampanje.\nKako prenosi N1, na sastanak su došli predstavnici Srpske napredne stranke Vladimir Đukanović i Vladimir Orlić, Socijalističke partije Srbije Žarko Obradović i Đorđe Milićević, Bojan Klačar iz CeSID-a i ambasador EU Sem Fabrici.\nSastanku neće prisustvovati predstavnici Saveza za Srbiju, ali ni Demokratske stranke Srbije, Dosta je bilo… Na ovaj skup neće doći ni Boris Tadić, lider SDS, koji je juče napustio pregovore vlasti i opozicije.\nTadić je naveo da u Srbiji nema normalnih okolnosti za elementarni politički život, a kamoli za dijalog.\n“Organizator je morao da učini apsolutni napor da za sto dovede predstavnike dela opozicije koji nije ovde. Nisam došao da diskutujem sa predstavnicima vlasti, već evropskim prijateljima da kažem da je to uslov bez koga se ne može. Svi moraju da učestvuju u dijalogu kako bi on bio efikasan i primenjiv“, rekao je Tadić i dodao da na današnji sastanak neće doći.\nPoslanik Srpske napredne stranke (SNS) Vladimir Đukanović rekao je posle jučerašnjih pregovora da će se u skupštinskoj proceduri naći izmene i dopune zakona koje se tiču izbornog procesa, a prvenstveno zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije. Najavio je i da će doći do promena u vezi sa biračkim spiskom i finansiranjem stranaka.\nOn je rekao da je vlast spremna da unapredi nešto ako će to, kako je rekao, zaista doprineti boljem izbornom procesu.\n„Svako iznese svoj stav, pričamo, razgovaramo i to je to, ali jedino vlast daje konkretne predloge. Niko ne može da shvati na šta se predstavnici opozicije žale jer do sad nisu ništa konkretno davali kao predlog“, rekao je Đukanović novinarima ispred Skupštine.\nInače, generalni sekretar OEBS-a Tomas Greminger je juče izjavio da postoji prostor da se poboljšaju uslovi za predstojeće izbore u Srbiji i najavio da će u novembru doći misija koja će proceniti te uslove.


HAOS U PARIZU: ŠTRAJK PARALISAO FRANCUSKU - PressReader\nHAOS U PARIZU: ŠTRAJK PARALISAO FRANCUSKU\nFRANCUSKA POLICIJA upotrebila je suzavac kako bi rasterala demonstrante koji su blokirali parking za autobuse u Parizu, protestujući zbog planova vlade predsednika Emanuela Makrona da starosnu granicu za odlazak u penziju poveća sa 62 na 64 godine.\nŠtrajk železnice, koji je paralisao veliki deo zemlje, duži je od slične obustave rada iz 1995. godine koja je trajala više od tri nedelje. Tadašnji premijer Alen Žipe morao je da odustane od dela predložene penzione reforme.\nFrancuski tvrdokorni sindikat CGT pozvao je u sredu na nastavak štrajkova u zemlji, dan nakon što je predsednik Emanuel Makron u novogodišnjem govoru poručio da neće odustati od reforme penzionog sistema jer je to „projekat socijalne pravde i napretka”.\nMakron je branio kontroverznu reformu penzionog sistema, najavivši da će ona biti sprovedena i pozvao vladu da brzo postigne kompromis sa sindikatima oko tog pitanja.\nGeneralni sekretar sindikata Filip Martiner izjavio da je to govor “koji se\nčuo hiljada puta” i dodao da je “predsednik zatvoren u svom balonu i misli da je sve u redu u zemlji”. Martinez je, ipak, rekao da će učestvovati na sastanku 7. januara sa predstavnicima vlasti i dalje pozivajući na povlačenje reforme. llll\nŽELEZNICA U ŠTARJKU, PUTNICI ČEKAJU


Olivera Zekić govori u ime REM-a | REM\n18. oktobar 2018. 14:10:37\nČlanovi Saveta su se do sada oglašavali uvek u skladu sa članom 22. Poslovnika o radu, po kome nije dozvoljeno jedino da članovi Saveta iznose svoja mišljenja o toku sednice, raspravi, glasanju i odlučivanju.\nS druge strane, nigde ne piše, naročito ne u Poslovniku, da članovi Saveta, koji između ostalog donose odluke i na osnovu sopstvenog mišljenja, ne mogu da iznose stavove i učestvuju u raspravama o temama koje nisu predmet odlučivanja Saveta, a istovremeno su od značaja za rad Regulatora i mogu uticati na medijsku scenu u Srbiji. Naročito kada su u pitanju pokušaji onih koji se žale da u Srbiji nema institucija, a daju sve od sebe da bi uništili nezavisno Regulatorno telo za elektronske medije, kao što je to slučaj sa današnjom hajkom na Oliveru Zekić u dnevnom listu Danas.\nZa saopštenja Saveta, izjave članova, analize i zaključke nema dovoljno prostora u štampanim medijima, retko i u elektronskim, pa Savet i članovi na svom sajtu objavljuju sve važno za svoj rad.\nI da podsetimo, Zakon o elektronskim medijima zabranjuje bilo kome da utiče na rad članova Saveta i oni nisu dužni da poštuju bilo čije instrukcije u vezi sa svojim radom, izuzev odluka nadležnog suda donetih u postupku sudske kontrole rada Saveta. Sve primedbe na programe elektronskih medija, kao što je govor mržnje i drugi neprimereni sadržaji, potrebno je izložiti u zakonom predviđenoj proceduri, bez politizacije i proizvoljnih optužbi.


Šumsko gazdinstvo treba redovno da izdvaja 10 odsto - Pale live! Urban info portal\nčetvrtak, 20 april 2017 12:22\nŠumsko gazdinstvo treba redovno da izdvaja 10 odsto\nSOKOLAC - Opštinska boračka organizacija Sokolac saopštila je povodom protesnog skupa održanog u utorak, 18. aprila, da jedino stoji iza zahtjeva da Šumsko gazdinstvo "Romanija" Sokolac svoju zakonsku obavezu od 10 odsto od prodaje šumskih sortimenata redovno izmiruje prema lokalnoj zajednici. Iz Boračke organizacije obrazlažu da podržavaju taj zahtjev jer se iz budžeta lokalne zajednice izdvajaju jedina sredstva za boračku populaciju, što znači i iz pomenutih sredstava. U saopštenju se ističe da je na skupu 18. aprila iznijet netačan stav da Opštinska boračka organizacija podržava taj protest i da stoji iza interesa pojedinaca koji su organizovali skup. "Kad organi Boračke organizacije procijene da treba da izađemo na proteste da bi zaštitili svoje interese, jer nijedan drugi način ne daje rezultate, onda ćemo mi organizovati proteste i pozvati kompletnu boračku populaciju da se izborimo za naše interese", navodi se u saopštenju. Iz Boračke organizacije ističu da se ova organizacija nikada neće svrstavati ni miješati niti boriti u interesu nijedne političke partije, niti će podržavati lične interese pojedinih drvoprerađivača jer je "dobro poznat njihov odnos prema boračkoj populaciji, a pogotovo prema ljudima koji rade kod njih, pod kojim uslovima rade, koji je broj prijavljenih radnika i kakva su im primanja i uslovi rada". "Pozivamo sve porodice poginulih boraca, ratne vojne invalide, a posebno demobilisane borce da nikada ne nasjedamo na ovakve provokacije i podržavamo borbu za nečije lične interese, jer smatramo da većinu nas ne treba na proteste da zovu oni sa dubokim džepovima i u vozilima i kamionima u vrijednosti preko 100.000 evra, iz svojih stanova po Beogradu gdje i oni i djeca im žive i čija je imovina milionska", ističe se u saopštenju.(www.palelive.com / Srna)


Schwarzmüllerova priključna vozila za srpsko tržište - KAMIONI.NET\nSchwarzmüllerova priključna vozila za srpsko tržište\nIzložbom najpopularnijih modela priključnih vozila u arealu Tomy truck stop restorana u Šimanovcima i neformalnim druženjem sa nekadašnjim i aktuelnim vlasnicima prikolica te marke, kao i sa transporterima kojima bi vozila ovog proizvođača mogla da budu zanimljiva, Schwarzmüller se 29. maja u najboljem svetlu predstavio ovdašnjem tržištu komercijalnih vozila.\n„U Srbiji je Schwarzmüller prisutan od 2002. Godišnjom isporukom oko 150 prikolica različitih tipova, među najvećima je u ovoj branši na srpskom tržištu“, rekao je okupljenim gostima direktor Schwarzmüller Srbija, Dejan Janković.\n„Srpsko tržište je nesumnjivo značajno za našu kompaniju. Na njemu iz godine u godinu postižemo sve bolje rezultate i najstojaćemo da se još više približimo potencijalnim kupcima, nudeći im priključna vozila koja su maksimalno prilagođena njihovim potrebama, ali i trendovima modernog transporta“, rekao je, između ostalog, regionalni direktor Schwarzmüllera za Istočnu Evropu, Markus Kaiser.\nSchwarzmüller grupa je jedan od najvećih evropskih proizvođača priključnih vozila. Prisutan je u 20 država, uglavnom centralne, jugoistočne i istočne Evrope. Od 1870. godine Schwarzmüller proizvodi prikolice i nadgradnje za najrazličitije namene, a najviše se koriste za prevoz u dugolinijskom transportu, u građevinskoj, naftnoj, drvnoj i industriji hrane. Schwarzmüller godišnje proizvodi više od 7.000 poluprikolica i prikolica, od kojih jednu trećinu čine specijalna vozila, urađena prema različitim zahtevima kupaca. Kompanija ima više od 2.000 zaposlenih i u poslovnoj 2014. godini je ostvarila promet od 272 miliona evra. Proizvodni pogoni grupe Schwarzmüller se nalaze u Austriji (Hanzing), Češkoj (Žebrak) i Mađarskoj (Budimpešta), dok na teritoriji Evrope ima razgranatu mrežu od 350 servisnih centara. U Srbiji je servisni centar smešten u Novoj Pazovi, a još dva servisna partnera izlaze na teren – na intervencije koje se kupcima pružaju tamo gde oni to zahtevaju.\nKAMIONI.NET > Prikljucna i specijalna vozila > Schwarzmüllerova priključna vozila za srpsko tržište


I za kredite u Srbiji rate moraju pasti - PKS-RPK Novi Sad\nUlazak euribora u minus, odnosno na istoriski najniži nivo otkad postoji evro, za sve korisnike kredita u evrima signal je da će im rate biti niže. Britanski list „Fajnenšel tajms” piše da je šestomesečni euribor ušao u negativnu teritoriju jer je 10. novembra iznosio minus 0,004 odsto, dok se kod tromesečnog euribora to dogodilo još proletos, što je za sve zajmoprimaoce povoljna vest.\nPo logici stvari, banke koje u ugovorima o odobravanju kredita imaju klauzulu da kamatna stopa iznosi određeni procenat plus šestomesečni euribor, trebalo bi sada da umanje kamate za negativni euribor, što bi korisnicima kredita blago snizilo iznos mesečne rate, mada u praksi to nije uvek slučaj, piše „Fajnenšel tajms”.\n– Takođe, pad evropske međubankarske kamate će za državu značiti mogućnost jeftinijeg zaduživanja – izjavio je profesor Beogradske bankarske akademije Zoran Grubišić.On je rekao da je euribor prvi put na istorijskom minimumu, u smislu da je ušao u negativnu zonu, što nije bio slučaj od uvođenja evra kao valute, a prethodno je viđeno samo u slučaju libora – međubankarske kamate vezane za franak.\n– Za sve korisnike kredita indeksiranih evrima, a njih je na domaćem tržištu najviše, to je signal da će im mesečna rata biti nešto niža – poručuje Grubišić. – Sa svakim padom euribora, rata će postepeno padati. Međutim, to se neće dogoditi baš u ovom trenutku, već onda kada je to navedeno u svakom pojedinačnom ugovoru.\nOn je podsetio na to da neke banke rade usklađivanje s tom međubankrarskom kamatnom stopom dva puta godišnje, neke četiri puta…– Zavisno od toga kakav ko ima ugovor, i da li je kredit vezan za tromesečni ili, recimo, šestomesečni euribor, rata će se usklađivati s njegovim kretanjem, ali zavisno od datuma usklađivanja koji je svima precizno naveden u ugovoru – objašnjava Grubišić.\nIsto važi, dodaje, za privatne korisnike koji imaju takve ugovore, ali i za državu, koja sada dobija mogućnost da emituje evroobveznice i da refinansira dug nešto povoljnije – u evrima.S druge strane, međutim, profesor Ekonomskog fakulteta u Beogradu Dejan Šoškić upozorava na to da će pad euribora dovesti banke u situaciju da, iako imaju mnogo likvidnog novca, neće plaćati pozitivnu kamatu na nove depozite drugih banaka, a za tržište je to ozbiljan deflatorni signal.\nŠoškić podseća na to da je već duže referentna kamatna stopa ECB-a praktično na nuli (0,05 odsto), a kamatna stopa koju ECB plaća bankama na deponovani novac je već duže –0,2 odsto.\nLakša otplata stambenog zajma\nOdgovarajući na pitanje da li će se rate za stambene kredite automatski prilagoditi navedenoj promeni, budući da su mahom vezane za šestomesečni euribor, Šoškić je rekao da bi svi zajmovi u Srbiji, ugovoreni s euribor repernom kamatnom stopom, trebalo u trenutku kamatnog prilagođavanja da odraze trenutno stanje na tržištu, odnosno da uzmu u obzir kretanje referentnog euribora, tako da bi u ovom slučaju trebalo očekivati pad kamatnih stopa.


Zvanična web stranica TORS-a dostupna i na grčkom jeziku – Novosti Plus\nwww.visitformore.com od nedavno je dostupna i na grčkom jeziku. Uz svesrdnu podršku Predstavništva Republike Srpske u Grčkoj kompletan sadržaj ove web stranice, na kojoj su predstavljene najaktraktivnije turističke destinacije, ponuda i sadržaji Republike Srpske, preveden je na grčki jezik, čime je omogućena kvalitetnija promocija i dostupnost informacija za sve turiste iz Grčke koji se u budućnosti odluče za posjetu nekoj od naših destinacija.\nTuristička organizacija Republike Srpske uz stalnu komunikaciju i saradnju sa Predstavništvom Republike Srpske u Grčkoj u poslednjih nekoliko godina intenzivno radi na promociji naše turističke ponude na ovom tržištu, u cilju uspostavljanja saradnje i povezivanja turističkih subjekata u obe zemlje, ali i samog povećanja broja turističkih kretanja gostiju iz Grčke. S tim u vezi na Međunarodnom sajmu turizma u Solunu /Philoxenia/, koji je održan u novembru 2019. godine, potpisan je i sporazum o saradnji između Turističke organizacije Republike Srpske i Turističke organizacije Soluna.\n„Turizam je jedna od privrednih grana koja je možda i najviše pogođena posledicama pandemije korona virusa i upravo zbog toga smo odlučili da se fokusiramo na budućnost, postavljajući temelje za razvoj i unapređenje turizma 2021. godine između Grčke i Republike Srpske. Prevođenjem stranica TO Republike Srpske i Soluna na srpski, odnosno na grčki jezik, ne samo da ulažemo u dugoročne i odlične odnose grčkog i srpskog naroda, ali istovremeno povezujemo i pomažemo turistima obeju zemalja. Svakako, ovo predstavlja samo jednu u nizu od aktivnosti Predstavništva Republike Srpske u Grčkoj i TORSa usmerene na razvoj turizma između Grčke i Republike Srpske, uzimajući za osnovu memorandum o saradnji koji su TO Republike Srpske i Soluna potpisale 2019. na 35. Μeđunarodnom sajmu turizma u Solunu uz prisustvo zvaničnika Grčke ali i Republike Srpske“, navela je gđa Jelena Jovanović, šef Predstavništva Republike Srpske u Grčkoj.\nNa ovaj način TORS i Predstavništvo RS u Grčkoj pokazuju spremnost da po završetku krize izazvane pandemijom virusa korona, koji je u najvećoj mjeri pogodio upravo turističku privredu u cijelom svijetu, nastave sa kvalitetnom promocijom i saradnjom sa partnerima na ovom tržištu, kako bismo što prije nastavili sa pozitivnim rezultatima i trendom rasta broja turističkih kretanja turista iz ove zemlje.\nTORS se od početka pandemije pridružio globalnoj svjetskoj akciji pod nazivom „Sačuvajmo turizam zajedno“, koja je prvenstveno usmjerena prema domaćim gostima, sa ciljem njihovog ostanka, tj putovanja i boravka u svojoj zemlji, a sve u cilju očuvanja turističke privrede Republike Srpske. Kroz promo aktivnosti i promociju naše najatraktivnije ponude, brojne nagradne igre, motivišemo domaće goste da iskoriste pogodnosti turističkih vaučera i ove godine odmor provedu u svojoj zemlji.\nU nadi da će u što skorije vrijeme, sa stabilizacijom epidemiološke situacije u svijetu, te otvaranja granica, u ponudi i ljepotama Srpske da uživa i sve veći broj stranih turista, TORS intenzivno radi na pripremi aktivnosti za što kvalitetniju promociju na inostranim tržištima.\nWeb stranicu TORS-a na grčkom jeziku možete pogledati na ovom linku https://www.visitformore.com/index-gr.html\n← Trebinje prvi grad u Srpskoj koji dobija slobodnu, bescarinsku zonu\nLjetnja sezona na Jahorini istorijska: Više od 50.000 vožnji na raznim sadržajima →


MEDJUNARODNI FESTIVAL PRVA HARMONIKA SOKOBANJA 2017 - POLUFINALE\nMEDJUNARODNI FESTIVAL PRVA HARMONIKA SOKOBANJA 2017\nPrva harmonka Sokobanja, održaće se 15. i 16. jula u bioskopu “Moravica”. Prvog dana polufinala takmičiće se mlađe kategorije: petlići, pioniri, stariji pioniri i duet takmičara mlađih od 15 godina, a drugog dana juniori, seniori, i duet takmičara stari\nJedan od najstarijih muzičkih festivala u Srbiji i prepoznatljiv simbol Sokobanje, “Prva harmonka Sokobanja”, održaće se 15. i 16. jula u bioskopu “Moravica”. Prvog dana polufinala takmičiće se mlađe kategorije: petlići, pioniri, stariji pioniri i duet takmičara mlađih od 15 godina, a drugog dana juniori, seniori, i duet takmičara starijih od 15 godina.\nFestival se ove godine održava 55. put po redu, i ako je tokom godina menjao naziv, dugotrajnost i kontinuitet festivala nadaleko je čuven i poznat.\nVeliko finale na centralnom gradskom trgu, održaće se 18., 19. i 20. avgusta. Velika je zainteresovanost harmonikaša za titulu “Prva harmonika-Sokobanja”, naročito poslednjih godina od kada su izmenjene i unapređene Propozicije festivala, a naravno veliku pažnju privlači i glavna nagrada-instrument harmonika.


Bezbednost u muzejima: kako se umetnička dela štite od krađe? - Kreativno umetnički magazin\nBezbednost u muzejima: kako se umetnička dela štite od krađe?\nAdmin децембар 26, 2019 No Comments\nDa li znate šta imaju zajedničko Leonardova Mona Liza, Vrisak Edvarda Munka, Cvetovi maka Vinsenta Van Goga ili Pikasova Glava Harlekina? Reći ćete – sva ova dela predstavljaju vrhunac svetske umetnosti. To jeste činjenica, ali pravi odgovor na ovo pitanje je da su sva ova dela bila ukradena iz muzeja, neka od njih i više puta!\nViše puta se kroz istoriju pokazalo da tradicionalne prakse obezbeđenja i osoblje u muzejima nisu dovoljni da se nose sa pljačkašima koji su danas sve opremljeniji i sve inteligentniji, i vrlo često im polazi za rukom da ukradu vredna umetnička dela i muzejske eksponate. Međutim, baš kao što se umetnost menja i razvija, tako se i sigurnosne mere u muzejima neprestano unapređuju.\nDa li su ljudi koji brinu o bezbednosti muzeja dovoljni da zaštite eksponate?\nProvedite nekoliko sati u poseti različitim galerijama i muzejima, u bilo kom evropskom gradu, i lako ćete primetiti kako vas svuda na ulazu dočekuje ljubazno osoblje. Obično je reč o muškarcima u 60-tim godinama, i obično su to penzionisani policajci ili vojnici. Delovaće vam da su spremni da pokažu revnost i oduzmu selfi štapove od turista (uglavnom zabranjene, mada se u praksi često koriste). Ipak, teško da možete tvrditi da bi se oni mogli izboriti sa odlučnim pljačkašima ili vandalima.\nZato se danas sve više polažu nade u modernu tehnologiju i mere bezbednosti poput video nadzora, senzora pokreta, alarma protiv provale i raznih drugih savremenih sigurnosnih uređaja.\nIpak, ni ovo još uvek nije dovoljna garancija potpune bezbednosti, pa se, uprkos savremenim sigurnosnim sistemima, krađe u muzejima i dalje dešavaju. Zato se u muzejima širom sveta sve više pažnje posvećuje uvođenju novina u bezbednost i ulaže se mnogo novca u najsavremeniju opremu.\nOvo je priča o tome kako sigurnosni sistemi funkcionišu u muzejima i kako se unapređuju. Pročitajte.\nBezbednost muzeja – nimalo lak posao!\nU svakom muzeju potrebno je obezbediti dve osnovne stvari: da umetničko delo bude lepo izloženo i dostupno posetiocima, a sa druge strane da bude dobro zaštićeno. Pritom, za svakog pravog posetioca, sigurnosne mere muzeja bi trebalo da budu neprimetne, dok bi, nasuprot tome, za potencijalne lopove neke od mera bezbednosti trebale da budu očigledne. Dakle, ljudima iz obezbeđenja u muzejima uopšte nije lako.\nU nastavku teksta pročitajte kako je jedan madridski muzej rešio pitanje bezbednosti integracijom najsavremenije opreme i sistema video nadzora.\nKako muzej Tisen Bornemica u Madridu čuva svoja umetnička blaga?\nNakon što je interna kontrola muzeja Tisen Bornemica, u Madridu otkrila ograničenja koja je imao tadašnji (analogni) sitem za video nadzor, kao i ograničenja servera za skladištenje podataka koji je instaliran pre dvadesetak godina, Miguel Angel Molina, menadžer ovog muzeja, odlučio je da Tisen Bornemica pretvori u jedan od najbezbednijih muzej na svetu.\n„To je nacionalna, javna ustanova i ona mora omogućiti posetiocima prijatan boravak i razgledanje umetničkih dela, ali istovremeno i obezbediti sigurnost svih umetničkih dela koja se u njoj nalaze“ – kaže Molina.\nNovi sistemski zahtevi i unapređenje video nadzora\nMolina dalje dodaje: „Jedan od glavnih ciljeva naše revizije bila je potreba postavljanja nove tehnologije kako bi ova institucija postala pionir u ovakvom nivou bezbednosti muzeja – elektronskim, fizičkim i logičkim putem“.\nNovi sistem je morao da ima čvrstu, skalabilnu bazu za buduću upotrebu, pošto je ustanovljeno da će u budućnosti biti potrebno proširiti bezbednosni sistem muzeja, kako bi se mogla vršiti analiza infromacija dobijenih sa kamera. Osim toga, bile su nužne funkcije zasnovane na veštačkoj inteligenciji, kao što su funkcija prepoznavanja lica ili inteligentna video analitika. Serveri koji su sposobni da podrže i upravljaju svim ovim podacima su takođe bili neophodni.\nBilo je potrebno zadržati nekoliko analognih sigurnosnih kamera u upotrebi, tako da je novi sistem video nadzora morao biti takav da može da prihvati i analogne i IP kamere. Na kraju je odlučeno da se instalira jedinstveni integrisani bezbedonosni sistem koji u koji će moći da se integriše IP vrsta kamere istog proizvođača čiji su uređaji već bili deo bezbednosnog sistema, jer bi se na taj način olakšalo proširenje i podešavanje.\nDrugi razlog za ovakvu njihovu odluku bio je taj što je Molina tokom revizije uvideo da postoji čitav niz proizvoda i rešenja istog proizvođača koja bi mogla biti od pomoći u nekom budućem periodu.\nCilj je bio instalirati sistem podržan posebnim aplikacijama za daljinsku zaštitu umetničkih dela bez potrebe da se dodaj fizički elementi zaštite na samom umetničkom delu. U asortimanu proizvođača nalaze se I kamere koje koriste „muzejski režim“, i koje stvaraju virtuelni omotač oko slike ili drugog eksponata, kako bi se umetničko delo zaštitilo od pokušaja dodirivanja ili od namerne pljačke. U slučaju da posetilac, pokušavajući da dodirne eksponat, dođe u kontakt sa virtuelnim omotačem, aktivira se alarm sa upozorenjem koje prima centar za obezbeđenje, kao i svi članovi osoblja na svojim mobilnim uređajima.\nOsim toga, instalirane su kamere sa noćnim režimom koje omogućavaju dobru vidljivost i nadgledanje galerija u kojima se organizuju izložbe koje zahtevaju slabu osvetljenost.\nIzgradnja sigurnosnog sistema za budućnost\nHesusu Ortega, menadžer za razvoj pomenutog brenda video nadzora, vodio je proces prelaska sa analognog na IP video nadzor u Tisen Bornemica muzeju. Prema njegovim rečima, najveći izazov transformacije analognog u IP video nadzor bio je zamena sve neophodne infrastrukture na takav način da se ne remeti svakodnevni rad muzeja.\nČitav projekat, uključujući postavljanje kablova i zamenu kamera, instalaciju servera i brojne druge radnje, odigravao se u više faza, kako bi postojeći sigurnosni sistem mogao da bude aktivan, a da se u isto vreme dodaju novi elementi. To je podrazumevalo da se svi radovi obavljaju van radnog vremena muzeja, najčešće tokom noći.\nKako je muzej otvoren sedam dana u nedelji, bilo je potrebno tri meseca da se kompletira čitav projekat. “Sada je sistem spreman za proširenje, ažuriranje ili integrisanje sa drugim sistemima u prilično kratkom vremenskom roku“, zaključio je Ortega.\nŠta sve dobar sistem video nadzora i drugih bezbednosnih mera u muzejima treba da ima?\nKada su u pitanju sigurnosni sistemi javnih ustanova kulture, kao što su muzeji, od presudnog je značaja dobar sistem analize podataka o broju i vrsti posetilaca, njihovom ponašanju, sistem koji ima mogućnost prepoznavanju lica i sl. Na taj način, moguće je u ranoj fazi izbeći čekanje u redovima i smanjiti gužve na ulazima i u izložbenim prostorijama, pratiti protok posetilaca na stepeništima, otkriti sumnjive zaboravljene predmete, kontrolisati pristup ograničeno dostupnim područjima u muzeju i obezbediti kvalitetan nadzor slabo osvetljenih zona.\nDobra analiza podataka takođe je važna i iz ekonomske perspektive, tako da institucija može prepoznati mesta gde se publika najviše zadržava, ali I zone gde publika dolazi u malom broju.\nUz mašinsko učenje i veštačku inteligenciju, buduća unapređenja muzejskog nadzora omogućiće sistemima da koriste samo relevantne podatke na optimalan način, i ti podaci će se prenositi brzo, efikasno, bez urušavanja sigurnosnog sistema.\nMeđutim, ovde nije reč samo o onome što se događa u samom muzeju u smislu fizičke sigurnosti, već i o korišćenju podataka u druge svrhe, poput podataka za praćenje informacija na internetu ili društvenim mrežama radi otkrivanja trendova, i radi kreiranja profila posetilaca na osnovu ponašanja. To će dalje pružiti mogućnost predviđanja mogućih pretnji.\nPostavljanje jednog takvog sistema video nadzora ili njegova nadogradnja je komplikovan projekat, koji pre svega zahteva prethodnu detaljnu reviziju postojećeg stanja, i odgovore na nekoliko važnih pitanja:\nKoju vrstu sistema imamo na raspolaganju i kako on funkcioniše?\nU kom pravcu želimo da se unapređuje sigurnosni sistem?\nKakve su njegove interakcije sa drugim sigurnosnim podsistemima (alarmi, požarni alarmi, evakuacija)?\nZatim menadžeri moraju potražiti najlakše i najlogičnije rešenje za budućnost koje će biti kompatibilno sa postojećom infrastrukturom.\nMožemo zaključiti da sistem za video nadzor jednog muzeja mora da omogući ranu detekciju potencijalne pretnje ili kršenja bezbednosti, ali takođe mora da se prilagodi svakodnevnoj zaštiti i aktivnostima koje se dešavaju u velikoj javnoj ustanovi, što svaki muzej zasigurno jeste. I najzad, efikasan nadzor je važan, ali ne sme imati uticaj na kvalitet iskustva koje posetilac doživi tokom boravka u muzeju.\n← Poklonite nekome cvet danas – ne čekajte posebnu priliku za to\nDonji veš koji volimo – najpoznatiji brendovi →


Kirgistan raskinu o sporazum o saradnji sa SAD - 22.07.2015, Sputnik Srbija\nVlada Kirgistana raskinula je sporazum sa SAD o saradnji u olakšavanju pružanja pomoći. 22.07.2015, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, svet, kirgistan\n14:10 22.07.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\nVlada Kirgistana raskinula je sporazum sa SAD o saradnji u olakšavanju pružanja pomoći.\n„Premijer Temir Sarijev potpisao je dokument o raskidu sporazuma između Vlade Kirgistana i Vlade SAD o saradnji u olakšavanju pružanja pomoći od 19. maja 1993. godine, potpisanog u Vašingtonu“, saopštila je pres-služba Vlade Kirgistana.\nPres-služba je objavila da je sporazum raskinut u skladu sa odlukom Vlade Kirgistana od 20. aprila ove godine.\nSporazum je bio potpisan u maju 1993. godine i ticao se saradnje „sa ciljem da se olakša pružanje humanitarne pomoći i ekonomske i tehničke saradnje u korist naroda Kirgistana“.\nNa osnovu sporazuma, Kirgizistana je pružana pomoć iz niza programa, čiji je glavni agent za realizaciju bila američka Agencija za međunarodni razvoj. Godišnja pomoć toj zemlji iznosila je nekoliko desetina miliona dolara.\nSaopštenje Vlade Kirgistana o nameri da jednostrano raskine kirgisko-američki sporazum o saradnji objavljeno je 17. jula, nakon što je Stejt department SAD dodelio nagradu zaštitniku za ljudska prava Azimdžanu Askarovu, osuđenom na doživotnu robiju zbog učešća u međuetničkom konfliktu u junu 2010. godine.


Aktuelno, Hollywood i svet, Vesti — By taty on May 13, 2013 7:40 pm\nPop diva Beyonce i njen suprug Jay Z ponovo će postati roditelji. Naime kako prenose američki mediji, pevačica je na nedavnoj Met Gala večeri navodno pokušavala da skrije svoj trudnički stomak.\nOd kako je u januaru prošle godine rodila ćerku Blu Ajvi, pevačica ne krije želju da ponovo postane majka. Jedan od razloga je što misli da njenoj mezimici treba truštvo.\nPoznati par još uvek nije komentarisao navode o trudnoći, ali ukoliko je to tačno, diva će morati da otkaže zakazane nastupe za njenu veliku svetsku turneju “The Mrs. Carter Show”.\nTags: Beyonce, Beyonce Carter, Beyonce Knowles, Beyonce ponovo u drugom stanju?, Beyonce u drugom stanju, Bijonse, Bijonse trudna, Holivud, Hollywood, Jay Z, muzička diva, poznati, r n b pevačica, Vesti iz Holivuda, Zvezde\nĆerka Toma Kruza i Kejti Holms pokreće sopstvenu modnu liniju. Sedmogodišnja Suri Kruz pokrenuće sopstvenu modnu kolekciju, piše "Dejli...