Slovenija 2030. godine počinje da izbacuje automobile s motorima na benzin i dizel\n► Slovenija 2030. godine počinje da izbacuje automobile s motorima na benzin i\nVlada Slovenije je danas odlučila da će od 2030. godine početi da eliminiše automobile s motorima sa unutrašnjim sagorevanjem.\n"Od 2030. godine više nećemo dozvoljavati prvu registraciju vozila s klasičnim motorima, kakvi su danas", rekao je posle prihvatanja "Strategije o alternativnim gorivima u transportu" šef Službe za održivu mobilnost i saobraćanu politiku Ministarstva za infrastrukturu Bojan Žlender. Slovenija namerava da ograniči maksimalnu dozvoljenu emisiju ugljen-dioksida na 50 grama po kilometru, u šta bi se danas mogli uklopiti samo električni ili hibridni motori. Prelazna mera je, saopšteno je danas, da će od 2025. godine prva registracija putničkih i lakih teretnih vozila biti ograničena samo na ona koja po deklaraciji proizvođača imaju "ukupan ugljenični otisak" manji od 100 grama ugljen-dioksida po jednom kilometru.\nVlada je "uverena da će do 2030. godine automobilska industrija ostvariti izuzetan tehnološki napredak", i proizvoditi automobile s vrlo malim emisijama ugljenika, rekao je Žlender. Taj plan se poklapa sa saopštenjem Grada Pariza o nameri da vozila s motorima na benzin ukloni sa ulica 2030. godine, a vozila na dizela šest godina ranije, 2024.\nNorveška ima za cilj da obustavi prodaju vozila s motorima sa unutrašnjim sagorevanjem do 2025. godine, a Francuska i Velika Britanija do 2040. godine. Vlada Slovenije je objavila na Tviteru da očekuje da će do 2030. godine među putničkim automobilima biti 17 odsto električnih i hibridnih, a ukupno 200.000 takvih vozila.\nSlovenija namerava da broj mesta za punjenje baterija električnih automobila poveća sa 227 koliko ih je bilo 2016, na 22.300 do 2030. godine, odlučila je takođe danas njena vlada.\nSlovenija, važna izvoznica automobila francuskog proizvođača "Renoa", ima više od 500 automobila na 1.000 stanovnika, što je jedna od najviših stopa u Evropi.\nElektrični automobili su već sada deo strategije auto-proizvođača koji nastoje da postignu zahtevne ciljeve smanjenja prosčnog ispuštanja CO2. Sistem je takav da svaki prodati električni automobil smanjuje količinu CO2 čitave prodajne flote pojedine marke. Električni auto je srednji deo strategije država koje takođe moraju slediti direktive ;Evropske unije o smanjenju "gasova staklene bašte", objasnio je danas slovenački sajt sio1.net.\nSamo "Reno" je ove godine, do kraja avgusta, u Sloveniji prodao 66 električnih vozila, što je skoro dvostruko više nego prošle, a tek predstoji isporuka električnih automobila te marke slovenačkoj pošti.\nU Sloveniji je šest ovlašćenih trgovaca električnim vozilima.\nUspešen u Sloveniji je i BMW koji je do kraja avgusta prodao nova 63 električna automobila, model "i3", a ima i specijalizovane "i" salone u Ljubljani, Kranju i Mariboru gde su test-modeli koje potencijalni kupci mogu isprobati.\nU tu konkurenciju se ove godine uključio i "Hjundai" koji je prodao svih 11 električnih vozila uvenih u Sloveniju, a pre kara ove godine stiže još.\n"Folksvagen" je ove godine prodao 12 vozila "e-golf", a taj broj bi trebalo da poraste do kraja godine na 45, dvostruko više nego 2016, piše sio1.net.\nalternativna goriva /\nKao što se vidi iz Slike 1, izvor svih podataka je Eurostat, BDP po glavi stanovnika po kupovnoj snazi, po EU standardu (PPS), u Srbiji stagnira u odnos na EU28 od 2008, kao uostalom i prosečni...\nOsnivač Superdraja donirao milion funti za kampanju protiv Bregzita\nKoosnivač britanske tekstilne kompanije Superdraj Džulijan Dankerton izjavio je da je donirao milion funti grupi koja vodi kampanju za nov referendum o Bregzitu, dok se London sprema da objavi...\nU svim zemljama Evropske unije i u Srbiji žene žive duže od muškaraca i ima ih više, pokazuje najnovije istraživanje Evrostata, koje prenosi današnja Politika.\nMomčilo Pantelić: Komšijski novitet\nDok se Evropa razapinje šta će i kako će s prilivom nezvanih imigranata, našu severoistočnu komšinicu je ovih dana uzdrmao politički inspirisan masovni dolazak njenih građana iz inostranstva.\nPutin pozvao EU da pomogne u obnovi Sirije\nRuski predsednik Vladimir Putin pozvao je večeras Evropsku uniju (EU) da finansijski pomogne u obnovi Sirije kako bi se omogućio povratak nekoliko miliona izbeglica.\nTramp: Istraga o Rusiji makartizam najgore vrste\nPredsednik SAD Donald Tramp rekao je da njegov savetnik Don Mekgan nije "cinkaroš" a istragu o ruskom mešanju u izbore je osudio kao "makartizam".\nU Evropi nagli porast broja slučajeva malih boginja\nPolicija: Pokušaj terorističkog napada u Barseloni\nŠpanski policajac je danas u samoodbrani ubio napadača naoružanog nožem prilikom "terorističkog" napada na policijsku stanicu u Kataloniji, saopštila je policija.\nRusija optužuje Zapad da opstruiše obnovu Sirije i povratak izbeglica\nRusija je danas optužila zapadne zemlje da blokiraju pomoć Ujedinjenih nacija za obnovu Sirije i da pokušavaju da spreče povratak izbeglica u tu zemlju.\nU nizu napada islamskih ekstremista u Čečeniji poginulo je pet ekstremista i jedan policajac, a nekoliko policajaca je povređeno, saopštili su danas ruski zvaničnici.Odgovornost za napade preuzela je ekstremistička organizacija Islamska država, prenosi Frans pres.\nEU pozdravila kraj programa pomoći Grčkoj\nEvropska unija pozdravila je danas okončanje programa pomoći Grčkoj i izrazila nadu da je to početak nove ere za prezaduženu članicu evrozone.\nU napadima Boko harama najmanje 10 mrtvih\nNajamnje deset ljudi je ubijeno u dva napada ekstremističke grupe Boko haram tokom vikenda na severoistoku Nigerije, regionu već više od devet godina zahvaćenom nasiljem džihadista\nDevet maloletnih migranata uhapšeno zbog pobune u solunskom hostelu\nGrčka policija uhapsila je danas u Solunu devet tinejdžera u hostelu za migrante bez pratnje odraslih, posle pobune zbog loše ishrane i interneta u tom objektu.


Ured Marinka Čavare za godinu dana potrošio više od 10 hiljada KM na telefoniranje | Radio Mbosna.eu\nAnasayfa » VIJESTI » Politika » Ured Marinka Čavare za godinu dana potrošio više od 10 hiljada KM na telefoniranje\nUvidom u dokumentaciju, navode revizori, konstatirano je da predsjednik FBiH koristi dva broja mobilne telefonije te ima pravo na neograničeno korištenje mobilnog telefona.\nTreći broj pak služi za potrebe ureda\nTakođer, deset zaposlenika ima pravo na korištenje mobilnog telefona za koji su unutarnjim aktom utvrđena ograničenja. Unutarnjim aktom regulirano je da će prekoračene iznose troškova fiksnih telefona snositi zaposlenici Ureda predsjednika FBiH, ali nije utvrđeno ko i na koji način vodi evidenciju i prati potrošnju fiksnih telefona na nivou ureda i zaposlenika, te ko ima pravo na utrošak mobilnog interneta i do kojeg iznosa.\n”Uvidom u dokumentaciju uvjerili smo se da prekoračenja za troškove mobilnih telefona snose zaposlenici”, stoji u revizorskom izvještaju.\nUred potpredsjednice FBiH Melike Mahmutbegović (SDA) potrošio je nešto manje novca na telefoniranje. ”lzdaci za komunikaciju I komunalne usluge iskazani su u iznosu od 13.591 KM, a najvećim dijelom odnose se na: izdatke za mobilnu telefoniju (7.534 KM), izdatke za fiksnu telefoniju (2.342 KM) i izdatke za internet (1.518) KM”, navodi se.\nPravo na upotrebu i visina odobrenih troškova, tvrde revizori, uređena je unutarnjim aktom, u skladu s kojim 12 zaposlenika ima pravo na mobilni telefon prema utvrđenim ograničenjima, dok potpredsjednica FBiH ima pravo neograničenog korištenja mobilnog telefona.\nOko 380 maraka manje od potpredsjednice na mobilni telefon troši Ured potpredsjednika FBiH Milana Dunovića (DF). Izdaci za komunikaciju i komunalne usluge u njegovom Uredu iskazani su u iznosu 10.996 maraka, a najvećim dijelom se odnose na izdatke za mobilnu telefoniju 7.153 KM i fiksnu telefoniju 1.349 KM. Potpredsjednik također ima pravo na neograničeno korištenje mobilnog telefona, piše “Bljesak“.


RTS :: Vlasi: Svim sredstvima branićemo teritorijalnu celovitost\nPolitika Vlasi: Svim sredstvima branićemo teritorijalnu celovitost\nponedeljak, 06. avg 2018, 15:28 -> 18:34\nSavetnik Hašima Tačija Azem Vlasi optužio je Beograd da manipuliše Srbima na Kosovu, kako bi "oteli delove" pokrajine, te poručuje da Priština to neće dozvoliti i da će "svim sredstvima braniti ustavni poredak i teritorijalnu celovitost Kosova".\nTači je za Radio Sarajevo takođe rekao da Srbija ostaje ključni faktor potencijalne nestabilnosti i kriza u regionu.\nNa pitanje Radio Sarajeva da li se priprema proglašenje autonomije severa Kosova i šta bi to značilo, Vlasi kaže da mu nije jasno kakva bi to autonomija bila za oko 30.000 Srba koji žive na severu, dok ih u drugim delovima Kosova živi oko 60.000, ali da se "nikakav postupak mimo Ustava Kosova neće dozvoliti".\n"Bez naloga iz Beograda kosovski Srbi ništa ne rade. A Beograd ih huška, jer je u pitanju posezanje za tim delom Kosova zbog resursa 'Trepče', te za nas životno važnog vodoresursa, 'Gazivode', na granici prema Sandžaku", optužuje nekadašnji visoki jugoslovenski funkcioner.\nPriština, kaže, neće dozvoliti ništa mimo ustava, a istovremeno, tvrdi Vlasi, "čini i činiće sve da i Srbi, kao i drugi građani, žive normalno i bezbedno".\n"Ali, da se njima manipuliše kako bi oteli delove Kosova, to nećemo dopustiti. Za nas je svaki deo Kosova jednako važan i svim sredstvima ćemo braniti ustavni poredak i teritorijalnu celovitost Kosova", upozorava Vlasi.\nKomentarišući poslednja dešavanja na relaciji Priština-Beograd i da li postoji strah od nasilnih scenarija, Vlasi je rekao da vlasti u Srbiji "neće dijalogom da rešavaju probleme sa susedima", oputužujući ih da su te problem sami stvorili i da su nastavljači politike Slobodana Miloševića.\n"Iako znaju da je Kosovo definitivno nezavisno od Srbije, još od juna 1999. godine, oni insceniraju navodnu krizu u vezi Kosova. Na Kosovu i Albanci i Srbi, kao i svi drugi, žive normalno i u miru, niko nikoga ne ugrožava. Vučić ima unutrašnju potrebu da laže svoju javnost kako su Srbi na Kosovu ugroženi, a da bi mogao slati poruke kako će ih oni, eto, braniti", tvrdi Vlasi.\n"Srbija predstavlja pretnju za stabilnost u regionu"\nZa Vlasija Srbija i dalje ostaje ključni faktor potencijalne nestabilnosti i kriza u regionu, a kao razlog navodi, pre svega, to što je, kako kaže, Srbija "glavna uzdanica Rusije u regionu, a Rusija je permanentno faktor nestabilnosti u našem regionu zbog rivalstva sa Zapadom".\nPrema njegovom mišljenju, Srbija predstavlja pretnju za stabilnost u regionu i zbog "njenih neskrivenih težnji za teritorijalnim proširenjem".\n"Prema Kosovu takve težnje i ne krije, ali ne krije podršku ni prema onima u Republici Srpskoj, koji bi taj entitet da odcepe od BiH", kaže Vlasi i pominje i SPC koju vidi kao važan politički faktor u Srbiji, a koja "preko njenog čelnika Irineja, govori kako su Srbi u Crnoj Gori u položaju kao u vreme NDH".\nKomentarišući izjave predsednika RS Milorada Dodika, Vlasi kaže da između Kosova i RS nema nikakve sličnosti i da "niko ne uzima za ozbiljno ono što Dodik govori".\nTvrdi da Kosovo "nikada, bez Jugoslavije, nije bilo na demokratski način deo Srbije", a da je po Ustavu SFRJ iz 1974. godine imalo status federalne jedinice, što je, kaže, bio ključni argument, po međunarodnom pravu, da Kosovo, kao i ostale federalne jedinice, proglasi državom, dok je RS "nastala kao projekat i ideja za krvavo rušenje Bosne putem zločina i genocida".\nPonavlja i da za Prištinu nema promene granica, niti razmene teritorija na Kosovu, jer je, kaže, pitanje granica na prostoru bivše SFRJ završeno.\nTek "kada Srbija i Kosovo budu međusobno priznate i normalizuju svoje odnose u postojećim granicama", mogu se, kaže Vlasi, dogovoriti o nekakvoj korekciji granica ili razmeni teritorija, što je, kaže, po međunarodnom pravu dopušteno, ali pod uslovom da se ne ošteti neka treća država.\n(utorak, 07. avg 2018, 08:55)\nI mi cemo Srbi isto svim sredstvima braniti celovitost Srbije i KiM u Srbiji po rezoluciji 1244 SB-OUN . Pa cemo onda videti cija ce "sredstva " biti uspesnija ? Od vasih supljih pretnji ratom nam se u Srbiji "sve gace tresu od straha" . Jos niste ukapirali da je vase vreme proslo , a nase doslo .\n(ponedeljak, 06. avg 2018, 21:34)\nskakanje samom sebi u usta\nOnom poslednjom recenicom u ovom clanku Vlasi je sam sebi skocio u usta, ono o razmeni teritorija i korekciji granica. Na pocetku clanka je govorio jedno da bi na kraju rekao nesto sasvim drugo.\n(ponedeljak, 06. avg 2018, 21:29)\nKako je Sloba pogresio sto je ovog cinika i separatistu pustio iz zatvora...\n(ponedeljak, 06. avg 2018, 21:24)\nPrica sta mu se svidja\nZaboravio rezoluciju UN. koja kaze da je Kosovo Srbija


Vučić, Zaev i Rama o malom Šengenu u Ohridu - BIGportal.ba\n9 Novembra, 2019 9 Novembra, 2019 022\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić, premijeri Sjeverne Makedonije i Albanije, Zoran Zaev i Edi Rama, sastali su se večeras u Ohridu kako bi nastavili razgovore o inicijativi za slobodan protok ljudi, robe, usluga i kapitala.\nU Novom Sadu, prije mjesec dana dogovorena je konkretizacija incijative koja treba da ojača privrede tri zemlje i poveća njihovu atraktivnost za investitore.\nNajavljeno je da bi već u Ohridu mogle biti dogovorene konkretne mjere za realizaciju slobodnog protoka ljudi, robe, usluga i kapitala.\nTrilateralni sastanak predsednika Srbije i premijera Sjeverne Makedonije i Albanije biće nastavljen sutra ujutro, nakon čega će, kako je najavljeno, razgovarati sa predstavnicima medunarodnih organizacija i institucija.\nPoslije ovih sastanaka, Vučić, Zaev i Rama obratiće se predstavnicima medija.\nUčešće Kosova, na kojem insistira Albanija, do sada nije potvrđeno.\n“Možda smo mi sa Balkana malo gluplji, ali baš toliko glupi nismo. Sve smo shvatili i sad gledamo šta možemo da uradimo za sebe i svoj narod”, rekao je nedavno Vučić poslije sastanka lidera Zapadnog Balkana i Federike Mogerini u Briselu i poslije odluke Evropskog savjeta da ne otpočne pristupne pregovore sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom, iako je bilo očekivano da je to prakticno “gotova stvar”.


Koji je put Srbije u procesu evroatlantskih integracija?\nHome»Aktuelno»Koji je put Srbije u procesu evroatlantskih integracija?\nBy Media & Reform centar 16/10/2018 Updated: 26/11/2018 Nema komentara2 Mins Read\n„Oko nas su svuda zemlje koje su članice NATO-a ili zemlje koje su ozbiljno u procesu evroatlantskih integracija. Da li jedna država može u multipolarnom svetu da bude izvan takvih procesa? Ako bi se odgovorilo sa ’ne’, to bi bilo nešto što prkosi pravilima logike“, rekao je profesor Pravnog fakulteta u Nišu dr Nebojša Ranđelović na gradskom forumu posvećenom evroatlantskim integracijama Republike Srbije.\nProces pridruživanja Srbije Evropskoj uniji je u toku, a što se tiče vojnih saveza – naša zemlja još uvek ima status neutralne države. Profesor Ranđelović navodi da je ovakav status primamljiv u svetu koji ima nekoliko vojnih saveza, ali upozorava da je pitanje da li je moguća apsolutna vojna neutralnost.\n„Naša saradnja je daleko intenzivnija sa zemljama koje pripadaju NATO paktu, nego sa drugim zemljama. To je činjenica koju moramo da sagledamo ako mislimo da idemo u korak sa evrointegracijama“, podvukao je on.\nPolitička i geopolitička iskustva zemalja koje su ušle u NATO i Evropsku uniju, naveo je profesor Ranđelović, nisu ni pozitivna, ni negativna – već nužna.\n„To su sad kako-tako stabilne države, gde stanovništvo živi drastično bolje nego pre trideset godina. To još uvek nije ono što su zamišljali, ali ako im se postavi pitanje da li im je bolje – svako će reći da je bolje“, istakao je profesor Ranđelović.\nProfesor Ekonomskog fakulteta u Nišu Boban Stojanović naveo je da proces evropskih i evroatlantskih integracija Srbije teče sporo. Međutim, on je istakao da su osnovni ekonomski partneri Srbije prvenstveno zemlje koje pripadaju Evropskoj uniji, a da veliki deo njih pripada i NATO-u.\nKada je reč o vojnoj neutralnosti, profesor Stojanović saglasan je sa profesorom Ranđelovićem.\n„Imamo za sada dosta stabilnu tu željenu poziciju neutralnosti, ali u ekonomskom smislu ćemo najverovatnije morati da se vežemo za evropske i evroatlantske integracije“, podvukao je profesor Stojanović.\nNajvažnije je, naveo je profesor Stojanović, napraviti sistem koji je u skladu sa najrazvijenijim i politički najstabilnijim državama. Međutim, on upozorava da je nemoguće izgraditi takav sistem u izolaciji ili ukoliko se Srbija veže za zemlje sa kojima ekonomski najmanje sarađuje.\nProfesor Nebojša Ranđelović podvukao je da Srbija u ovim procesima ne treba da se rukovodi emocijama, već interesima, a profesor Boban Stojanović istakao je na kraju da nije potrebno formalno članstvo, ali da je potrebna izgradnja modernog društva u Srbiji po ugledu na razvijena društva.\nTekst je nastao kao deo projekta “Serbia and NATO – Greece experience” podrzanog od strane Severnoatlantskog saveza.\n“NATO i SAD nemaju problem sa neutralnošću Srbije” Srbija može u EU i bez članstva u NATO Značaj ekonomije za napredne tehnologije, drugi dan Foruma naprednih tehnologija Sretenjski ustav – povelja slobode i prava građana Srbije\nBoban Stojanović evroatlantske integracije Evropska unija NATO Nebojsa Randjelovic


Tag / Ramena / Vesti online\nOvo je prvo što muškarac primeti na ženskom telu\nNema pripadnice nežnijeg pola koja se na prvom sastanku ne pita "o čemu li on sad razmišlja" i šta li je prvo primetio. Prema novom istraživanju, muškarci prvo primete lepu kosu i kožu kod...\nNajveći seksi trend pada u zaborav: Velike grudi više nisu u modi\nBujan dekolte odlazi u istoriju, vreme je za normalne grudi! Naime, u ovomesečnom modnom časopisu "Vog" izašao je tekst u kome se navodi da modeli sve više pokazuju svoja ramena, stomak i noge...\nKako im ovakvo telo uspeva?\nVečina slavnih glumica oduševi javnost svaki put kada se pojave na crvenom tepihu, iako su mnoge od njih uveliko u petoj deceniji života. Žene širom sveta se pitaju kako im to uspeva, a njihove...\nMuški delovi tela koje žene obožavaju\nŽene zapravo i nisu toliko drugačije od muškaraca kada je fizička privlačnost u pitanju, a određeni delovi tela izazivaju pravu erupciju uzbuđenja u njima. Premda je ženama za ostvarivanje...\nZbog računara “pucaju“ vrat, leđa i ramena\nSve više mladih ima problema sa bolovima u leđima, vratu i ramenima zbog dugotrajnog sedenja za računarima, pre svega prenosivim, upozorili su naučnici s Univerziteta u Bostonu.


Održana 2.sednica SO Čajetina – Vila As\nU četvrtak 27.avgusta je održana druga sednica SO Čajetina. Sednici je prisustvovalo 25 odbornika koji su raspravljali 23 tačke dnevnog reda. Na početku sednice, odbornik Ostoja Kovačević (SPS) je postavio nekoliko odborničkih pitanja u vezi zakupaca lokala u trgovačkoj ulici. Kovačevića je interesovalo i kada će se raditi rekonstrukcija lokalnih puteva koji su u lošem stanju. Odbornika Aleksandra Pavlovića (POKS) je interesovalo kada će biti završena rekonstrukcija ulice Prote Simića na Zlatiboru; kada će sva zlatiborska naselja biti priključena na kanalizacionu mrežu. Odbornika Pavlovića je interesovalo i pitanje poreza na domaću radinost koji po njemu nije u skladu sa komunalnom infrastrukturom.\nNa sednici su se raspravljali planovi izmene detaljne regulacije za naseljena mesta Zlatibor i Čajetina. Planirane izmene je obrazložio predsednik opštine Čajetina, Milan Stamatović.\nIzmenama planova naselja kao što su Smiljanski zakosi, Vodice, Vlaovina i Gajevi će dobiti plansku dokumentaciju čime bi prestale da važe privremena pravila gradnje. Stamatović je istakao da su plansku dokumentacija za opštinu Čajetina pripremile renomirane državne institucije kao što su CIP, Arhitektonski fakultet Beograd, dok je strategija rađena u saradnji sa norveškim instituom Niva.\nStamatović je istakao da se u 2019.godini radilo na osam planova generalne i detaljne regulacije i da će pitanja autobuske stanice, gasovoda i groblja konačno biti rešena ovim izmenama. Odbornici su obavešteni da će se formirati sportsko rekreativni centar na Obudojevici pošto su rešena imovinsko – pravna pitanja vezana za ovu padinu.\nU nastavku sednice odbornici su usvojili izveštaje i planove o radu Biblioteke Ljubiša R Đenić iz Čajetine i Centra za socijalni rad. Direktorka biblioteke Snežana Đenić je ovom prilikom istakla da je biblioteka imala 695 članova u 2019.godini; da je organizovano 60 manifestacija i da su objavljene tri knjige u izdanju biblioteke.\nOdbornici su na ovoj sednici razrešili dosadašnjeg direktora Ekoargara Vladimira Bojovića pošto je postao odbornik, i za vršioca dužnosti direktora ovog preduzeća je imenovan Marko Marić.\nPotom je razmatrano više imovinsko – pravnih pitanja a glasalo se i o imenovanjima novih članova Nadzornog odbora JKP Vodovod – Zlatibor. Predsednik SO Čajetina Arsen Đurić je ovom prilikom odbornike je obavestio da je pripremljena oprema kako bi se u slučaju zabrane okupljanja sednice skupštine održavale on – line.


Optužnice protiv 19 migranata zbog nasilja\nM. D. 28. novembra 2016. 09:11\nBugarske vlasti podići će optužnice protiv 19 migranata, nakon što su izbili neredi u izbegličkom centru u gradu Harmanli na jugu te zemlje, najavila je portparolka bugarskog tužilaštva Rumijana Arnaudova.\nOptužnice zbog huliganizma biće podnete protiv 18 stranih državljana, dok će jedan odgovarati zbog vandalizma i paljenja bugarske zastave, prenosi Radio Slobodna Evropa.\nZa delo teškog huliganizma zaprećena je kazna zatvora do pet godina, dok vandalizam može biti kažnjen sa do dve godine zatvora.\nArnaudova je za Bugarski nacionalni radio rekla da sve ukazuje da je glavni razlog nezadovoljstva migranata bila njihova želja da napuste Bugarsku i preko Srbije otputuju u Zapadnu Evropu.\nBugarski premijer Bojko Borisov u petak je rekao da će hiljadu migranata, koji su se sukobili sa policijom u četvrtak, biti premešteno iz najvećeg izbegličkog kampa u Bugarskoj u bivše vojne barake nedaleko od granice sa Turskom pre nego što budu proterani.\nSve neophodne pripreme će biti urađene sledeće nedelje tako da „možemo da izolujemo one koji ne žele da poštuju pravila“, rekao je Borisov tokom posete izbegličkom kampu Harmanli gde su izbili nemiri.\nU tom kampu smešteno je više od 3.000 migranata, uglavnom iz Avganistana, ali i iz Sirije.\nIzgrednici – mladi Avganistanci koji su bacali kamenice na policiju, biće premešteni u objekat zatvorenog tipa kod turske granice pre nego što budu poslati kući.\n„Oni će biti proterani iz Bugarske što pre“, rekao je Borisov, dodavši da će prvi avioni sa avganistanskim migrantima krenuti iz Bugarske u decembru.\nU kampu Harmanli će, prema njegovim rečima, sledeće godine ostati samo porodice iz Sirije.\nNajmanje 24 povređena policajca i 300 uhapšenih migranata – rezultat su sukoba izbeglica i policije u najvećem migrantskom kampu Harmanli u Bugarskoj, na granici sa Turskom, saopštili su prethodno zvaničnici.


Izvor: OkRadio.rs, 03.Avg.2020, 13:31\nU Srbiji će u utorak biti promenljivo oblačno sa sunčanim intervalima i toplo, a lokalno su moguće nepogode sa gradom, olujnim vetrom i obilnim pljuskovima, naročito u centralnom i južnom delu zemlje, najavio je Republički hidrometeorološki zavod. Kratkotrajni pljuskovi sa grmljavinom mogući su ujutro i pre podne u Vojvodini, dok se posle podne, a naročito uveče i u toku noći vremenske nepogode očekuju i u ostatku zemlje. Duvaće slab i umeren, u košavskom području i na planinama povremeno i jak južni i jugoistočni vetar, koji će na jugu Banata imati i udare olujne jačine. Najniža temperatura kretaće se od 15 do 24, a...\nB92: Stižu nepogode, RHMZ izdao upozorenje - oluja i grad naročito u dva dela Srbije FOTO\nIzvor: Blic, 04.Avg.2020, 00:53\nU Srbiji će danas biti promenljivo oblačno sa sunčanim intervalima i toplo, dok će posle podne, a naročito uveče i tokom noći, mogući pljuskovi i grmljavina, saopštio je Republički hidrometeoroški zavod Srbije.\nIzvor: NoviMagazin.rs, 04.Avg.2020\nU Srbiji će danas biti promenljivo oblačno sa sunčanim intervalima i toplo, a lokalno su moguće nepogode sa gradom, olujnim vetrom i obilnim pljuskovima, naročito u centralnom i južnom delu zemlje, najavio je Republički hidrometeorološki zavod...Kratkotrajni pljuskovi sa grmljavinom mogući su...


► Al Džazira suspendovala novinare zbog video snimka o holokaustu\nJedan od direktora mreže Jaser Bišr izjavio je da je video uklonjen sa veb–sajta i da je bio u suprotnosti s uredničkim stadnardima Al- Džazire, prenose izraelski mediji izveštaje novinskih agencija.\n„ Izrael je najveći pobednik u holokaustu i koristi ista nacistička opravdanja kao odskočnu dasku za rasističko čišćenje i istrebljenje Palestinaca“, rekla je novinarka Muna Hava na video snimku.\nU saopštenju direktora Dime Katibsaida zaduženog za digitalni sadržaj je navedeno da je video objavljen bez dužne provere.\nIzraelsko Ministarstvo spoljnih poslova je ocenilo tokom vikenda da video ima za cilj da ispere mozak mladim Arapima kako bi ih naveo da mrze Izrael.\n„ Ovo objašnjenje holokausta je najgora vrsta pogubnog zla. Tako Al Džazira ispira mozgove mladim ljudima u arapskom svetu i nastavlja mržnju prema Izraelu i Jevrejima“, navelo je ministarstvo na Tviteru.\nIzrael je 2017. godine pretio da će zatvoriti lokalne kancelarije Al Džazire, a premijer Benjamin Netanjahu je optužio taj servis za huškanje na nasilje i podsticanje smrtonosnih terorističkih napada.\nAI: Targetiranje novinara i NVO nesumnjiv čin zastrašivanja\nMeđunarodna organizacija za zaštitu ljudskih prava Amnesti internešenel (AI) ocenila je danas kao "nesumnjiv čin zastrašivanja" nalog srpskih vlasti o proveri finansija novinara i...


U petak vatra je toliko divljala da se dim mogao vidjeti i iz regije San Diego, javio je CNN.\nKako javlja BBC zbog velikog šumskog požara više miliona stanovnika u Kaliforniji ostaće i bez električne energije, najavila je kompanija "Pacifik gas & elektrik" ("PGE").\nUpozorenje je objavljeno nakon što je više od 50.000 ljudi moralo da napusti kuće zbog požara "Kinkejd". Vanredna situacija proglašena je u oblasti Los Anđeles i Sonoma.\nKompanija je navela da postoji mogućnost da će struja biti isključena u 36 oblasti usljed "istorijskih vjetrova" koji bi mogli da oštete postrojenja i izazovu nove požare.\nIz "PGE" su objasnili da jaki udari vjetra predstavljaju rizik od oštećenja i varnice na elektro-sistemu što bi moglo dovesti do požara i brzog širenja vatre, a vegetacija je suva zbog prethodnih vjetrovitih uslova.\n"PGE" ističe da je posljednji požar na sjeveru Kalifornije izio sedam minuta nakon što je obližnji napojni kabl oštećen.\nGuverner Kalifornije Gevin NJusom rekao je da "PGE" nisu radili svoj posao i osudio je "višegodišnju pohlepu i zanemarivanje stanja instalacija".\nJoš nije potvrđeno da je posljednji požar uzrokovan zbog kvara na instalacijama.\nNajsmrtonosniji šumski požar u istoriji Kalifornije odnio je 85 ljudskih života prošle godine i uzrokovan je zbog napojnih kablova "PGE".


Podrška Francuske europskim integracijama BiH i regiona Zapadnog Balkana\n12.09.2018 / 22:02 BiH - Crnadak - Cadic\nMinistar vanjskih poslova Bosne i Hercegovine Igor Crnadak primio je danas u posjetu francuskog senatora Oliviera Cadica s kojim je razgovarao o odnosima u regionu s naglaskom na završetak razgovora Beograd-Priština.\nCrnadak je informirao gosta o procesu pristupanja Bosne i Hercegovine Evropskoj uniji s naglaskom na reformske procese i mjere iz reformske agende, istaknuvši da je za BiH od velike važnosti reformirati institucije i pripremiti cijelo društvo za buduće članstvo u EU. To uključuje jačanje ekonomije, uspostavu vladavine prava, borbu protiv korupcije kao i osiguranje stabilnosti i sigurnosti. Naglasio je da je ključno da se perspektiva članstva regije u EU ne izgubi.\nŠef bh. diplomatije je istakao da su odnosi Beograd-Priština najvažnije pitanje u regionu koje je neophodno riješiti i dodao da će Beograd i Priština najlakše doći do zajednički prihvatljivog rješenja ukoliko bi bilo što je moguće manje utjecaja sa strane.\nSenator Cadic je istaknuo podršku Francuske europskim integracijama BiH i regiona Zapadnog Balkana i dodao da je on lično veliki zagovornik što bržeg pristupa BiH i cijele regije Evropskoj uniji.\nSastanku je prisustvovao i ambasador Republike Francuske u BiH Guillaume Rousson.\nCadic je prije posjete Bosni i Hercegovini, u okviru posjete regionu posjetio Tiranu, Skoplje i Beograd gdje je razgovarao s predsjednikom Vlade Republike Albanije Edijem Ramom, predsjednikom Vlade Republike Makedonije Zoranom Zaevim i predsjednikom Republike Srbije Aleksandrom Vučićem, kao i s ministrima vanjskih poslova tih zemalja Ditmirom Bushatijem, Nikolom Dimitrovim i Ivicom Dačićem, saopćeno je iz MVP-a BiH.


25.04.2021 u 11:46\nVojska Srbije je danas, imajući u vidu šta smo od naoružanja uveli u upotrebu i za šta smo se obučili, mnogo jača nego što je bila prošle godine. Znajući čime ćemo sve, zahvaljujući razumevanju i angažovanju vrhovnog komandanta VS i predsednika republike, Ministarstva odbrane i vlade, biti opremljeni u narednom periodu, mogu da kažem da ćemo naredne godine biti značajno jači nego sada. Iz godine u godinu, VS se ubrzano menja nabolje i taj trend će se nastaviti. Kao načelnik generalštaba izražavam zahvalnost vrhovnom komandantu VS i Ministarstvu odbrane za uložene napore i energiju na jačanju VS u celini, kaže u intervjuu za „Politiku” general Milan Mojsilović, načelnik Generalštaba VS. Dokle se stiglo sa analizom mogućnosti ponovnog uvođenja obaveznog služenja vojnog roka? Prateći savremene\nPrvi vojni ataše EU raspoređen u Srbiju\nVojnodiplomatski kor u Beogradu dobio je novog člana, vojnog atašea Evropske unije. Reč je o pukovniku Pjetru Mostardiju koji se ovdašnjoj javnosti obratio putem magazina „Odbrana”, zvaničnog glasila Ministarstva odbrane Srbije. – Evropska unija je globalni bezbednosni igrač i u sedištu ima strukturalnu vojnu komponentu kao sastavni deo Evropske službe za spoljne poslove. Ona upućuje vojne predstavnike širom sveta radi direktnog kontakta s vojnim kolegama. Po sličnom principu Ministarstvo odbrane Srbije ostvaruje saradnju sa vojnim institucijama EU – Vojnim štabom i Vojnim komitetom. Srbija je prva zemlja koja je dobila vojnog atašea EU, u znak posebne važnosti koju ima kao jedan od ključnih partnera u ovom regionu. Takođe EU je akreditovala vojnog atašea u SAD, Ukrajini i Kini. Naš\nMinistar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin najavio je, nakon sastanka sa komandantom i rukovodiocima Žandarmerije, da će država nastaviti da ulaže u opremanje i obuku pripadnika ove jedinice, koji su jedan od stubova očuvanja bezbednosti i stabilnosti naše zemlje, saopšteno je iz MUP-a Srbije. Ministar je u bazi beogradskog Odreda Žandarmerije istakao da ova posebna jedinica policije mora uvek biti spremna da reaguje i pruži jasan odgovor i na najmanju opasnost i rizik koji prete da ugroze stabilnost i bezbednost naše zemlje i naruši javni red i mir. „Pripadnici Žandarmerije spremni su i sposobni da izvrše svako naređenje državnog rukovodstva i predsednika Republike Srbije Aleksandra Vučića“, rekao je Vulin i dodao da će država učiniti sve da im obezbedi još bolje\n20.02.2021 u 11:33\nDigitalizovani „oganj” uveden u naoružanje VS (FOTO, VIDEO)\nMinistar odbrane Nebojša Stefanović izjavio je da je Trinaesti divizion Prve brigade Kopnene vojske, kojem je predata na upotrebu baterija od sedam digitalizovanih lansera raketa M77 „oganj”, sada jedna od najbolje opremljenih jedinica ne samo naše artiljerije, već i šire, saopštilo je Ministarstvo odbrane. Stefanović je podsetio da je ova baterija digitalizovanog „ognja”, inače proizvod domaće industrije, ušla u upotrebu u Vojsci Srbije posle dugotrajnih i iscrpnih ispitivanja, između ostalog i na opitnim gađanjima u Nikincima i na Pasuljanskim livadama, nakon čega je dejstvovala i na vežbi na Pešteru. U odnosu na osnovnu varijantu ovog oruđa, koje se nalazi u naoružanju Vojske Srbije, vreme pripreme digitalizovanog „ognja” za dejstvo smanjeno je sa 15 na oko\n18.12.2020 u 14:58\nObeležen dan SAJ-a, jedinice koja se ne povlači\nU bazi SAJ-a u Batajnici obeležen je dan ove elitne jedinice MUP-a Srbije, osnovane 1978. godine, u vreme bujanja terorizma u svetu. Duže od četiri decenije ovi policijski specijalci požrtvovano se bore protiv kriminala a bili su i u prvim redovima odbrane svoje zemlje tokom ratova 1990-ih godina. Ministar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin, čestitajući pripadnicima 42 godine postojanja, istakao je da je ova jedinica iza sebe ostavila trag u vremenu i neprekidnoj borbi srpskog naroda za slobodu i pravo da odlučujemo sami o sebi. „Predsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić je u ovoj generaciji izborio pravo da odlučujemo sami o sebi i to pravo nećemo dati nikome i nipošto“, naglasio je Vulin, istakavši da se srpski narod opisuje jednom rečju, a to je sloboda. Još\n25.11.2020 u 07:49\nSpecijalci 72. brigade uvek spremni da brane Srbiju (FOTO)\nMinistar odbrane Nebojša Stefanović obišao je juče, zajedno sa načelnikom Generalštaba generalom Milanom Mojsilovićem pripadnike 72. brigade za specijalne operacije u kasarni „Rastko Nemanjić” u Pančevu. – Put razvoja ove jedinice pokazuje da je uvek bila tamo gde je bilo najteže i uvek tamo gde je bilo potrebno našem narodu i gde je Srbija to tražila od njih. Vidim da su i danas ostali posvećeni tom putu, ostali spremni da brane svoju zemlju u svakom trenutku i naravno da svojim znanjem i veštinama budu na usluzi svom narodu – izjavio je Stefanović. Brigadni general Miroslav Talijan, komandant 72. brigade za specijalne operacije, predstavio je Stefanoviću zadatke, ciljeve, namenu i istorijat jedinice. Ministar odbrane istakao je da se žrtva 24 pripadnika ove jedinice, koji su\n17.10.2021 u 13:44\nPolicija tokom noći zaustavila četiri drogirana vozača


Google prijavio bankrot u Rusiji – Mirodjija\nGoogle nije u mogućnosti da posluje u Rusiji nakon što su zvaničnici zaplenili bankovni račun kompanije.\nRusko odeljenje Google-a, podnelo je obaveštenje o nameri da proglasi bankrot nakon što su zvaničnici zaplenili bankovni račun kompanije. To je „učinilo neodrživim funkcionisanje naše kancelarije u Rusiji, uključujući zapošljavanje i plaćanje zaposlenih u Rusiji, plaćanje dobavljačima i prodavcima i ispunjavanje drugih finansijskih obaveza“, rekao je portparol Google-a.\nKao i mnoge druge kompanije, Google je suspendovao većinu svojih komercijalnih aktivnosti u Rusiji nakon invazije te zemlje na Ukrajinu u februaru. Uprkos tome i sada prijavi za bankrot, Google će za sada nastaviti da pruža Rusima pristup besplatnim servisima kao što su Pretraga, Youtube, Gmail, Mape.\nRuski ministar za digitalni razvoj je rekao da, uprkos testiranju sopstvene, zatvorene verzije interneta, zemlja planira da ostane povezana sa globalnom mrežom.\nTags: Google, planeta, Rusija


Thursday January 10th, 2019) Thursday January 10th, 2019) BHJAMain\nZAGREB, 28.12.2018. – Regionalna platforma Zapadnog Balkana za zagovaranje slobode medija i sigurnosti novinara, koja zastupa više od 8.000 članova, najoštrije osuđuje postupak Hrvatske radio-televizije (HRT) koja je podnijela tužbe zbog povrede časti i ugleda protiv Hrvatskog novinarskog društva (HND) i dvoje svojih novinara, Hrvoja Zovka i Sanje Mikleušević Pavić.\nTakođe, trenutni predstavnici HND-a bi trebalo da znaju da Evropski sud za ljudska prava ne poznaje iznose za naknadu štete koja se mjeri desetinama hiljada eura i da je to u potpunosti u suprotnosti sa praksom Suda u Strazburu.\nPodsjećamo i da bi ljudi koji su na čelu HRT-a, kao predstavinici jednog ozbiljnog medija, kakav bi HRT trebao da bude, morali da znaju da imaju na raspolaganju niz mjera kojima su mogli da se odbrane od, kako tvrde, neosnovanih optužbi ali da su pribjegli mjeri koja je i najnepopularnija ali i zadnja na spisku onoga što se treba raditi kada neko procijeni da mu je nanijeta šteta. Iznosi koje traže su očigledan pokazatelj da žele da finansijski unište i ućutkuju HND i njegove predstavnike.\nRegionalna platforma Zapadnog Balkana za zagovaranje medijskih sloboda i sigurnosti novinara, Zagreb, 28/12/2019


Naslovna Zanimljivosti Teniski zavodnik: Damir u vezi sa Barbarom, koja je zbog njega raskinula...\nTeniski zavodnik: Damir u vezi sa Barbarom, koja je zbog njega raskinula vjeridbu\nDamir Džumhur (28) godinama važi za jednog od najvećih zavodnika u svijetu tenisa.\nPoznato je da je dugo bio u vezi sa srpskom manekenkom Dejanom Živković, kao i pjevačicom Rialdom Karahasanović.\nPo medijima se navodilo da je bio u vezi sa Zoranom Jovanović, poznatijom kao Zorannah, a bilo je još imena djevojaka koja su se dovodila u vezi s njim.\nSada je, sudeći po objavi na Instagramu, u vezi sa zvijezdom jednog regionalnog rijalitija Barbarom Šegetin (30). Oboje su na ovoj društvenoj mreži objavili identične fotografije na kojima pokazuju tetovaže sa znakom beskonačnosti.\nPrethodni tekstMesi rekao “NE” Spartaku iz Moskve!\nSljedeći tekstPSŽ krenuo u ofanzivu na Ramosa\nMarko 5/01/21 13:20 At Utorak, 5 Januara 2021, 13:20\nBolje da se vise posveti tenisu nego sto ganja zene …\nNjegovi rezultati sve govore\nSinisa 5/01/21 13:20 At Utorak, 5 Januara 2021, 13:20\nSvaka bivsa jedna na drugu lice\nKluševski pozvao Ibrahimovića u reprezentaciju\nKristina Perkovic - 11/01/21 22:56 0


Svakog dana na trežnjenju po jedan vozač | Glas javnosti\nPočetna > Srbija > Svakog dana na trežnjenju po jedan vozač\nZRENJANIN - Zrenjaninska policija je, na području Srednjobanatskog okruga, u devet meseci ove godine iz saobraćaja isključila 922 vozila zbog alkoholisanosti vozača, od kojih su 234 zadržana na trežnjenju, navedeno je u izveštaju o radu Policijske uprave u Zrenjaninu.\nOd početka januara do kraja septembra ove godine, policija je podnela ukupno 6.017 zahteva za pokretanje prekršajnog postupka, od koji je 1.668 zbog neprilagođene brzine, a na drugom mestu su prekršaji zbog uživanja u alkoholu.\nKod sudije za prekršaje poslato je i 320 vozača zbog prolaska na crveno svetlo semafora, 320 zbog nepoštovanja prava pešaka na prelazu, a 235 posle nepropisnog preticanja. Takve, represivne mere, uz preventivno delovanje, doprineli su smanjenju ukupnog broja saobraćajnih nezgoda - sa 884 ,u devet meseci 2009, na 494 u istom periodu ove godine. Analitičari Policijske uprave u Zrenjaninu saopštili su da je u tom periodu značajno smanjen broj poginulih vozača u nesrećama na drumovima srednjeg Banata - sa 14 u prošloj, na šest poginulih u ovoj godini.


Pravila o zaštiti privatnosti – Guest House Bosnian House, zvanični veb sajt | Pansioni u Sarajevu\nOva Izjava o zaštiti privatnosti se odnosi na veb sajt www.guesthousebosnianhouse.com koji je u vlasništvu i kojim upravlja objekat Guest House Bosnian House. Izjava o zaštiti privatnosti opisuje način na koji prikupljamo i koristimo lične podatke koje unesete na našem veb sajtu: www.guesthousebosnianhouse.com. Takođe objašnjava opcije koje su vam dostupne u pogledu naše upotrebe vaših ličnih podataka i kako možete da pristupite tim podacima i da ih ažurirate.\nUkoliko ne želite da dozvolite obradu podataka kao što je opisano u stavkama C-F, a nije vam direktno dostupna ova opcija (na primer, u podešavanjima naloga), kontaktirajte objekat na zulfaibrahimi@hotmail.com .\nOslanjamo se na to da ćete se pobrinuti da svi vaši lični podaci budu potpuni, tačni i aktuelni. Molimo vas da nas što pre obavestite o bilo kakvim promenama ili greškama u vezi sa vašim ličnim podacima na zulfaibrahimi@hotmail.com . Vaš zahtev ćemo obraditi u skladu sa važećim zakonom.\nUkoliko imate pitanja ili nedoumice u vezi sa načinom na koji obrađujemo vaše lične podatke, ili ako želite da primenite svoja prava u skladu sa ovim obaveštenjem, možete slobodno da nas kontaktirate na zulfaibrahimi@hotmail.com . Takođe, svoja pitanja i nedoumice možete da uputite lokalnim organima za zaštitu podataka.


Telefoniranje putem Skype sada čini trećinu ukupnog međunarodnog telefonskog saobraćaja — Online Tržište\nObjavio(la) admin u kategoriji Generalno, Istraživanje na dan 14. Februara 2013. / ostavite komentar\nNovo istraživanje iz TeleGeography pokazuje da je globalno korišćenje Skype-a sada ekvivalent jednoj trećini ukupnog međunarodnog telefonskog saobraćaja.\nNovo istraživanje pokazuju da je međunarodna telefonski saobraćaj porastao za 5 odsto u 2012 godini, na 490 milijardi minuta. U isto vreme, "prekogranična Skype audio i video saobraćaj porastao je za 44 odsto u 2012 godini, na 167 milijardi minuta. Ovo povećanje od skoro 51 milijarde minuta je više nego duplo u poređenju sa rastom telefonskog saobraćaja svih međunarodnih telekom operatera u 2012 godini".\nOvi novi podaci svakako da ne znače da će telekomi ostati bez posla u neko skorije vreme ali svakako znače da se način komunikacije ljudi drastično menja i da telekomi moraju da rade na inovacijama kako bi uslišili želje svojih korisnika.\nMeđunarodni provajderi moraju da se oslone na stabilne stope rasta kako bi održali prihode. Ono što smo videli jeste usporavanje stope rasta koja je u jednoj meri posledica i ukupnih ekonomske tokova,\nsaopštio je Stephan Beckert, analitičar u TeleGeography, kompaniji koja se bavi analizom telekom tržišta.\nStephan Beckert istakao je Skype, kojeg je kompanija Microsoft kupila 2011 godine za fantastičnih 8,5 milijardi dolara, i druge slične aplikacije i usluge kao što su Viber, Whatsapp, Google Voice i mnoge druge koje vrše zaista veliki pritisak na tradicionalne telekome.\nMislim da je ono što je najvažnije i najinteresantnije u 2012 godini naspram ranijih godina to da je Skype sada pokazao da više nije malo poslovanje. Naša očekivanja su da će ova stopa rasta s vremenom početi da opada jer smatramo da je ova veoma visoki održivi rast prilično neverovatan i na duži vremenski rok nemoguć,\nnavodi Stephan Beckert.\nTagovi: internet telefoniranje, skype, telefoniranje\nSkype pokrenuo značajku video poruka — Online Tržište kaže:\n15. Februara 2013. u 20:22\n[…] Nedavno istraživanje pokazalo je da telefoniranje preko Skype-a sada je jednako trećini ukupnog međeunarondnog telefonskog saobrać…. […]\nWi-Fi čak za trećinu sporiji od ožičene Internet konekcije


Izložba fotografija ‘’Vidimo se’’: Najlepši predeli Niša i okoline - MIC - Medijski istraživački centar\nNajlepše i najuzbudljivije predele, turističke i sportske potencijale u okolini Niša, zabeležili su tokom prethodnih meseci fotografi Jelena Đukić Pejić, Saša Đorđević, Dušan Mitić Car i Vanja Keser. Nakon šest meseci koliko je trajao projekat, u centru grada su na otvorenom Nišlije i turiste upoznali sa Sićevačkom i Jelašničkom klisurom, Niškom banjom, Cerjanskom pećinom, spomen-parkom Bubanj i mnogim drugim prirodnim lepotama ovog kraja, koje su fotografisali iz, kako kažu, uglavnom neobičnih uglova.\nIpak, na 50 izloženih fotografija nije bilo opisa, već su autori želeli da o njima lično razgovaraju sa građanima. Malo ko nije bar na kratko zastao da pogleda polje lavande, nasmejanog konja, osunčane planinske predele, zelenila i pojedine znamenitosti nadomak Niša. Autori su izložbu organizovali 31. decembra, u okviru manifestacije ‘’Niš u srcu’’ kada je u gradu bilo više turista koji su ovde želeli da isprate staru i dočekaju Novu godinu.\n‘’Želeli smo da pokažemo da grad na Nišavi ima sve potencijale da bude svrstan na visokom mestu na lestvici najboljih destinacija u Srbiji’’, kažu autori izložbe.\nDodaju i da su u beleženju zanimljivih trenutaka i bajkovitih predela, i sami uživali. Izložbom su hteli, kako kažu, i da podignu svest lokalne samouprave i ukažu na mogući pravac razvoja turizma u Nišu.\nPrema podacima koje su za 2018. godinu izneli iz Turističke organizacije, više od 100.000 turista je posetilo Niš. Turisti ovde dolaze u sve većem broju pre svega zbog gostoljubivosti Nišlija, ali i zbog posete zdanjima od istorijskog značaja, muzejima, spomenicima, niškim manifestacijama.\n‘’Ako na sve to dodamo i prelepa izletišta i prirodna bogatstva u neposrednoj okolini Niša, u budućnosti bi Niš i okolinu moglo da posećuje još više turista’’, ističu autori.\nProjekat ‘’Vidimo se’’ podržao je Sekretarijat za kulturu i informisanje Grada Niša, a nosilac projekta je Udruženje građana ‘’Medijski istraživački centar Niš’’ – MIC.


Zadržavanje prava na socijalnu pomoć ključ za zapošljavanje osoba iz marginalizovanih grupa\nRomi i Romkinje, osobe sa invaliditetom, žene žrtve nasilja, samohrane majke, dugoročno nezaposleni i osobe iz drugih ranjivih grupa imali bi veće šanse za sigurno i legalno zaposlenje ukoliko bi zadržali socijalnu pomoć.\nGubitak tog prava u slučaju pronalaženja posla jedan je od ključnih razloga zašto ne žele da budu prijavljeni i sebe izlažu angažovanju bez ikakve zaštite.\nTo je istaknuto na završnoj konferenciji projekta „Poboljšanje uslova života Roma i Romkinja i drugih marginalizovanih grupa u vreme pandemije COVID-19“ u Palati Srbije, čiji su se učesnici složili da se pripreme izmene Zakona o zapošljavanju i osiguranju u slučaju nezaposlenosti u cilju otklanjanja ove prepreke. Predloženo je i da se razmotri mogućnost da pripadnike ranjivih grupa kroz mere aktivne politike zapošljavanja može da angažuje civilni sektor, kao i da se obezbede veća sredstva za njihovo angažovanje tako što bi programi međunarodnih donatora dobili iste pogodnosti kao i programi finansirani iz budžeta.\nFokus projekta bio je na romskoj populaciji kao naročito ugroženoj kategoriji. U Srbiji živi oko 150.000 Roma i Romkinja i prevashodno su angažovani na crno, a tek nešto manje od 30.000 se nalazi na evidenciji Nacionalne službe za zapošljavanje.\n-Strategijom zapošljavanja 2021-2026 predviđene su inkluzivne mere podrške najranjivijim grupama, među kojima je i romska populacija. U 2022. godini za ovaj vid pomoći izdvojićemo 5,65 milijardi dinara za više od 20.000 lica, od čega 2.300 osoba sa invaliditetom, što je za 1,3 milijardi više nego prošle godine. Pored toga, istakla bih da smo za približno 2.000 Roma i Romkinja ove godine obezbedili i subvencije za dodatno obrazovanje i obuke, za samozapošljavanje, subvencije za osobe sa invaliditetom i sl. - izjavila je Darija Kisić Tepavčević, ministarka za rad i dodala da je bilo i skoro 3.500 korisnika nefinansijske podrške.\nProjekat su uz podršku Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit (GIZ) GmbH realizovali NALED i Asocijacija koordinatora za romska pitanja. Zbog niske radne aktivacije, siromaštvo i isključenost romske i drugih osetljivih grupacija su veoma izražen problem i jedan od prvih koraka za rešavanje mogu biti javni radovi.\n-Socijalna inkluzija svih građana, a posebno Roma i marginalizovanih grupa, jedan je od najvažnijih ciljeva kojima je Vlada Srbije posvećena u procesu evropskih integracija, i u čemu ima snažnu podršku Nemačke razvojne saradnje. Romske zajednice i druge marginalizovane grupe bile su ozbiljno pogođene pandemijom COVID-19 i zato je Nemačko Savezno ministarstvo za ekonomsku saradnju i razvoj (BMZ) kroz program „Inkluzija Roma i drugih marginalizovanih grupa u Srbiji“ opredelilo dodatna sredstva u 2020. i 2021. godini kao odgovor na neke od najhitnijih potreba najugroženijih građana – rekao je Kristijan Šiling, šef odseka za razvojnu saradnju Ambasade Nemačke.\nJedna od ključnih komponenti projekta bio je program „Zajedno za zajednicu“, osmišljen po uzoru na nemački model javnih radova. Put do privremenog radnog angažovanja našlo je 240 Roma, Romkinja i osoba iz drugih ranjivih kategorija u šest lokalnih samouprava.\n- Uz priliku za posao, učesnici su dobili šansu da se obuče za određeno zanimanje i steknu znanja za aktivno traženje zaposlenja koja će ih učiniti konkurentnijim na tržištu rada. Za više od polovine ovo je bilo prvo radno iskustvo, a svi do jednog bili su zadovoljni učešćem i izrazili želju da se program nastavi – poručila je Violeta Jovanović, izvršna direktorka NALED-a, i dodala da je u programu učestvovalo 30 poslodavaca – 17 iz civilnog sektora, sedam javnih preduzeća, Crveni krst, zdravstvene ustanove i privatne kompanije.\nU svečanom delu konferencije uručena su priznanja gradovima Subotici, Kruševcu, Pirotu, Vranju i Kragujevcu, kao i opštini Aleksinac, za veliki doprinos uspešnoj realizaciji programa „Zajedno za zajednicu“ i animiranju lokalnih poslodavaca da angažuju osobe iz marginalizovanih grupa.\nPartneri na projektu su u saradnji sa Institutom za javno zdravlje Srbije „Dr Milan Jovanović Batut“ realizovali i zdravstvene radionice u 54 podstandardna romska naselja širom zemlje, gde su građanima ukazali na važnost prevencije, vakcinacije i zaštite od virusa COVID-19. Takođe, zajedno sa Sektorom za vanredne situacije MUP-a Srbije osmišljene su i preporuke za bolju zastupljenost i integrisanje marginalizovanih grupa u sistem zaštite i spasavanja.\nProjekat „Poboljšanje uslova života Roma i Romkinja i drugih marginalizovanih grupa u vreme pandemije COVID-19“ je deo programa Nemačke razvojne saradnje „Inkluzija Roma i drugih marginalizovanih grupa u Srbiji“ koji GIZ sprovodi u saradnji sa Ministarstvom za ljudska i manjinska prava i društveni dijalog.\nŠta donosi novi Nacionalni program za suzbijanje sive ekonomije?\nPodrška procesu readmisije kroz donaciju 30 laptopova Komesarijatu za izbeglice i migracije\nPodrška reintegraciji i ekonomskom osnaživanju povratnika i potencijalnih migranata


“Premijer Hrvatske (Zoran Milanović) je rekao da će Srbija imati veću štetu od Hrvatske zbog zatvaranja granice. Da li je važno da li je šteta manja ili veća? Štete ne sme da bude”, rekao je predsednik na sastanku sa delegacijom koju predvodi predsednik Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD) Suma Čakrabarti.\nKako su saopštili iz Nikolićevog kabineta, predsednik EBRD Suma Čakrabarti je pohvalio i pozdravio konstruktivan pristup Srbije u rešavanju migrantske krize i istančan osećaj za probleme sa kojima se suočavaju migranti.\n“Mi smo veoma zabrinuti zbog narastajućih tenzija i bilo bi veoma loše da se pokvari postignuta regionalna saradnja”, naglasio je Čakrabarti i dodao da veruje u dijalog.\nOn je dodao da će zatvaranje granica i tenzije imati negativne posledice na ekonomije regiona.\nČakrabarti je pohvalio ogroman napredak Srbije u sprovođenju reformi i naglasio da je svestan koliko je bilo teško sprovesti neophodne mere.\n“Ekonomija Srbije se oporavila, doneli ste nove zakone, u toku je privatizacija i imate razlog da budete zadovoljni”, rekao je Čakrabarti i naglasio da je EBRD spremna da investicije podigne na veći nivo naročito u oblasti privatizacije.


NIS pomogao adaptaciju Pozorišta lutaka u Nišu | NIS\nNIS > Održivi razvoj > Kultura > NIS pomogao adaptaciju Pozorišta lutaka u Nišu\nNIS pomogao adaptaciju Pozorišta lutaka u Nišu\nKompanija NIS je u okviru konkursa „Zajednici zajedno“ podržala adaptaciju Pozorišta lutaka iz Niša.\nKompanija NIS je u okviru konkursa „Zajednici zajedno“ podržala adaptaciju Pozorišta lutaka iz Niša\nSredstva koja je NIS obezbedio su iskorišćena za sanaciju pozornice, pa je pozorište prvi put od osnivanja dobilo pravi baletski pod na sceni.\nNIS je prepoznao značaj ove ustanove, koju godišnje poseti oko 30.000 gledalaca, uglavnom dece predškolskog i školskog uzrasta i omogućio bolje uslove za rad ovog jedinstvenog pozorišta.\nNIS je prepoznao značaj ove ustanove, koju godišnje poseti oko 30.000 gledalaca, uglavnom dece predškolskog i školskog uzrasta i omogućio bolje uslove za rad ovog jedinstvenog pozorišta\nPozorište lutaka u Nišu jedino je profesionalno pozorište za decu, a ujedno i jedino lutkarsko pozorište na području jugoistočne Srbije, sa tradicijom dugom gotovo 60 godina.\nNIS već sedmu godinu zaredom realizuje program podrške lokalnoj zajednici. Projekti izabrani na javnom konkursu „Zajednici zajedno“ doprinose razvoju lokalne zajednice, olakšavaju funkcionisanje brojnih ustanova i unapređuju rad kulturnih, obrazovnih i sportskih institucija.


Kosovo spremno za rolanje\nGrupa stručnjaka iz filmske industrije koja je učestvovala na ovogodišnjem Pri Film Festu, međunarodnom filmskom festivalu u Prištini, boravila je na dva jednodnevna putovanja kako bi istražila manje poznate pejzaže i lokacije na Kosovu koje imaju potencijal da se transformišu u mesta za snimanje. Lokacijski izviđački dnevni red je obuhvatio posete planinama zapadnog Kosova, arheološki park Ulpijane, veliki industrijski kompleks Trepče i druga mesta.\nOsim promovisanja Kosova kao turističke destinacije ova aktivnost je naglasila i atraktivnost zemlje za filmsku industriju. Da bi sproveli ovu aktivnost, Svisscontact-ov projekat promovisanja zapošljavanja u privatnom sektoru na Kosovu je uspostavio partnerstvo sa Pri Film Fest-om, međunarodnim filmskim festivalom koji se održava u Prištini.\nPored dviju izviđačkih lokacija, Pri Film Fest je organizovao diskusiju "Kosovo spremno za rolanje", koja se fokusirala na ljudske resurse, kapacitete i lokacije koje Kosovo nudi međunarodnim produkcijama.\nVeronika Schaenderl iz Svisscontact-a, kao jedna od četiri panelista na diskusiji govorila je o potencijalu turizma o tome kako iskoristiti Kosovo kao lokaciju za koprodukciju; Koji su neophodni zahtevi filmske industrije u odnosu na turističku industriju s ciljem da Kosovo postane koprodukcijska lokacija i koje su zajedničke tačke filmske i turističke industrije.\nOva aktivnost je deo rada PPSE-a u podršci razvoju turističkog sektora na Kosovu, posebno putem međunarodne promocije i povećanog broja međunarodnih turista i njihovog boravka u zemlji.


Peskov odgovara Boltonu: Putin nikad nikog ne čeka - Sputnjik Srbija\n09:21 19 Septembar 2020\nPeskov odgovara Boltonu: Putin nikad nikog ne čeka\n12:56 23.06.2020 (osveženo 16:53 23.06.2020) Preuzmite kraći link\nAmerički predsednik Donald Tramp namerno je kasnio na prvi samit s ruskim liderom Vladimirom Putinom u Helsinkiju i čak je razmišljao o otkazivanju sastanka, piše u svojim memoarima bivši savetnik za nacionalnu bezbednost Džon Bolton. U Kremlju ističu da njihova služba protokola radi perfektno i da zbog toga Putin nikad nikoga ne čeka.\nU memoarima „Soba gde se sve događalo: Memoari iz Bele kuće“, koji su od danas u prodaji širom Amerike, Bolton piše o prvom samitu dvojice lidera u Helsinkiju u leto 2018. godine.\nOn navodi da je američka delegacija obaveštena da je Putinov avion sa zakašnjenjem poleteo iz Moskve.\n„Nadao sam se da će to prilično iznervirati Trampa, da će biti oštriji na sastanku, a ne obrnuto. Razmatrali smo zaista i otkazivanje sastanka ako Putin bude dosta kasnio“, naveo je Bolton.\nAmerička delegacija je donela odluku da ih Putin obavezno čeka neko vreme u rezidenciji finskog predsednika, gde je trebalo da se održi samit, piše on u knjizi.\nPortparol Kremlja Dmitrij Peskov je komentarisao Boltonovu knjigu, istakavši da služba protokola radi perfektno da Putin nikada nikoga ne čeka.\n„Teško je reći, ne sećam se detalja, da je predsednik tamo nekoga posebno čekao. Ne znam kako je predsednik Tramp namerno kasnio, ali naš protokol radi bez greške i Putin nikada nikoga ne čeka“, rekao je Peskov novinarima.\nBolton: Tramp namerno kasnio na samit s Putinom;Kremlj: Putin nikad nikog ne čeka\nKomentarišući činjenicu da je Tramp zaista došao na sastanak 20 minuta kasnije, Peskov je podsetio da je na sastanku u Helsinkiju učestvovao i finski predsednik.\n„On nije ništa manje važan, ali Bolton je to sigurno zaboravio“, rekao je Peskov.\nPutinov portparol dodaje i da se u Kremlju bez žurbe upoznaju sa Boltonovom knjigom, koju karakteriše netipična otvorenost za visoko rangiranog zvaničnika.\n„To je Boltonova verzija. Za jednog tako visokog zvaničnika sasvim netipična otvorenost u prenošenju informacija koje, zapravo, uopšte nisu za prenošenje bilo kome“, naveo je Peskov.\nKako je dodao, Bolton je mogao da bude svedok razgovora dvojice predsednika, a i nije morao, zbog čega je potrebno sve izbalansirano procenjivati.\n„A drugo, kod nas nije uobičajeno da se prepričava ono o čemu su razgovarali predsednici, posebno u onom delu koji nije ni predviđen za javnost. Zato mi to nikada ne komentarišemo“, rekao je Peskov.\nprotokol, kašnjenje, Helsinki, samit, Vladimir Putin, Tramp, Peskov, Bolton, Rusija\n09:20 Krivokapić: Predaja vlasti biće mirna, ne znam koliko je sad izvodljivo da Đukanović ode u šume


Objavljeno: 13.11.2017, 13:34:30 , 13:36:33\nPremijerka Srbije Ana Brnabić je otvorila danas najveći forum investicija, inovacija i preduzetništva na Balkanu "Belgrade Venture Forum" i poručila da je cilj vlade da srpska ekonomija bude zasnovana na inovacijama kako bi imali održiv i dinamičan rast.\nBEOGRAD - Premijerka Srbije Ana Brnabić je otvorila danas najveći forum investicija, inovacija i preduzetništva na Balkanu "Belgrade Venture Forum" i poručila da je cilj vlade da srpska ekonomija bude zasnovana na inovacijama kako bi imali održiv i dinamičan rast.\nBrnabić je rekla na šesto forumu, na kome učestvuje 30 inovativnih preduzetnika iz više od deset zemalja koji će predstaviti svoje ideje pred više od 50 investitora, da je naš privredni razvoj sada zasnovan na investicijama, ali i da su veoma važne inovacije i digitalizacija...\nAna Brnabić najavila je danas da bi izmene i dopune Zakona o deviznom poslovanju trebalo da budu pred poslanicima u parlamentu do kraja godine.\nBrnabić je rekla da su izmene tog zakona važne za uvođenje E trgovine u Srbiji...\nJoš vagamo da li će se prodavati Komercijalna\nPremijerka Srbije je rekla da se se država priprema za eventualnu privatizaciju Komercijalne banke, ali da to nije konačni zaključak vlade i da će tek biti doneta odluka.\n"Još vagamo koje je najbolje rešenje", rekla je premijerka ističući da će država svakako biti veoma obazriva i da neće pristati na bilo koga ako se uđe u proces privatizacije...\nTagovi: Brnabić, inovacije, razvoj


Vesti | Nacionalni konvent o Evropskoj uniji | Page 19\nZavršne konsultacije NKEU sa ministrom finansija o Programu ekonomskih reformi 2018-2020.\n19 January 2018, Komentari 0\nIzrada Programa ekonomskih reformi 2018-2020 počela je uvodnim sastankom 12. septembra 2017. godine. Istog dana potpisana je Platforma za praćenje sprovođenja Programa ekonomskih reformi 2018-2020. i Programa reformi politike zapošljavanja i socijalne politike u procesu evropskim integracija. Potpisnici platforme bili su Ministarstvo finansija, Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja i četiri organizacije Nacionalnog konventa o Evropskoj uniji (NKEU): Centar za evropske politike, Nacionalna alijansa za lokalni ekonomski razvoj, Fondacija Centar za demokratiju i Evropski pokret u Srbiji.\n28 December 2017, Komentari 0\nOdržana dva radna sastanka Radne grupe za poglavlja 30 i 31 (odnosno Podgrupe za Poglavlje 30 – Ekonomski odnosi sa inostranstvom i Podgrupe za Poglavlje 31 – Spoljna, bezbednosna i odbrambena politika) Nacionalnog konventa o Evropskoj uniji. Na poziv predstavnika Pregovaračkog tima, sastanak je održan u zgradi Vlade Srbije. Igor Novaković, koordinator Radne grupe NKEU i predstavnik ISAC fonda, otvorio je sastanak i pozdravio sve učesnike.\n27 December 2017, Komentari 0\nNa radnom sastanku Međusektorske podgrupe NKEU za slobodu izražavanja i medije sa predstavnicima lokalnih medija, predstavljena je platforma, Matrica za slobodu medija, koja će sadržati podatke o slobodi medija u Srbiji.\nKomentari NKEU u nacrtu novog Programa ekonomskih reformi za period 2018-2020.\nDanas je u Palati Srbija održana Završna konferencija u okviru prve faze rada Platforme za praćenje sprovođenja Programa ekonomskih reformi 2018-2020. (ERP) i Programa reformi politike zapošljavanja i socijalne politike (ESRP) u procesu evropskih integracija, dva strateški važna dokumenta.


Na osnovu člana 28. Zakona br. 04/L-44 o Nezavisnoj Komisiji za Medije (NKM) svi pružaoci audiovizuelnih medijskih usluga licencirani od strane NKM su dužni da do 31. marta svake kalendarske godine dostave NKM godišnji izveštaj za prethodnu godinu.\nU cilju ispunjavanja date obaveze, Izvršna Kancelarija NKM je 4. februara 2013. godine putem dopisa od pružaoca audivizuelnih medijskih usluga tražila da dostave godišnji izveštaj za 2012. Godinu u skladu sa članom 28. stavovi 1 i 2:\n„Licencirani audivizuelni medijski servisi treba da podnesu godišnji izveštaj NKM u kojem su obuhvaćene informacije u vezi programa i postupka, u skladu sa uslovima licence, kao i detaljni finansijski izveštaj i druge informacije predviđene zakonom.\nGodišnji izveštaji se dostavljaju NKM najkasnije do 31. marta tekuće godine, za prethodnu godinu.“\nIzvršna Kancelarija je 18. marta 2013. godine, preko elektronske pošte ponovo podsetila pružaoce audiovizuelnih medijskih usluga o njihovoj zakonskoj obavezi da u predviđenom roku dostave svoje godišnje izveštaje.\nDo kraja zakonitog roka (31. marta 2013.):\n- 58 pružaoca audiovizuelnih medijskih usluga je dostavilo svoje godišnje izveštaje;\n- 53 istih nije dostavilo svoje godišnje izveštaje kao ni ostale zakonom predviđene informacije.\nPružaoci audiovizuelnih medijskih usluga koji nisu delovali u saglasnosti sa članom 28.1 i članom 28.2 Zakona o NKM su prekršili zakon, zbog čega će NKM preduzeti zakonske mere.\nLista pružaoca audiovizuelnih medijskih servisa koji nisu ispunili svoju zakonsku obavezu odnosno nisu dostavili svoj godišnji izveštaj za 2012. godinu.


Milanovčani noću nemaju gde da kupe lekove, u „sitne sate“ po lek u Čačak – GMinfo\nIako u Milanovcu radi više od desetak privatnih apoteka i one koje su u sastavu Apotekarske ustanove, pacijenti mesecima, od kada su prestala noćna dežurstva Apoteke Gornji Milanovac, nemaju mogućnost da tokom noći, u slučaju da im hitno zatreba, kupe lek.\nMilanovčani kažu da u ovakvim situacijama se snalaze tako što stalno imaju kod kuće lekove za koje očekuju da će im biti potrebni ili u slučaju da nemaju moraju noću da putuju do Čačka gde postoji dežurna apoteka.\nPrema rečima vršioca dužnosti direktora Apoteke Gornji Milanovac, Milovana Rosića, tokom decembra trebalo bi da bude okončano davanje u zakup opštinske apoteke u Gornjem Milanovcu, što znači da od tog trenutka više neće biti nestašice lekova u ovoj ustanovi. Raspisivanje konkursa, koje će ući u skupštinsku proceduru krajem meseca, za sada očekuju „Lili drogerije“, „Vega“, „Benu“ i „Kršenković“.\nZa zakup milanovačke Apoteke, koji je sve izvesniji, zainteresovane su, za sada, četiri velike farmaceutske kuće, foto:gminfo.rs\nApoteka Gornji Milanovac već mesecima oskudeva u lekovima u tri gradska prodajna mesta, dok u seoskim ispostavama lekova skoro i da nema. Od novembra prošle godine i dolaska Milovana Rosića na mesto v.d. direktora Apoteke dug je prepolovljen, pa sada iznosi oko 35 miliona dinara. Ovaj dug se ne odnosi samo na dobavljače već i na ukupna dugovanja ustanove, uključujući i lične dohotke, kao i troškove režije.\n– Ukupan dug koji sam zatekao kada sam došao na mesto v.d. direktora Apoteke Gornji Milanovac bio je preko 60 miliona dinara. Dug je smanjen, ali lekova i dalje nema, jer da bi smanjili dugovanja potpisivana je nabavka za milion dinara, od čega su lekovi dobijani za 500.000 dinara, a ostatak je isplaćivan kao isplata dugovanja iz prethodnog perioda, odnosno pokriće starog duga – rekao Milovan Rosić.\nVršioc dužnosti direktora Apoteke Gornji Milanovac, Milovan Rosić, foto:gminfo.rs\nApoteke čiji su osnivači lokalne samouprave, poznatije kao državne apoteke, imaju slabu šansu u tržišnoj utakmici sa privatnicima čak i da nemaju dugove jer ne mogu slobodno da formiraju cene. Marže su im zakonski ograničene od 4 do 12 odsto. Medikamente, poput insulina, za razliku od privatnih apoteka, obavezni su da nabavljaju i prodaju iako od toga, zbog ovih ograničenja, gotovo da nemaju zaradu.\n– Problem sa državnim apotekama je nastao kada je pre dve godine uveden centralni tender. Državne apoteke koje su ovaj tender sačekale sa dovoljno novca na računu još uvek su u poslu, ali manji lanci su u problemu. Državne apoteke su u obavezi da robu nabavljaju od dobavljača koje im nameće država, dok je za privatne apoteke priča povoljnija, jer oni imaju mogućnost da biraju dobavljače koji su povoljniji i pored obaveze da nabavljaju sve lekove. Upravo se ovo i vidi na primeru cene lekova koje su u privatnim apotekama dosta povoljnije nego u državnim – istakao je Rosić.\nProblem sa državnim apotekama nastao kada je pre dve godine uveden centralni tender, foto:gminfo.rs\nRaspisivanje konkursa za preuzimanje opštinske apoteke u Gornjem Milanovcu za sada očekuju „Lili drogerije”, „Vega”, „Benu” i „Kršenković”\nZa zakup milanovačke Apoteke, koji je sve izvesniji, zainteresovane su, za sada, četiri velike farmaceutske kuće od kojih svaka u Srbiji, u svom vlasništvu, ima preko sto prodajnih mesta.\nPo rečima Milovana Rosića, najniža početna cena zakupa ne sme biti manja od trenutnog duga u kome su sadržana i dugovanja za lične dohotke.\n– Pre svega radi se o klasičnom zakupu na 10 ili 15 godina. Za našu apoteku su, za sada, zainteresovani lanci koji su već prisutni na našem tržištu u Srbiji: LILLY drogerije, VEGA iz Valjeva, BENU apoteke i Apoteka KRŠENKOVIĆ. Da li će biti još ponuda ne znam, a o tome ko će biti zakupac, odlučiće konkurs – kazao je Rosić i dodao da je obaveza zakupca da zadrži postojeću mrežu i lanac prodajnih objekata, kao i sve zaposlene u Apoteci Gornji Milanovac.\n– Zakupac će biti u obavezi da zadrži postojeću mrežu i lanac prodajnih objekata, osim jednog koji ostaje u vlasništvu osnivača, kao i jednog apotekara i tehničara. Dakle, od šest milanovačkih objekata jedan će ostati u vlasništvu opštine. Takođe, ugovorom će biti definisano i da je zakupac u obavezi da zadrži svih 16 zaposlenih radnika u Apoteci Gornji Milanovac. Očekujem da će novi zakupac preuzeti svoje obaveze do kraja godine, a uslovi konkursa su tehnička stvar. Ono što je izvesno jeste da najniža početna cena zakupa ne sme biti manja od trenutnog duga, u kome su sadržana i dugovanja za lične dohotke, tako da očekujem i da će radnicima svakako ubrzo biti nadoknađena dugovanja isplate zarada – naglasio je Rosić.\nNa pitanje novinara kada će se uvesti noćna dežurstva Apoteke i zašto ih sada nema, Milovan Rosić je rekao da lekova sada nema, kao i da radniku koji bi dežurao ne bi mogli na dohodak da isplate noćni rad.\n– Lekova sada nema, a noćna prodaja lekova se svodi na zaradu od 3 do 10 dinara po količini prodaje. Princip je vrlo jednostavan – zaposleni koji je dežurao košta višestruko više od zarade ostvarene na noćnu prodaju lekova, jer mu se na dohodak isplaćuje noćni rad. Jednostavno nismo u mogućnosti ovakve troškove da pokrijemo – izjavio je v.d direktora Apoteke Gornji Milanovac Milovan Rosić i apelovao na građane da izdrže do kraja decembra kada će sve ovo biti regulisano.


PROGRAM OBUKE I SERTIFIKACIJE IZ OBLASTI IT BEZBEDNOSTI\nDo prestižnih međunarodnih sertifikata iz oblasti IT bezbednosti, od sada i uz pomoć Privredne komore Beograda i USAID-a, bila je tema skupa održanog juče u Komori. Cilj sastanka je bio upoznavanje sa Programom, u okviru koga će biti organizovana obuka i treninzi, pre svega za sertifikate CISSP i CompTIA Security+, a kasnije i za GSEC sertifikat.\nOcena organizatora skupa je da ubrzanim razvojem informacionih tehnologija i prenošenjem poslovanja na Internet, bezbednost informacija dobija na značaju, a da će u budućnosti stručnjaci koji su fokusirani na ovu oblast biti sve traženiji na domaćem tržištu.\nProgram je dostupan zaposlenima u domaćim IKT preduzećima, a koncipiran je u formi kombinovane obuke (tzv. “blended learning”) koja će biti izvedena u maju i junu 2010. u prostorijama Komore, u formi pet jednodnevnih trening sesija, kombinovanih sa akreditovanim materijalima za učenje na daljinu (e-learning by SkillSoft).\nObuku će voditi vrhunski domaći predavači koji su i sami nosioci CISSP i CompTIA Security+ sertifikata, a biće omogućene i konsultacije putem elektronske pošte sa ekspertima iz SAD. Broj polaznika ograničen je na 20, i zato je potrebno da zainteresovani što pre kontaktiraju USAID Projekat za razvoj konkurentnosti na ISStraining@compete.rs.\nViše informacija o USAID Projektu za razvoj konkurentnosti naći ćete na www.compete.rs ili se obratite Tatjani Lukić, savetniku za IKT sektor, na tlukic@compete.rs i Udruženju informatičke delatnosti, e-mail ljiljanakv@kombeg.org.rs.


Vesti online / Vesti / Društvo / I rektor sumnja u Šapićev doktorat?\nRektor beogradskog Univerziteta Union, Zlatko Stefanović izjavio je da preliminarni izveštaj članova komisije za ispitivanje navoda o doktorskoj tezi Aleksandra Šapića pokazao da ima preuzimanja teksta iz drugih dela bez navođenja izvora, u meri koja bi mogla biti značajna za kvalifikaciju tog doktorata kao plagijata.\nRektor je objasnio da će objedinjeni izveštaj komisije biti poslat Šapiću, da se o njemu izjasni, zatim Fakultetu za poslovno industrijski menadžment na kojem je on doktorirao, ali i svim fakultetima u sastavu Univerziteta Union.\n- Komisija će nakon toga razmotriti sve primedbe i dati odgovore, ako bude zamerki na sadržinu njenog izveštaja. Potom će sačiniti finalni izveštaj, na osnovu kojeg će Senat doneti odgovarajuću odluku - rekao je Stefanović.\n* Union: Niko neće u komisiju za Šapićev doktorat\n* Šta će reći na Unionu o Šapićevom doktoratu?\n* Šapićev doktorat na proveri\n* "Afere s plagijatima utiču na motivaciju studenata"\nSRBIJA Šta će reći na Unionu o Šapićevom doktoratu?\nDRUŠTVO Niko neće da proverava Šapićev doktorat\nSRBIJA Union: Niko neće u komisiju za Šapićev doktorat\nSRBIJA Šapićev doktorat na proveri


Dnevna arhiva: 05/09/2017\n“Strani kapital bi mogao da se povuče iz Srbije”\nDržava bi uskoro mogla da dođe u situaciju da plaća ogromne odštete kompanijama i preduzećima.\nPostoji opasnost i da strani kapital počne da se povlači sa srpskog tržišta, čime bi uzrokovao seriju masovnih otpuštanja naših radnika.\nPodneta inicijativa za ocenu ustavnosti Zakona o zaštiti konkurencije\nAdvokatska kancelarija “Gecić”, Udruženje za zaštitu ustavnosti i zakonitosti (UZUZ) i Komitet pravnika za ljudskih prava (YUKOM), podneli su danas inicijativu za ocenu ustavnosti Zakona o zaštiti konkurencije i predložili donošenje novog zakona, koji bi bio u skladu sa Ustavom i Evropskom konvencijom o ljudskim pravima, ali i u interesu privrede, proizvođača i potrošača.\nPokrenuta inicijativa za donošenje novog Zakona za zaštitu konkurencije\nPotpisnici inicijative pozvali su sve privredne subjekte u Srbiji da se priključe, zaštite svoja prava i pomognu donošenje novog Zakona o zaštiti konkuencije koji će im garantovati sigurnost u poslovanju\nPrivredni rast bi mogao da trpi, a strani kapital da se povuče iz Srbije\nDržava bi uskoro mogla da dođe u situaciju da plaća ogromne odštete kompanijama i preduzećima. Postoji opasnost i da strani kapital počne da se povlači sa srpskog tržišta, čime bi uzrokovao seriju masovnih otpuštanja naših radnika.\nDržava bi mogla da plaća ogromne odštete


Veće gužve na granici sa Mađarskom, krenite ranije | Mondo Portal\nEU ostrija kontrola granica Prelazi Horgos i Kelebija Zadrzavanje dva sata\nVeće gužve na granici sa Mađarskom, krenite ranije 1 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n08.04.2017. / 10:55\nVeće gužve na granici sa Mađarskom, krenite ranije\nIzvor mondo.rs 08.04.2017. / 10:55\nAko putujete ka Evropi preko Mađarske, naoružajte se strpljenjem jer zadržavanje na graničnim prelazima Horgoš i Kelebija od juče traje oko dva sata. Evo i zbog čega...\nDuže zadržavanje na graničnim prelazima posledica su strože kontrole putnika koju obavljaju mađarski carinici i policija na spoljnoj granici Evropske unije.\nNova šengenska pravila kontrole putnika, zbog zaštite od terorizma, primenju se na granicama EU od petka, 7. aprila.\nSem građana trećih zemalja, i građani EU detaljno se proveravaju na granici, što je izazvalo dodatna čekanja i gužve.\nNove mere zaštite EU podrazumevaju da svi putnici, osim uobičajenog pregleda pasoša, odnosno putne isprave, pruže na uvid i saobraćajnu i vozačku dozvolu.\nDokumenta se skeniraju i ta elektronska obrada usporava pregled na granici, piše "Politika".\nNova šengenska pravila: EU uvodi STROGU kontrolu\nCarinici, takođe, obavljaju i detaljan pregled vozila, prtljažnika, pa i spremište za rezervni točak.\nZbog toga se, navodi list, na graničnoj crti jedno vozilo zadržava i do nekoliko minuta.\nMađarski policajci, zbog čekanja i zadržavanja na granici, savetuju da se na put krene bar dva sata ranije.\nList dodaje da se u kontroli putnika ne pravi razlika da li su u vozilu putnici sa srpskim pasošima ili sa pasošima neke od zemalja Evropske unije.\nKontrola se ponavlja i po izlasku iz Mađarske, ali se u tom slučaju više ne traži vozačka i saobraćajna isprava.\nZbog svega navedenog, očekuju se mnogo veće gužve na granici tokom predstojećih uskršnjih praznika, budući da i katolici i pravoslavci ove godine Uskrs obeležavaju istog datuma.\ngranice kontrola EU mađarska\n08.04.2017. / 12:48\nZa*ebancija putnika, isao sam preko sve je isto samo sto su usporeni pa kao kontrola traje duze!


Potpisan je program ruralnog razvoja i program direktnih plaćanja u iznosu od 53 miliona evra za poljoprivredni sector - Vesti - MINISTRIA E BUJQËSISË PYLLTARISË DHE ZHVILLIMIT RURAL\nPotpisan je program ruralnog razvoja i program direktnih plaćanja u iznosu od 53 miliona evra za poljoprivredni sector\nPriština, 19. juna 2020. - Premijer Republike Kosovo, Avdullah Hoti, učestvovao je danas u ceremoniji potpisivanja Programa ruralnog razvoja i Programa direktnih plaćanja.\nOvom prilikom je premijer Hoti ocenio ovo kao važan događaj za ceo poljoprivredni sektor i za sve one koji predstavljaju različite sektore poljoprivrede. “Verujem da je to jedno od glavnih dešavanja koje se dešava tokom godine i drago mi je što imate dobru saradnju sa ministrom poljoprivrede u ovom pravcu. Ja sam danas zaista počastvovan da budem prisutan samo tokom ceremonije potpisivanja programa od strane ministra poljoprivrede, za koju verujem da ste imali priliku da zajedno razgovarate, da budete potpuno informisani u dizajnu programa, a zatim u praktično sprovođenje tih programa“, rekao je premijer Hoti.\nPremijer Hoti rekao je da je ove godine ovo pitanje od posebnog značaja, s obzirom na uslove kroz koje smo prošli tokom poslednja tri-četiri meseca kao rezultat pandemije, gde su poljoprivrednici, farmeri prošli kroz težak period, gde su rani proletni usevi su skoro potpuno nestali bez mogućnosti da uđu na tržište, a zatim i zbog zadnjih padavina, grada itd.\n“Mnogo poljoprivrednika širom Kosova su jako oštećeni. Kada se suočimo sa takvim situacijama, kada su društva i ekonomije potpuno izolirane, vidimo koliko nam je važno da imamo lokalne proizvođače i poljoprivrednike i da imamo lokalne kapacitete kako bismo zadovoljili potrebe”, rekao je premijer Hoti, čestitajući ministru za posao koji do sada obavljao.\nPremijer Hoti javno je izneo i stav vlade, koja je takođe deo Upravljačkog programa za dvostruko veću podršku poljoprivrednom sektoru iz paketa za ekonomski oporavak.\n“Ovo što danas potpisujete deo je redovnog budžeta Ministarstva poljoprivrede za poljoprivredni program, dok nakon odobrenja Budžeta u Skupštini Kosova, koji smo uskoro prosledili Vladi, u okviru Fonda koji je 384 miliona evra za ekonomski oporavak kao pomoć preduzećima, građanima i poljoprivrednicima, deo poljoprivrede će imati značajnu podršku u onim merama za koje verujem da ste videli u našem programu za ekonomski oporavak”, rekao je premijer Hoti.\nMinistar poljoprivrede, šumarstva i ruralnog razvoja, Besian Mustafa rekao je da podrška poljoprivredi i ruralnom razvoju obezbeđuje finansijsku održivost, povećanu poslovnu aktivnost i društveno-ekonomske koristi, ne samo za poljoprivrednike i stanovnike u ruralnim sredinama, već za celo društvo, privredu i državu Kosovo.\n“To su ovi poljoprivrednici i ovi agro-biznisi koji proizvode našu hranu, sa našeg tla, za naše porodice”, rekao je ministar Mustafa, dodajući da u službi poljoprivrednika i agro – prerađivača, MPŠRR nudi dva programa podrške i razvoja:Program za razvoj poljoprivrede i program za direktna plaćanja.\nPored toga, ministar Mustafa je rekao da će uz postojeći budžet od ukupno 53 miliona evra, ova dva programa pružiti finansijsku injekciju više nego što je potrebno za likvidnost i razvoj naših poljoprivrednika i agro-proizvođača, posebno tokom ove veoma izazovne godine za poljoprivredu, kao posledica pandemije s COVID-om-19.\n“Naglašavajući svesno za izazove i finansijske štete koju je OVID-19 nanio poljoprivrednom sektoru, uz posvećenost i lično odobrenje premijera Hotija, poljoprivreda će biti uključena u znatnom iznosu, u obliku subvencija, u paket ekonomskog oporavka koji se očekuje da uskoro bude odobren i primenjen”, rekao je ministar Mustafa.


Primeri sajber-fizičkog sistema - Izložba - PANASYS\nCyber-fizički sistem Primjeri\nUobičajene primjene CPS-a obično spadaju u autonomne sustave koji se temelje na komunikaciji. Na primjer, mnoge bežične senzorske mreže nadziru neki aspekt okoline i prenose obrađene informacije na centralni čvor. Druge vrste CPS-a uključuju pametnu mrežu, autonomne automobilske sisteme, medicinski nadzor, sisteme kontrole procesa, distribuiranu robotiku i automatsku pilotsku avioniku.\nPrimjer takvog sistema u stvarnom svijetu je Distributed Robot Garden na MIT-u u kojem tim robota teži vrtu biljaka paradajza. Ovaj sistem kombinira distribuirano očitavanje (svaka elektrana je opremljena senzorskim čvorom za praćenje njegovog statusa), navigaciju, manipulaciju i bežično umrežavanje.\nFokus na aspekte sistema kontrole CPS koji prožimaju kritičnu infrastrukturu može se naći u naporima Nacionalne laboratorije u Idahu i saradnicima koji istražuju otporne sisteme kontrole. Ovaj napor ima holistički pristup dizajnu sledeće generacije i razmatra aspekte otpornosti koji nisu dobro kvantifikovani, kao što su sajber bezbednost, ljudska interakcija i složene međuzavisnosti.\nDrugi primjer je MIT-ov tekući CarTelov projekt u kojem flota taksija radi prikupljanjem informacija o saobraćaju u realnom vremenu na području Bostona. Zajedno sa istorijskim podacima, ove informacije se zatim koriste za izračunavanje najbržih ruta za određeno doba dana.\nU domenu industrije, sajber-fizički sistemi osnaženi Cloud tehnologijama doveli su do novih pristupa koji su utirali put za industriju 4.0 kao što je pokazao IMC-AESOP projekat Evropske komisije sa partnerima kao što su Schneider Electric, SAP, Honeywell, Microsoft itd.\nCyber-fizički modeli za buduću proizvodnju - Sa motivacijom za cyber-fizički sistem, razvijen je pristup "povezanog modela". Spojeni model je digitalni blizanac prave mašine koja radi u platformi oblaka i simulira zdravstveno stanje s integriranim znanjem iz oba analitička algoritma podataka i drugih dostupnih fizičkih znanja. Povezani model prvo konstruiše digitalnu sliku iz rane faze projektovanja. Informacije o sistemu i fizičko znanje se evidentiraju tokom dizajna proizvoda, na osnovu čega se gradi simulacioni model kao referenca za buduće analize. Početni parametri se mogu statistički generalizovati i mogu se podesiti pomoću podataka iz testiranja ili proizvodnog procesa pomoću procjene parametara. Simulacijski model može se smatrati zrcalnom slikom stvarnog stroja, koji je u stanju kontinuirano bilježiti i pratiti stanje stroja u kasnijoj fazi korištenja. Konačno, sa sveprisutnom povezanošću koju nudi tehnologija računara u oblaku, povezani model takođe obezbeđuje bolji pristup stanju mašine za menadžere u slučajevima kada je fizički pristup stvarnoj opremi ili podacima o mašinama ograničen. Ove karakteristike utiru put ka implementaciji sajber proizvodnje.\nKomunikacioni server Programi saveza dobavljača\nProgramabilni logički kontroler Osnovne funkcije


Stiže Zakon o obnovljivim izvorima energije › Made-in-Germany.rs\nVlada Srbije je u ponedeljak usvojila predloge: Zakona o rudarstvu i geološkim istraživanjima, Zakona o energetici, Zakona o energetskoj efikasnosti i racionalnoj upotrebi energije i Zakona o obnovljivim izvorima energije (OIE).\nUkoliko se računaju i velike hidroelektrane, u Srbiji se iz obnovljivih izvora proizvodi 27% ukupne struje, međutim, bez tih hidroelektrana, električna energija dobijena iz biomase, geotermalnih izvora, i solarnih i vetro postrojenja ima svega 4 do 5% udela u ukupno proizvedenoj količini.\nS obzirom na to da bi ovakvu sliku trebalo da promeni upravo novi Zakon o obnovljivim izvorima energije, ninistarka rudarstva i energetike Zorana Mihajlović najavljuje da je cilj Srbije da do 2040. godine najmanje 40% ukupne energije dobija iz obnovljivih izvora, prenosi eKapija.\n– Usvajanje zakona o OIE je važno za energetsku tranziciju Srbije i prelazak na čiste tehnologije, pa verujemo da će parlament ubrzo i potvrditi. Ovaj zakon otvara put ka novom investicionom ciklusu i izgradnji novih projekata iz svih oblasti OIE. U narednim godinama očekujemo nove zelene megavate, pa i gigavate na mreži. Važnije od svega je što zakon trasira OIE kao javni interes za Srbiju, sto je važno za zaštitu životne sredine i zdravlje građana – objašnjava Danijela Isailović, menadžer Udruženja Održivi izvori energije Srbije.\nInače, novim zakonom se garantuje stabilnost podsticajnih mera i uvode se tržišne premije koje će ekološke proizvođače izložiti uticaju tržišta i konkurencije, što će sniziti troškove građana i privrede u odnosu na troškove postojećeg sistema podsticaja zasnovanog na fid-in tarifama, po kojima vam država plaća koliko god da proizvedete struje i prosledite je u mrežu. Umesto toga, biće uvedene aukcije, kao svuda u svetu, tako da će se i proizvođači „zelene struje“ naći u konkurentskom okruženju koje će dovesti do pada cene takve struje.\nOvaj zakon će omogućiti domaćinstvima i industriji da mogu da postanu i kupci i proizvođači (RES-self consumers), a građani će moći da formiraju zajednicu OIE. To bi značilo da će domaćinstva i industrija moći da instaliraju OIE na svoje objekte i koriste ih za sopstvenu potrošnju struje, a da višak isporučuju u elektromrežu ili je uskladište za kasnije.\nNovitet ovih zakona je i mogućnost formiranja velikog fonda za energetsku efikasnost, a ranije je već bilo najavljeno da će Uprava za energetsku efikasnost biti formirana najkasnije do juna, kao i da će ove godine imati na raspolaganju fond od oko 15 miliona eura namenjen povećanju energetske efikasnosti domaćinstava u našoj zemlji. Ministarka Mihajlović kaže da se u proseku u Srbiji „baci“ oko 40% električne i toplotne energije, jer domaćinstva nemaju dobra vrata, prozore i izolaciju zidova, zbog čega država želi da postavi kao nacionalni cilj i nacionalnu politiku broj jedan pokušaj da se smanji trošenje energije.\nNovi zakon obezbeđuje uslove i za korišćenje i podsticanje inovacionih tehnologija koje koriste obnovljive izvore energije, među kojima je i vodonik koji se može koristiti u oblasti energetike i saobraćaja. Takođe, ovim zakonom je napravljen i prostor za potpunu digitalizaciju svih procedura u Ministarstvu rudarstva i energetike, pa više neće trebati da se dostavljaju dokumenta, traže istražna prava, dozvole i rešenja, jer će sve biti elektronski, što će omogućiti i rilagođavanje svim preostalim evropskim direktivama.\nMinistarka je rekla da se prvi put uvodi javni tender za izbor strateškog partnera, koji omogućava Srbiji da privuče nove i dodatne investicije u oblasti obnovljivih izvora energije. Zakonom se izričito obavezuju povlašćeni proizvođači da poštuju propise vodoprivrede i životne sredine sa propisanim nadzorom inspekcije za životnu sredinu i vodnih inspektora. Za status povlašćenog proizvođača, kaže Mihajlovićeva, tražiće se vodna dozvola kod hidroelektrana, a kod elektrana na biorazgradivi otpad integrisana dozvola za upravljanje otpadom i upotrebu otpada.\nNovi Zakon propisuje i da energetski subjekti koji obavljaju delatnost proizvodnje, distribucije i snabdevanja kupaca toplotnom energijom mogu da steknu pravo na podsticajne mere ukoliko koriste toplotne pumpe i obnovljive izvore energije. Takođe, snabdevači gorivom su dužni da obezbede da udeo obnovljivih izvora energije u finalnoj potrošnji energije u saobraćaju bude u skladu sa obavezom koju utvrđuje Vlada Republike Srbije.\nOd MiG na 31/03/2021 / AKTUELNO, BLOG / Ostavite komentar


29.07.2021 / 11:24 BiH - Posebna sjednica\nFoto: Vlada RS / Vijesti.ba\nVlada Republike Srpske smatra da je Prijedlog zakona o dopuni Кrivičnog zakonika Republike Srpske, usaglašen sa Ustavom, pravnim sistemom Republike Srpske i Pravilima za izradu zakona i drugih propisa Republike Srpske, te da se isti može uputiti u dalju proceduru, prenose NN.\nZakon o dopuni Krivičnog zakonika RS, koji su lideri parlamentarnih stranaka u RS-u dogovorili na sastanku sastoji se od ovih tačaka:\n- Ko javno izloži poruzi, preziru ili grubom omalovažavanju Republiku Srpsku, njenu zastavu, grb, amblem ili himnu, kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.\n- Ako je djelo iz stava 1. ovog člana izvršeno na način da se Republika Srpska označi kao agresorska ili genocidna tvorevina ili njeni narodi agresorskim ili genocidnim, učinilac će se kazniti kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.\n- Ako je djelo iz stava 2. ovog člana izvršilo službeno ili odgovorno lice ili lice u institucijama vlasti ili organu koji se finansira iz javnog budžeta, kaznit će se kaznom zatvora od dvije do deset godina.\n- Ako su djela iz st. 1. do 3. ovog člana izvršena u namjeri promjene ustavnog uređenja Republike Srpske, njene teritorijalne cjelovitosti ili nezavisnosti, učinilac će se kazniti kaznom zatvora od tri do 15 godina.


SAD: Moguće sankcije nemačkim kompanijama zbog „Severnog toka 2“ izazvane zabrinutošću zbog energetske bezbednosti Evrope\nMoguće američke sankcije nemačkim kompanijama koje su uključene u izgradnju gasovoda „Severni tok 2“ izazvane su zabrinutošću Vašingtona zbog energetske bezbednosti Evrope i tranzita ruskog gasa preko Ukrajine, izjavio je američki ambasador u Nemačkoj Ričard Grenel u intervjuu za nemački list „Rajniše post“.\nGrenel je naveo da se sadržaj ovih pisama ne razlikuje od javnih izjava američkih vlasti — „kompanije koje posluju u oblasti ruskog energetskog izvoza rizikuju da se nađu pod sankcijama“.\nPritom američki diplomata nije odgovorio na pitanje kakve tačno sankcije bi se mogle uvesti nemačkim kompanijama.\nOn je istakao da je izgradnja „Severnog toka 2“ usmerena samo na stvaranje alternativnog puta za tranzit gasa u Evropu zaobilaženjem Ukrajine. I zajedno sa „Turskim tokom“ tranzit „plavog goriva“ preko Ukrajine biće praktično nepotreban, dodao je Grenel.\nAmbasador je takođe izjavio da postojanje gasovoda neće uticati samo na Nemačku, već i na celu Evropu u kojoj su, prema njegovim rečima, mnogi protiv realizacije ovog projekta.\nProjekat „Severni tok 2“ podrazumeva izgradnju dva kraka gasovoda ukupnog kapaciteta 55 milijardi kubnih metara gasa godišnje, od obale Rusije, preko Baltičkog mora, do Nemačke. Novi cevovod trebalo bi da bude izgrađen pored „Severnog toka“. Protiv realizacije gasovoda su Sjedinjene Američke Države koje imaju ambiciozne planove za izvoz svog gasa u Evropu.\nMerkelova je pak više puta isticala da Berlin posmatra projekat „Severni tok 2“ kao komercijalan, ali istovremeno njegovu realizaciju povezuje sa očuvanjem tranzita ruskog gasa preko Ukrajine. Ruska strana takođe je više puta izjavljivala da je taj projekat potpuno komercijalan i konkurentan i ukazivala da on ne znači prekid tranzita ruskog gasa preko Ukrajine u EU.\nKina je obećala da neće smanjivati kurs juana nakon što je Vašington zvanično proglasio Peking "valutnim manipulatorom" usred eskalacije trgovinskog sukoba između dve najveće svetske ekonomije. Narodna banka


Beta 25. avgusta 2019. 11:45\nPredsednik SAD Donald Tramp obećao je „vrlo veliki trgovinski sporazum“ sa Velikom Britanijom posle Bregzita, navodeći da će za Britaniju izlazak iz EU biti kao da se oslobadja „sidra oko članka“.\nTo je prvi susret dvojice vodja od kada je Džonson postao britanski premijer.\nU obraćanju novinarima posle sastanka Tramp je rekao da će sporazum sa Velikom Britanijom biti postignut „brzo“.\n„Sklopićemo vrlo veliki trgovinski sporazum, veći nego što smo ikad imali sa Velikom Britanijom. I u jednom trenutku oni neće imati prepreku, neće imati sidro oko članka, jer to sada imaju“, rekao je Tramp.\n„Mislim da ne prodajemo nijedan komad britanske jagnjetine u SAD, ne prodajemo nikakvu govedinu“, rekao je Džonson.\nNjihov jutarnji sastanak održan je uoči celodnevnih razgovora sa drugim svetskim vodjama na samitu


Ministar unutrašnjih poslova Republike Srpske Dragan Lukač rekao je da će MUP u slučaju da Međunarodna organizacija za migracije (IOM) odustane od finansiranja smeštaja i ishrane za policajce iz Srpske angažovane na obezbeđenju granice BiH, morati da ih povuče sa granice.\n– Prema našim informacijama, IOM je poslao pismo Graničnoj policiji BiH koja nas je obavestila da od 31. januara ove godine IOM prestaje da finansira policajce iz Srpske koji su angažovani na pomoći Graničnoj policiji u čuvanju granice. Nemamo direktnu informaciju od njih o tome šta se dešava, odnosno da li je to nedostatak sredstava ili se radi o njihovom odustajanju od pomoći u čuvanju granice i sprečavanju nelegalnih ulazaka u BiH – rekao je Lukač novinarima u Banjaluci.\n– Kada se granica otvori nelegalnim migrantima biće mnogo lakše da ulaze u BiH. Znamo da evropske zemlje ne dozvoljavaju ulazak na njihovu teritoriju, Hrvatska na svaki način pokušava da spreči ulazak migranata na njihovu teritoriju. To znači da će na ovaj način u BiH ulaziti mnogo više migranata na mnogo lakši način i da će oni ostajati ovde – kaže Lukač.\nOn je podsetio da je policija Republike Srpske u skladu sa sporazumom sa Graničnom policijom BiH za policajce iz Srpske snosila troškove dnevnica i goriva, dok je IOM finansirao smeštaj i ishranu.\n– Ti troškovi su prošle godine prešli iznos od 1,2 miliona KM neplaniranih sredstava koje smo morali da pronađemo i to je bilo opterećenje za budžet MUP Srpske. Ako oni odustanu u potpunosti od toga kao što imamo obaveštenje, mi ćemo morati da povučemo svoje policajce jer u budžetu nemamo dovoljno sredstava da to isfinansiramo – istakao je Lukač.\nPrema njegovim rečima, 14. juna 2018. godine je Operativni štab za migracije u BiH doneo zaključke da se policija Srpske pridruži Graničnoj policiji BiH, te je na osnovu tih zaključaka napravljen sporazum i regulisan način finansiranja pripadnika MUP Srpske koji su angažovani u čuvanju granice.\n"MIGRANTI NE ODUSTAJU" Lukač: Ministarstvo bezbednosti da obezbedi dodatni novac za čuvanje granice


Budžet BiH oštećen za pola miliona maraka – Visokoin.com\nBudžet BiH oštećen za pola miliona maraka\nFirma čiji su radnici uhapšeni u policijskoj akciji “Perač” sumnjiči se da je oštetila budžet BiH za najmanje 500.000 KM, a dvadesetak državljana, prvenstveno Njemačke, Švajcarske, Austrije i Italije, prevarila je za ukupno više od 2,5 miliona eura, rekao je načelnik Sektora kriminalističke policije Federalne uprave policije Edin Vranj.\nVranj je naveo da glavni organizatori prevara i pranja novca – dvojica braće, kojima nije otkriven identitet, još nisu uhapšena.\nPrema njegovim riječima, oni su u kriminalnoj organizaciji koja je bila strogo hijerarhijski uređena sa vrlo ozbiljnom strukturom imali čak 160 lica koja su radila po njihovim uputstvima.\n„Državljani navedenih zemalja nagovarani su na kupovanje dionica Njemačke berze od čega su im obećavali veliku zaradu“, pojasnio je Vranj na konferenciji za novinare, dodavši da oštećeni nakon prevare nisu nikada dobili nikakvo obeštećenje.\nFederalna Uprava policije prijavila je 84 fizička lica i jedno pravno lice za krivično djelo organizovani kriminal u vezi sa prevarom i pranjem novca.\nVranj je dodao da se u Upravi policije danas ispituje njih nekoliko, a da će narednih dana biti saslušano još desetine lica koji se dovode u vezu sa ovim slučajem.\n„Oni su bili svjesni krivičnog djela koji čine, a radi su uglavnom o državljanima BiH koji su iskorišteni“, pojasnio je Vranj, dodavši da su organizatori ovog krivičnog djela iz Srbije.\nTokom policijskih pretresa u Banjaluci, Bihaću i Sarajevu u ponedjeljak, 16. jula, policija je pronašla visokosofisticiranu softversku opremu za prikrivanje tragova krivičnog djela čija se vrijednost procjenjuje na stotine hiljada eura.\n„Radi se o kuriozitetu i softverima koje je policija pronašla prvi put a koji za dvije sekunde mogu prikriti tragove krivičnog djela“, naveo je on.\nTužilaštvu BiH predato je u nadležnost sedam lica uhapšenih u akciji „Perač“ za koje će Sud BiH odlučiti da li će biti zadržani u pritvoru.\nIstražioci Federalne uprave policije predstavili su danas i detalje policijske akcije „Mjesec“, izvedene proteklog vikenda u Srednjobosanskom kantonu, u okviru koje je određen pritvor po dvojici državanjana BiH i Hrvatske zbog planiranja teškog razbojništva.\nOko 70 radnika fiktivne švajcarske firme “Dunmour grup ag”, koji su privedeni u zajedničkoj akciji ministarstava unutrašnjih poslova Republike Srpske i Federacije BiH pod nazivom “Perač”, terete se za višemilionsku prevaru državljana EU.\nIz policije je ranije saopšteno da su u Banjaluci privedena 22 radnika firme, u Bihaću 10, a u Sarajevu više od 40 radnika.


► Opština: Ćutanje MUP-a o navodnim vezama Bastaća i crnogorskih kriminalaca\nBeogradska opština Stari grad ocenila je danas da "ćutanje" MUP-a na zahtev te lokalne samouprave da informiše javnost da li postoje dokazi o povezanosti predsednika opštine Marka Bastaća i drugih lica koja su blokirala radove na Trgu Republike sa crnogorskim kriminalnim grupama, "jasno pokazuje" da je zamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić "lagao" kada je izneo te optužbe.\n"Nismo dobili odgovor, a nadležni nisu tražili od večitog zamenika da svoje tvrdnje, kojima je direktno ugrozio našu bezbednost, potkrepi dokazima. Sve ovo jasno pokazuje da je sve što je večiti zamenik rekao laž, kojom pokušava da prikrije štetu koju ova korumpirana, nestručna i bahata vlast svakodnevno pravi", navodi se u saopštenju te opštine.\nDodaje se da MUP nije reagovao ni na zahtev da identifikuje lica koja su kako se navodi, došla u verbalni i fizički sukob sa okupljenim građanima prilikom blokade radova na Trgu Republike.\n"Ta lica su zaposlena u opštini Rakovica, a neki su pripadnici navijačkih grupa koje je sa sobom doveo bivši rukometaš i član Srpske napredne stranke Vlada Mandić. Ćutanje MUP-a jasno pokazuje da stranački kadrovi zloupotrebljavaju MUP i u dogovoru sa večitim zamenikom Goranom Vesićem daju logističku podršku naprednjačkim batinašima", stoji u saopštenju.\nOpština Stari grad uputila je 13. maja zahtev MUP-u da javnost obavesti da li postoje bilo kakva saznanja o navodnoj povezanosti predsednika te opštine Marka Bastaća ili drugih ljudi koji blokiraju radove na Trgu Republike sa bilo kojim crnogorskim ili drugim narko kartelom.\nČlan Predsedništva Stranke slobode i pravde Marko Bastać ocenio je danas da je predsednik Srbije Aleksandar Vučić, izjavom da je zamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić "sve uradio...


source.ba | Preostalih 20 respiratora sutra stiže u Sarajevo\nPreostalih 20 respiratora koje je kupila Federalna uprava civilne zaštite (FUCZ) preko firme "FH Srebrena malina" sutra stiže u Sarajevo, saznaje Klix.ba.\nRespiratori će avionom FlyBosnije stići na sarajevski aerodrom u poslijepodnevnim satima, a ova pošiljka će biti izvršena u posljednji čas s obzirom na to da "Srebrena malina" ima rok do 27. maja (sutra) za njihov uvoz, jer će nakon tog datuma trebati novu dozvolu Agencije za lijekove i medicinska sredstva BiH.\nAvion danas iz Sarajeva ide za Peking gdje već mjesec stoji 20 respiratora koji nisu utovareni u prvoj turi s 80 komada koji su 25. aprila stigli u BiH, navodi Klix.ba.\nNakon što 20 respiratora stigne u Sarajevo "Srebrena malina" će prvo morati da plati PDV kako bi mogla preuzeti medicinsku opremu. No, s obzirom na to da su toj firmi blokirani računi, pitanje je da li će imati novca da plati dažbine.\nPovodom ove nabavke, kao što je već dobro poznato, vodi se istraga, a na utvrđivanju činjenica i cijelog procesa nabavke rade tužioci Tužilaštva BiH i inspektori Državne agencije za istrage i zaštitu (SIPA).\nPriča o kineskim respiratorima koji su plaćeni 10,5 miliona KM, preko firme koja se bavi preradom voća i povrća, dospjeli su čak i do svjetskih medija.\nTagovi: SarajevoKinaBiHFUCZRespiratoriSrebrena malina