FORMIRANA MREŽA ŽENA U POLICIJI REPUBLIKE SRBIJE\nU Beogradu je 17. decembra 2018. održana osnivačka skupština Mreže žena u policiji Republike Srbije. Svečanosti u Palati Srbija prisustvovalo je preko 200 predstavnika svih policijskih uprava Ministarstva unutrašnjih poslova.\nOtvarajući skup, državni sekretar Ministarstva unutrašnjih poslova Biljana Popović Ivković podsetila je da je potpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar unutrašnjih poslova dr Nebojša Stefanović pružio snažnu podršku osnivanju Mreže i da se kontinuirano zalaže za ravnopravnost žena u policiji.\nOna se zahvalila švedskoj Vladi i policiji na saradnji na ovom projektu podsećajući da je Švedska jedan od lidera među zapadnim zemljama po poštovanju principa rodne ravnopravnosti. Državni sekretar je naglasila i da će se Mreža žena u policiji snažno boriti i protiv verbalnog i fizičkog nasilja, koje se u poslednje vreme kontinuirano sprovodi u našem društvu.\nDirektor policije Vladimir Rebić je naglasio veliku ulogu žena u radu policije, istakavši da pitanje rodne ravnopravnosti u policiji jeste pitanje kvaliteta rada i ostvarivanja ciljeva policije jer žene svojim učešćem značajno doprinose boljem i kvalitetnijem radu, posebno sa osetljivim ciljnim grupama, ženama žrtvama nasilja. On je izrazio opredeljenje da se što veći broj žena u budućnosti uključi u rad policije i poveća broj žena na rukovodećim pozicijama u srpskoj policiji sa trenutnih svega 18%. ,,Formiranje Mreže žena u policiji predstavlja veliki korak u poštovanju politike jednakih mogućnosti sa težnjom umanjenja predrasuda da žene nisu u stanju da obavljaju sve policijske poslove. Policija se razvija u jednu demokratsku instituciju koja poštuje sva ljudska prava i pre svega pravo na jednakost. Mreža žena je značajna ne samo radi unapređenja položaja žena u ovom pretežno muškom okruženju, već i radi unapređenja rada same policije kao i boljeg odgovora na sve bezbednosne izazove. Veće prisustvo žena znači i veće poverenje u policiju. “ izjavio je Rebić.\nJoakim Vern, zamenik šefa misije u ambasadi Švedske u Beogradu je istakao da i Švedska još uvek ulaže mnogo napora na uspostavljanju rodne ravnoteže , a posebno u situacijama izazova sa kojima se suočava kakav je problem velikog broja migranata koje treba upoznati sa načinom funkcionisanja švedskog društva. On je istakao rešenost Švedske da nastavi podršku Ministarstvu unutrašnjih poslova koliko god to bude moguće u narednom periodu jer su svesni koliko je rodna agenda veliki i značajan deo ukupnog reformskog procesa. ,,Ne samo da jednake mogućnosti za žene vode ravnopravnijem društvu već postoji jasna veza između razvoja društva i posebno ekonomskog razvoja i ravnopravnosti žena. Istraživanja pokazuju da reforme koje u sebi sadrže i komponentu rodne ravnopravnosti vode održivom razvoju.“\nGordana Vuković, pomoćnica načelnika Sektora za ljudske resurse i koordinatorka implementacionog tima projekta ,,Rodna agenda u Ministarstvu unutrašnjih poslova 2016-2018.” istakla je značajne rezultate koji su postignuti u toku realizacije projekta težeći uklanjanju prepreka za veće uključivanje i zadržavanje žena na policijskim poslovima kako bi se u budućnosti obezbedila adekvatna rodna zastupljenost na svim nivoima , a istovremeno povećao kvalitet rada organizacije ,,Izrađena su dva dokumenta ,,Smernice za ostvarivanje mera za implementaciju rodne ravnopravnosti u MUP kroz sistem upravljanja ljudskim resursima” ,, Uputstvo sa smernicama za prevenciju i zaštitu od rodno zasnovane diskriminacije” , obrazovan je Savet za rodnu ravnopravnost u čijem su sastavu najviši rukovodioci MUPa na čelu sa Ministrom, sproveden je ,,Gender coaching program” – mentorski rad sa visokim rukovodiocima iz linije rada Direkcije policije “ navela je Vuković.\nTatjana Vasić, konsultantkinja za rodnu ravnopravnost je najavila dalju podršku Švedske vlade uvođenju rodne agende u MUP i nastavak realizacije projekta i u narednoj godini kada se očekuje da se novoosnovanoj Mreži pruži sva stručna i materijalna pomoć da uspostavi svoj rad i ostvari svoje ciljeve.\nMreža žena u policiji je nezavisno, samostalno, dobrovoljno i nestranačko Udruženje policijskih službenica Ministarstva unutrašnjih poslova. Podržava vrednosti po kojima svaka žena ima mogućnost da ostvari svoje potencijale i time doprinese efikasnom funkcionisanju Ministarstva uz puno uvažavanje različitosti i nediskriminacije putem preventivnog rada i adekvatnog reagovanja na takve pojave.\nMreža žena afirmiše ulogu, položaj i značaj žena u Ministarstvu unutrašnjih poslova Republike Srbije, putem: podizanja svesti zaposlenih u MUP, promovisanja rodno zasnovane perspektive u radu, edukacije o rodnim pitanjima, osnaživanja za obavljanje svih poslova i karijerno napredovanje kroz mentorstvo, obuku i promocije rezultata rada kao i pružanja saveta ženama zaposlenim u Ministarstvu koja se odnose na pitanja diskriminacije. Pored navedenih aktivnosti koje su internog karaktera, Mreža žena u policiji ima i ulogu da kroz saradnju sa nadležnim institucijama i organizacijama, nevladinim i međunarodnim organizacijama, radi na poboljšanju bezbednosti žena u društvu.\nMreža žena u policiji je zasnovana na principima postavljenim u Jedinstvenoj deklaraciji o ljudskim pravima usvojenoj od strane Generalne Skupštine UN 1948. godine i nema nikakvu vezu ni sa jednom organizacijom ili udruženjem u Srbiji ili van nje, koja svoje aktivnosti vezuje za političku, versku, nacionalnu ili bilo koju diskriminaciju.


Lavrov i Kerry razmotrili sigurnost u nebu nad Sirijom - Russia Beyond Croatia\nLavrov i Kerry razmotrili sigurnost u nebu nad Sirijom\nStrane su izrazile zadovoljstvo suradnjom vojnih ministarstava Rusije i SAD-a u procesu utvrđivanja mjera sigurnosti u zračnom prostoru Sirije u kontekstu antiterorističkih akcija, navodi se u priopćenju MVP Rusije.\nMinistar vanjskih poslova Rusije Sergej Lavrov je u četvrtak, 15. listopada, s državnim tajnikom SAD-a Johnom Kerryjem razmotrio pitanje usaglašavanja mjera sigurnosti u zračnom prostoru Sirije, priopćila je press-služba MVP Rusije.\n„U četvrtak je na američku inicijativu održan telefonski razgovor ministra vanjskih poslova Rusije Sergeja Lavrova i državnog tajnika SAD-a Johna Kerryja. U centru pažnje se našla situacija u Siriji”, navodi se na stranicama ruskog MVP-a.\n„Strane su izrazile zadovoljstvo suradnjom vojnih ministarstava Rusije i SAD-a u procesu utvrđivanja mjera sigurnosti u zračnom prostoru Sirije u kontekstu antiterorističkih akcija”, navodi se u priopćenju, prenosi „Vzgljad”.\nU priopćenju se isto navodi da su se ministar i državni tajnik dogovorili da nastave kontakt u vezi s različitim aspektima reguliranja situacije u Siriji.\nOsim toga, strane su razmotrile tijek realizacije Minskog sporazuma u procesu političkog reguliranja ukrajinske krize uzimajući u obzir rezultate susreta lidera „normandijske četvorke” u Parizu 2. listopada.


Za 24 sata preminulo pet osoba u Novom Pazaru - 03.07.2020, Sputnik Srbija\nDo preseka u 10.00 časova, u poslednja 24 sata u Opštoj bolnici u Novom Pazaru preminulo je još pet osoba od posledica izazvanih virusom korona, a trenutno je... 03.07.2020, Sputnik Srbija\n14:27 03.07.2020 (Osveženo: 14:56 03.07.2020)\nDo preseka u 10.00 časova, u poslednja 24 sata u Opštoj bolnici u Novom Pazaru preminulo je još pet osoba od posledica izazvanih virusom korona, a trenutno je na respiratoru jedan pacijent, saopštio je koordinator te zdravstvene ustanove Mirsad Đerlek.\n"Zdravstveni radnici su nam preumorni, ali imamo i brojnu rodbinu pacijenata koja je stalno prisutna. Molim sve za strpljenje i spuštanje tenzija", kazao je Đerlek i najavio da će u bolnicu u Pazar danas stići još 10 respiratora.\nTakođe, Đerlek je najavio i da će u toku dana biti montirana vojna bolnica sa 150 ležajeva, sa kojom će doći 25 vojnih lekara i 15 tehničara.\n"Osnovaćemo i dva šatora ispred infektivnog za trijažu sa šest doktora. Mislim i ubeđen sam da možemo da budemo mirniji u odnosu na prethodni period", poručio je Đerlek.\nOd juče u 12.00 sati do današnjeg preseka u isto vreme, odnosno za 24 sata, od posledica virusa korona, preminule su tri osobe u Kliničkom centru Niš i jedna osoba u Vranju, rečeno je na konferenciji za medije održanoj u Nišu.\nU KC Niš trenutno je na lečenju 154 pacijenta sa simptomima virusa korona koji je potvrđen kod 75 pacijenata.\nPet pacijenata je u izuzetno teškom opštem stanju i nalaze se na respiratoru.\nTakođe, kako je rečeno, hospitalizovano je i desetoro dece, od kojih je jedno pozitivno na kovid-19 i svi su u dobrom stanju.\nTokom jučerašnjeg dana, sa simptomima je primljeno 28 pacijenata, od kojih je za 11 potvrđeno da su pozitivni.\nPomoćnik generalnog direktora Kliničkog centra Niš Goran Stanojević naveo je da je među zaposlenima u KC trenutno kovid pozitivno 12 lekara i osam medicinskih sestara i tehničara i da je do sada izlečeno 49 lekara, 59 medicinskih sestara i tehničara i dvoje pomoćnih radnika.\nU dve kovid bolnice u Vranju ukupno je hospitalizovano 95 pacijenata, od čega je 54 sa potvrđenim prisustvom kovida-19, a među hospitalizovanim nema dece zaraženim virusom, naveo je Stanojević.\nKako je naveo, u kovid bolnici u Leskovcu ukupno je hospitalizovano 69 pacijenata, od kojih 40 ima koronu, dok je u kovid bolnici u Surdulici trenutno hospitalizovano 35 pacijenata, od toga 28 sa virusom.\nStanojević je naglasio da Klinički centar Niš za sada ima dovoljno ljudstva i lekara i medicinskih sestara i podsetio da je primljen 121 lekar i 89 sestara, te da ukoliko bude bilo potrebe, KC ima mogućnosti da angažuje dodatne lekare i drugo medicinsko osoblje.\nPodvukao je da je klinička slika obolele dece u blažoj formi i da su oni stabilno, van životne opasnosti.\nStanojević je rekao i da se osoblje koje ima neka pridružena oboljenja smešta u nekovid sistem.


PALIĆ 2015: Želimiru Žilniku biće uručena nagrada “Aleksandar Lifka” : Nadlanu.com\nPALIĆ 2015: Želimiru Žilniku biće uručena nagrada “Aleksandar Lifka”\nObjavljeno 2. jun 2015. / 18:23:06\nDirektor festivala Radoslav Zelenović objavio je da su ovogodišnji dobitnici nagrade „Aleksandar Lifka“, koju Festival dodeljuje za izuzetan doprinos evropskoj kinematografiji, poznati srpski filmski autor Želimir Žilnik i čuveni švedski režiser Roj Anderson.\n- Trudili smo se svih ovih godina da dobitnici nagrade „Aleksandar Lifka“ budu pravi reprezenti, odnosno da budu znamenita imena iz evropske i svetske kinematografije. Čini mi se da smo uspeli da i ove godine održimo tradiciju. Sa naše strane dobitnik je Želimir Žilnik o kome ne treba posebno trošiti reči, a ispred evropske kinematografije to je Roj Anderson - rekao je Zelenović.\nPredsednica Saveta festivala Mira Banjac naglasila je da je Festival evropskog filma Palić veoma prepoznatljiv u svetu.\n- Palićki festival je ove godine bio veoma prisutan na festivalu u Kanu, na štandu gde je bilo veoma značajnog sveta iz evropskih zemalja. Palićki festival je sada veoma uhodan i to se tamo oseća i zna. Ovaj festival vrlo brižljivo odabira i svoje goste i filmove - konstatovala je Mira Banjac.


Roman Abramovič prodao Čelsi američkom biznismenu za 4,25 milijardi funti\nRoman Abramovič prodao Čelsi za 4.970.000.000 evra\nRuski milijarder Roman Abramovič prodao je Fudbalski klub Čelsi za četiri milijarde i 970 hiljada evra, saopšteno je iz Londona. 07.05.2022, Sputnik Srbija\nČelsi je prodat vlasničkoj grupi koju predvode Amerikanac Tod Boli, Klirlejk Kapital, Mark Bolter i Hansjorg Vajs.„Od ukupne investicije koja je napravljena, 2,9 milijardi evra biće primenjeno za kupovinu akcija u klubu i taj prihod će biti deponovan na zamrznuti bankovni račun u Velikoj Britaniji sa namerom da se donira 100% u dobrotvorne svrhe“, naveli su iz Čelsija.Zahtev da se novac donira u dobrotvorne svrhe bio je lično od strane ruskog oligarha. „Biće potrebno odobrenje vlade Ujedinjenog Kraljevstva da bi se prihod prebacio sa zamrznutog bankovnog računa u UK“, navode u saopštenju.„Pored toga, novi vlasnici će uložiti oko dve milijardi funti u dalju investiciju u korist Čelsija. Ovo uključuje ulaganja u Stamford Bridge, Akademiju, Ženski tim i Kingsmedov i kontinuirano finansiranje Fondacije Čelsija“, dodaje se.Tod Boli, američki biznismen koji predvodi grupu vlasnika, jedan je od suvlasnika Los Anđeles Lejkersa (košarka) i Los Anđeles Dodžersa (bejzbol).„Očekuje se da će prodaja biti završena krajem maja uz sva neophodna regulatorna odobrenja. Više detalja biće saopšteno tada“, navodi se u zaključku.Abramovič je bio primoran da proda klub zbog sankcija koje mu je uvela vlada Ujedinjenog Kraljevstva, nakon što je Rusija pokrenula specijalnu vojnu operaciju u Ukrajini. ► Saopštenje Romana Abramoviča povodom prodaje Čelsija► Operacija „Oskar“ – pucanj u prazno Zapada koji ne razume Rusiju► Vlasti ostrva Džerzi zamrznule imovinu Abramoviča u vrednosti od sedam milijardi dolara?\nsport, fudbal, čelsi, roman abramovič\n07:32 07.05.2022 (Osveženo: 09:04 07.05.2022)\nRuski milijarder Roman Abramovič prodao je Fudbalski klub Čelsi za četiri milijarde i 970 hiljada evra, saopšteno je iz Londona.\nČelsi je prodat vlasničkoj grupi koju predvode Amerikanac Tod Boli, Klirlejk Kapital, Mark Bolter i Hansjorg Vajs.\n„Od ukupne investicije koja je napravljena, 2,9 milijardi evra biće primenjeno za kupovinu akcija u klubu i taj prihod će biti deponovan na zamrznuti bankovni račun u Velikoj Britaniji sa namerom da se donira 100% u dobrotvorne svrhe“, naveli su iz Čelsija.\nZahtev da se novac donira u dobrotvorne svrhe bio je lično od strane ruskog oligarha.\n„Biće potrebno odobrenje vlade Ujedinjenog Kraljevstva da bi se prihod prebacio sa zamrznutog bankovnog računa u UK“, navode u saopštenju.\n„Pored toga, novi vlasnici će uložiti oko dve milijardi funti u dalju investiciju u korist Čelsija. Ovo uključuje ulaganja u Stamford Bridge, Akademiju, Ženski tim i Kingsmedov i kontinuirano finansiranje Fondacije Čelsija“, dodaje se.\nTod Boli, američki biznismen koji predvodi grupu vlasnika, jedan je od suvlasnika Los Anđeles Lejkersa (košarka) i Los Anđeles Dodžersa (bejzbol).\n„Očekuje se da će prodaja biti završena krajem maja uz sva neophodna regulatorna odobrenja. Više detalja biće saopšteno tada“, navodi se u zaključku.\nAbramovič je bio primoran da proda klub zbog sankcija koje mu je uvela vlada Ujedinjenog Kraljevstva, nakon što je Rusija pokrenula specijalnu vojnu operaciju u Ukrajini.\n► Saopštenje Romana Abramoviča povodom prodaje Čelsija\n► Operacija „Oskar“ – pucanj u prazno Zapada koji ne razume Rusiju\n► Vlasti ostrva Džerzi zamrznule imovinu Abramoviča u vrednosti od sedam milijardi dolara?


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Vlada spremna za dijalog i kompromis\n05. 02. 2020. 16:11 >> 17:41 16\nMARKOVIĆ U PISMU\nVlada spremna za dijalog i kompromis\nPredsjednik Vlade Duško Marković uputio je danas relevantnim političkim i društvenim činiocima pismo kojim ih poziva na dijalog o svim pitanjima koja će pomoći da se prevaziđu podjele i iznađe zajednički imenitelj u interesu građana i naše evropske perspektive, saopšteno je iz Vlade.\nPremijer Marković je siguran da politički konsenzus i kompromis, vođen našom integracijom u EU, stabilnošću i bezbjednošću zemlje, od nas očekuju i naši građani i birači, kao i međunarodni partneri.\n"U tom duhu, otvoreni smo za svaku inicijativu koja će tome doprinijeti. Na ovaj način ćemo potvrditi političku zrelost i posvećenost, kakva se očekuje od zemlje članice NATO i najnaprednijeg kandidata za članstvo u EU", naveo je Marković.\nProdubljivanje podjela, navodi se u pismu premijera, nije ni u čijem interesu osim onih koji ne žele napredak Crne Gore i njeno članstvo u EU. "Umjesto u prošlost treba da gledamo u budućnost i u ono što vjerujemo da svi, kao država i društvo, dijelimo – a to je evropski cilj: „Zbog toga je Crnoj Gori potreban savez za Evropu", navodi premijer.\nPredsjednik Marković je konstatovao da su demokratski izbori po međunarodnim standardima, u kojima će svi imati jednaku šansu, zajednički interes i neophodan preduslov za završne faze pregovora sa EU koja nas u narednih nekoliko godina očekuje.\nPismo premijera Markovića poslato je parlamentarnim opozicionim partijama, predstavnicima akademske zajednice, NVO koje se bave pitanjima važnim za evropske integracije, štampanim medijima, a Vlada ostaje otvorena za inicijative svih aktera koji smatraju da svojim učešćem mogu da doprinesu ostvarivanju pomenutih ciljeva.\n"Zakon o slobodi vjeroispovjesti istorijski korak CG"


EU da se reformiše i ne zaboravi širenje – Indeks Vesti – Najvažnije vesti iz Srbije i regiona\nNaslovna > Srbija Danas > Politika > EU da se reformiše i ne zaboravi širenje\nEU da se reformiše i ne zaboravi širenje\nBEOGRAD – EU treba da se posveti sopstvenoj reformi, ali i da ne zaboravi na proces proširenja, jer je Unija najveći mirovni projekat, a u svemu tome je važno da zadrži saradnju sa Rusijom, ocenjeno je na okruglom stolu “Evropski odnosi – perspektiva i izazovi”, održanom u organizaciji Fondacje “Beogradski strateški dijalog”.\nBivši evropski poslanik i nekadašnji šef grčke diplomatije Dimitris Drucas ukazao je da je EU dugo pravila greške koje su produžavale krize, kao što je izbeglička, kada je Unija predugo posmatrala i bila neaktivna, sve dok problem nije stigao do svih članica.\nPrema njegovim rečima, evropski lideri se sada nalaze pod pritiskom građana i desnice, ali ne smeju zbog toga da ispuste iz vida zajednički projekat.\nIstakao je da je Grčka bila ta koja je inicirala da se EU izjasni o evropskoj perspektivi Balkana, dodajući da je Unija trebalo da kaže da su zemlje regiona dobrodošle, a umesto toga se ne čuje mnogo u Briselu o širenju.\nUnija se suočava, kako je objasnio, sa brojnim problemima, kao što su Bregzit, ali i pretnje Gregzitom, zbog čega je važno da se reformiše.\nUsled problema građani EU osećaju nesigurnost i isključenost iz procesa donošenja odluka.\nSve to, prema njegovim rečima, ostavlja prostor evroskepticima za delovanje.\nDrucas je izrazio nadu da će doći do oživljavanja procesa širenja i da će uskoro Unija moći da pozdravi Srbiju kao novu članicu.\nNosilac liste “Alternative za Nemačku” (AfD) na predstojećim parlamentarnim izborima u Nemačkoj Alis Vajdel ocenila je da se EU nalazi u dubokoj krizi, koja je prouzrokovana uništavanjem demokratskih principa i smanjenjem vladavine prava.\nIstakla je da u EU postoji parlament koji nema zakonske moći, a s druge strane Evropska komisija koja je izvršno telo ima legislativnu moć.\nDodala je da su prekršeni brojni sporazumi EU, te da nijedna zemlja članica ne bi trebalo da plaća dugove druge.\nŠto se migrantske krize tiče, kazala je da se ne vidi nikakav koncept od strane EU da reši taj problem.\n“U svim sferama vidimo apsolutni nedostatak koncepta koji će nas voditi ka boljitku”, podvukla je Vajdel.\nUkazala je da je neophodna reforma EU, a zbog Bregzita i obnavljanje Člana 50 koji se tiče izlaska iz Unije.\nSmatra da se treba fokusirati na zajednički trgovinski prostor i snažnu spoljnu politiku.\nNajavila je da će se AfD u Bundestagu zalagati za fokusiranje na zajednički evropski prostor, kao i na to da države Balkana, a tako i Srbija budu više uključene u trgovinske zone.\nIzjasnila se protiv otvorenih granica i rekla da je neophodno da Nemačka promeni zakon o imigraciji, ali i azila, jer je kriza pokazala da je vlada izgubila kontrolu nad prilivom migranata.\nUkazala je da se AfD smatra novom liberalno konzervativnim pokretom koji je fokusiran i na srpsku zajednicu koja čini oko 200.000 potencijalnih glasača, ali i rusku zajednicu koji su glasači u Nemačkoj.\nIzjasnila se protiv sankcija Rusiji i zatražila njihovo ukidanje, jer smatra da sankcije ne treba koristiti kao sredstvo za politički pritisak.\nČlan Evropskog finansijskog suda Sabolč Fazakaš rekao je da se regionalnom saradnjom mogu brže savladati zadaci koji se nalaze na putu evropskih integracija.\nOn je naglasio da treba iskoristiti regionalnu saradnju za brže napredovanje.\nTakođe je istakao da je važno da se ljudi povezuju, pre svega ekonomski, što je osnovna ideja EU.\n“Preporučujem evropskim liderima da više naglašavaju potrebu povezivanja”, kazao je Fazakaš.\nS tim u vezi on je pohvalio inicijativu predsednika Srbije Aleksandra Vučića o uspostavljanju jedinstvenog ekonomskog prostora na Balkanu, rekavši da bi to trebalo da podrži EU politički i finansijski.\nDugogodišnji poslanik u Skupštini Crne Gore i član Demokratskog fronta Vladislav Bojović ocenio je da EU mora da uloži dodatne napore i napravi dodatne korake kako bi zadržala nivo atraktivnosti evropskih integracija.\nOn je kazao da njene strateške ciljeve trenutno koristi NATO, koja se rukovodi geopolitičkim interesima i koja se nameće kao alternativa EU.\n“Sada se zbog krize u EU i krize evropskih vrednosti NATO pojavljuje i predstavlja kao alternativa koja predstavlja navodnu zajednicu vrednosti”, podvukao je Bojović.\nKazao je da je u javnom diskursu u Crnoj Gori u procesu pristupanja NATO tema evropske integracije bila potisnuta, što je problem sa kojim treba da se suoči EU.\nEU, zato što nije razvila bezbednosne elemente, postaje sve više talac NATO-a u regionu, uveren je Bojović.\nOcenio je da bi EU trebalo sa posebnim senzibilitetom da prilazi zemljama kandidatima koje imaju posebne tradicionalne odnose sa Ruskom Federacijom.\nNekadašnji šef Generalnog sekretarijata Austrije Manfred Macka ocenio je da ne treba propustiti šansu, jer krize stvaraju prilike za pronalaženje rešenja.\nOn je ukazao da postoje snage koje nude jednostavna rešenja za migrantsku krizu, kao što je zatvaranje granica, ali su izbori u Francuskoj, Holandiji i Austriji pokazali da ipak komplikovanija rešenja mogu biti uspešna.\nOcenio je da je ideja Šengena, zbog posledica migrantske krize, mrtva, ali da ne treba sada žaliti što nije uspela, već se mora razmišljati o novom konceptu.\nSenator u ruskoj Dumi i zamenik predsedavajućeg Odbora za spoljne poslove Senata Andrej Klimov rekao je da Rusija nije nikada tražila i ne traži neprijatelje, ali da je praksa mešanja u unutrašnje stvari suverenih država, koje sprovode aktivno Vašington i Brisel dovela do konflikata koji su od 1990-tih godina naišli.\nUkazao je da ne želi da govori ko je više stradao u ratu sankcijama, ali je naveo podatak da je trgovinska razmena EU-Rusija iznosila 1,22 milijardi evra dnevno, a da je sada pala ispod 800 miliona evra dnevno.\nRusija je, prema njegovim rečima, počela da kupuje robu na drugim mestima, tako da su proizvođači od kojih su ranije otkupljivali suočeni sa padom posla, čime se gube radna mesta.\n“Gubitak EU iznosi najmanje 250 miliona evra dnevno”, kazao je Klimov.\nUkazao je da SAD i dalje kupuju u njegovoj zemlji, pre svega visokotehnološku robu, kao što su na primer raketni motori koje koristi NASA.\nApelovao je da se prekine sa blokovskim razmišljanjem, i ukazao na potrebu jačanja rada na izgradnji poverenja.\nPoslanik u Dumi Svetlana Žurova i njen kolega Valerij Ivanov istakli su da Evropa treba da bude svesna da je neophodno da se sačuva sopstveni identitet, kao i da se Rusija obično ne voli kada se ne poznaje.\nIvanov je podvukao da Rusija ne želi agresiju sa kojom je suočena, i da je zainteresovana za razvijanje odnosa sa zapadom i istokom.\nOlga Zinovjeva, šefica Međunarodnog naučno-edukativnog centra “A.A.Žinovjev” rekla je da je najvažnije posvetiti se zajedničkim vrednostima, a oni su mir, kuća, porodica, kultura, obrazovanje i civilizacija.


U masovnoj grobnici kod Đakovice pronađena tela 5 Srba: NJihov broj bi mogao da bude mnogo veći, postoje još dve lokacije? – Portal za sve nacije i sve generacije\nHome / Vijesti / U masovnoj grobnici kod Đakovice pronađena tela 5 Srba: NJihov broj bi mogao da bude mnogo veći, postoje još dve lokacije?\nU masovnoj grobnici kod Đakovice pronađena tela 5 Srba: NJihov broj bi mogao da bude mnogo veći, postoje još dve lokacije?\nadmin 29 Maja, 2018\tVijesti Leave a comment 65 Views\nU masovnoj grobnici na periferiji Đakovice je u protekle tri nedelje pronađeno najmanje pet tela, ali bi njihov broj mogao biti i veći, a osnovano se sumnja da je reč o ljudima koji se nalaze na spisku nestalih kosovskih Srba, kaže predsednik Komisije za nestala lica Veljko Odalović.\nOn za današnju “Politiku” navodi da međunarodni forenzički stručnjaci i antropolozi rade na identifikaciji tih posmrtnih ostataka i da se očekuje da će se vrlo brzo znati identitet žrtava.\nU delu zone Dukađini, koja je pripadala Ramušu Haradinaju, kaže Odalović, bilo je puno teških zločina od koji mnogi nisu rasvetljeni, a najviše ih se desilo posle dolaska međunarodne misije – u vreme kada je trebalo da predstavnici međunarodne misije pruže zaštitu Srbima.\n– A to je bilo vreme u kome su albanski teroristi nesmetano vršili zločine, privodili ljude, saslušavali ih, zatvarali, i na kraju mnoge ubili – objašnjava Odalović, naglasivši da za ove zločine niko nije odgovarao.\nOn najavljuje da će na ovom terenu biti istražene još dve lokacije za koje, takođe, postoje informacije da se na njima nalaze neki posmrtni ostaci, a u tu istragu će, kaže, biti uključen i Euleks – iako mu mandat ističe 15. juna.\nOdalović kaže da su kod Đakovice, još u junu 1999. godine, pripadnici italijanskog kontingenta pronašli nekoliko tela i sahranili ih na groblju u Đakovici.\n– Pretraga, po nalogu Euleksa, a uz prisustvo članova radne grupe iz Prištine i radne grupe iz Beograda, počela je pre tri nedelje. Kada antropolozi završe posao, videćemo koliko je tačno tela pronađeno u ovoj masovnoj grobnici – objašnjava on.\nKako ističe, u zoni oko Đakovice ranije je bilo pronađeno pet tela žitelja Orahovca koji su, bežeći pred terorom OVK, krenuli prema Crnoj Gori.\nU Đakovici je, kaže predsednik Komisije za nestala lica, postojalo nekoliko ilegalnih zatvora, gde su lica srpske i druge nealbanske nacionalnosti privođena, saslušavana i u mnogim slučajevima se ne zna njihova dalja sudbina.\nSamo iz ovog regiona, u zvaničnoj evidenciji Srbije, još 53 osobe se vode kao nestale, napominje Odalović.\nPrevious Radovac žrtva osvete: Ubica mu ispalio tri metka u stomak jer ga je Žanić pretukao zbog prelaska na Partizanovu tribinu\nNext SVI ČEKAJU DA PREGOVORI PROPADNU: Teroristi se ujedinili, SAA dovlači naoružanje u Daru (MAPA/VIDEO)


12. 08. 2015. Ministar Stefanović na tribini „Bezbednost građana“ u Osečini\nMinistar unutrašnjih poslova Republike Srbije dr Nebojša Stefanović izjavio je danas u Osečini da vodotokovi u toj opštini i okolini moraju biti regulisani, kako stanovnici ovoga kraja ne bi bili ugroženi poplavama.\n„Ne prođu ni dve godine, a da Osečina ne bude poplavljena. Naš cilj je da regulišemo vodotokove i da više ne budete ugroženi poplavama. Da ljudi više ne razmišljaju da li će izgubiti imovinu, da li će im kuće biti poplavljene, automobili, ili naneta neka druga šteta“, rekao je Stefanović na tribini „Bezbednost građana“.\nGovoreći o stanju bezbednosti u Osečini, Stefanović je ukazao da je stopa kriminala u ovoj opštini na takvom nivou, da se može reći da je ovo jedna od najbezbednijih opština u Srbiji.\nMinistar je ukazao da je bezbednost široka kategorija i naglasio da u zemlji u kojoj nema stabilnosti, nema ni investicija, a time ni novih radnih mesta, većih plata, boljeg standarda.\n„Srbija je u odnosu na neke zemlje u regionu uspela da osigura stabilnost. Nas ne potresaju teroristički napadi, dejstvom naših bezbednosnih struktura, pre svega policije, uspeli smo da sprečimo prelivanje kriza iz regiona na naše tlo“, naveo je Stefanović.\nOn je istakao da je Srbija dobrom politikom predsednika Vlade Srbije Aleksandra Vučića uspela da postigne da bude međunarodno priznata kao zemlja koja je krenula u reforme.\nPredsednik opštine Osečina Nenad Stevanović ukazao je da je stanje bezbednosti u opštini stabilno i da se iz godine u godinu beleži pad stope kriminala.\nTokom posete Osečini, ministar Stefanović obišao je Policijsku stanicu u tom mestu i prisustvovao uručenju ključeva vozila „fijat punto“, koji je opština donirala policijskoj stanici.


Klas neće povećavati cijenu - ZOS radio\nUprava kompanije “Klas” Sarajevo saopštila je da do kraja decembra neće povećati cijene brašna i hljeba.\nIz ove kompanije navode da će preuzeti razliku u povećanju cijene pšenice do kojeg je došlo u posljednjih 15 dana jer kao društveno odgovorna kompanija ne žele prenijeti troškove povećanja cijene pšenice na građane BiH.\n“Na tržištu pšenice, kod dobavljača od kojih nabavljamo ovu najvažniju žitaricu za prehrambenu industriju, povećana je cijena za oko 10 odsto. Međutim, `Klas` raspolaže zalihama tako da možemo garantovati iste cijene brašna i hljeba do kraja godine”, rekao je direktor “Klasa” Rusmir Hrvić.\nPrema njegovim riječima, “Klas” prati situaciju na berzi pšenice i o eventualnim promjenama poslije Nove godine, javnost će biti blagovoremeno obaviještena.\nHrvić je pozvao sve domaće proizvođače, ali i predstavnike odgovornih institucija da se svi zajedno okrenu razvoju domaće prehrambene industrije i da se snažnije razvija sektor primarne poljoprivredne proizvodnje.\nKao kompanija od državnog interesa sa kapacitetom godišnje proizvodnje hrane od 140.000 tona, “Klas” je ranije najavio da je spreman sve svoje potrebe za žitaricama, voćem i drugim poljoprivrednim proizvodima prvo zadovoljiti iz domaćih resursa, pa tek onda tražiti alternativu.\n“Ovo je prilika da se preduzmu konkretni koraci da bismo manje zavisili od uvoza, a više se okrenuli domaćoj, kvalitetnoj i zdravoj proizvodnji hrane”, dodaje se u saopštenju.


srbijasport.net - Vesti - Fudbal - Ćišić merka ponude\n12.01.2016 Branko Stojkovski 1255\nĆišić merka ponude\nFudbaler Aleksandar Ćišić (21 god.) jesenac je u dresu Doline pružao odlične partije koje nisu ostale nezapažene i nekoliko klubova iz prve lige pokazalo je interesovanje da ga vide u svojoj sredini. U dosadašnjoj karijeri mladi Ćišić je nosio dresove Bežanije, Radnički (NB), Novog Pazara, Dinama (Pančevo), a poslednjih šest meseci proveo je u srpskoligašu Dolini. Za mladu reprezentaciju Srbije Ćišić je odigrao je šest utakmica. Po završetku prvog dela prvenstva Ćišić je odlučio da promeni sredinu i o protekloj jeseni rekao:\nAleksandar Ćišić - foto: B. Stojkovski\n- Želim da istaknem da sam imao korektan odnos sa svima iz rukovodstva kluba kao i sa navijačima i da iz Padine nosim dobre utiske. Ostaje žal što nismo postigli bolje rezultate jesenac, što smo po igračkom kvalitetu trebali da osvojimo više bodova na našem kontu. Klubu u prolećnom delu sezone želim sve najbolje i da nastavi sa dobrim igrama kako bi ostali u ligi.\nNekoliko klubova vas je kontaktiralo iz prve lige i nekoliko klubova van Srbije.\n- Imao sam razgovora sa ljudima iz nekoliko klubova i ovih dana videću šta je najbolje za mene. Posle odmora koji sam imao počeo sam sa individualnim treninzima i želim da što spremnije dočekam start priprema u novom klubu. Želja mi je da igram u klubu koji se poklapa sa mojim ambicijama i željama i da svojim igrama i golovima doprinesem što boljim rezultatima novog kluba - kaže Ćišić.


VOZAČI OPREZNO ZBOG BICIKLISTA I MOTOCIKLISTA: Putevi prohodni, kamioni čekaju tri sata na Kelebiji i Batrovcima! - Informer\nUsled stabilnog vremena dobra je prohodnost puteva, a vozači se upozravaju na radove na putu i na oprez zbog biciklista i motociklista, saopštio je danas Auto-moto-savez Srbije\nPrema podacima Uprave granične policije na putničkim terminalima naših graničnih prelaza zadržavanja su do 30 minuta.\nNa teretnim terminalima se na Kelebiji sa Madjarskom i Batrovci sa Hrvatskom čeka oko 3 sata.\nU saradnji AMSS i MUP Srbije postavljene su dve veb kamere na AMSS portalu koje prate stanje na graničnom prelazu Batrovci sa Hrvatskom, a planirno je aktiviranje kamera na još tri najfrekventnija granična prelaza - Horgoš, Preševo i Gradina uoči turističke sezone.\nDo 30. aprila zbog radova na asfaltiranju puta između petlje Niš-jug i petlje Merošina u smeru od Doljevca ka Nišu saobraćaj će se na ovoj deonici obavljati dvosmerno, desnom kolovoznom trakom, dok će u zoni radova biti zatvorena lea kolovozna traka.\nAMSS stanje na putevima granični prelazi Radovi na putu


GRČKI MINISTAR: Migrantski tokovi u 2018. povećani skoro četiri puta | Novosti.rs\n19. 02. 2019. u 20:09\nGrčki ministar za migracionu politiku Dimitris Vicas, u svom obraćanju na Komitetu za građanske slobode Evropskog parlamenta, izjavio je da je da su tokovi migranata u 2018. godini u Grčkoj povećani skoro četiri puta.\nOn je, predstavljajući trenutnu situaciju u Grčkoj u vezi sa upravljanjem izbeglicama i migrnatima, rekao da taj porast iznosi 284 odsto, i to uglavnom na kopnenim granicama, prenosi ANA-MPA.\nNa severoistočnim Egejskim ostrvima, rekao je Vucis, učinjeni su značajni napori kako bi se smanjila prenatrpanost na kritičnim tačkama, te je 29.000 ljudi dobilo azil ili svrstano u ranjive grupe i prevezeno u druge delove Grčke.\nPROČITAJTE JOŠ: Sastanak Kramp-Karenbauer i Micotakisa: Zajednička agenda za granice EU\nU odnosu na integraciju izbeglica koje borave u Grčkoj, on je istakao da se sprovode programi "prijema i integracije" koje je vlada inicirala kako bi se omogućilo izbeglicama i migrantima da uče grčki jezik, da pronađu posao i iskoriste svoje veštine.\nKada je reč o reviziji Dablinskog sporazuma, Vicas je naglasio potrebu da se pronađe trajno evropsko rešenje za sistem azila, što sada nije slučaj jer Savet EU nije uspeo da usvoji zajednički pristup problemu.\nProšle nedelje, tokom sastanka između novog lidera nemačke Hrišćansko-demokratske unije Anegret Kramp-Karenbauer i predsednika najveće opozicione stranke u Grčkoj Nove demokratije Kirijakosa Micotakisa takođe je bilo potvrđeno da je neophodno da se nađe zajednički odgovor na pitanje migracije.\nKramp-Karenbauer je istakla da Grčku ne treba ostaviti samu, i da u potpunosti deli stav Micotakisa o potrebi da se nađe zajednički odgovor na pitanje migracije i bezbednosti.\nMicotakis je na sastanku sa Kramp-Karenbauerovom naglasio da su grčke granice istovremeno i spoljne granice Evropske unije.\nEvropa nije vise normalan Kontinent Koruptni politicari Evrope napravili najveci Haos njihovom idiotskom politikom koji su uvalili Evropu u najveci Haos koji ce vec dovesti do nezapamcenih posledica izmedju Hriscana I Muslimana koji se kote kao osinjak, Evropa bice novi Avganistan, Irak, Sirija. Ovaj Haos mora se resiti sto pre.


Vlasenica: Novac zarađen u dijaspori investirali u domovini i zaposlili komšije povratnike - Intelektualno\nFederalni ministar raseljenih osoba i izbjeglica Edin Ramić, danas je posjetio Muju Begića u Vlasenici koji je zarađeni novac u dijaspori odlučio uložiti u svoje rodno mjesto te na taj način zaposliti komšije povratnike i doprinijeti razvoju svog rodnog kraja.\nin Aktuelno, BiH, Dijaspora, Pozitivne priče, Vijesti, Zanimljivosti\nBegić je uz pomoć italijanskih kompanija Gianpiera Touzza i Bačča Alessandra na 20 hektara zemlje zasadio sadnice najpoznatijeg italijanskog lješnjaka. On trenutno živi u Milanu, ali se ipak odlučio na investiciju u svom rodnom kraju. Danas na porodičnom imanju Begić ima oko 30 zaposlenika povratnika koji obrađuju zasade.\nMinistar Ramić navodi da su vidjeli veliki entuzijazam i volju porodice Begić da okupe i zaspole veći broj povratnika.\nTags: DijasporaFederalno ministarstvo raseljenih osoba i izbjeglicaMujo Begićpozitivne pričeVlasenica\nBijela tabija - bedem Starog grada Vratnika


Popović: Dolovac odredila prioritete u radu Javnog tužilaštva u vidu odlučne borbe protiv kriminala - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Popović: Dolovac odredila prioritete u radu Javnog tužilaštva u vidu odlučne borbe protiv kriminala\nSkupština Srbije počela novo zasedanje, danas o izboru republičkog javnog tužioca\nPopović: Dolovac odredila prioritete u radu Javnog tužilaštva u vidu odlučne borbe protiv kriminala\nPoslanici Skupštine Srbije počeli su danas novo zasedanje na kojem se razmatra predlog odluke o izboru republičkog javnog tužioca.\nMinistarka pravde Maja Popović izjavila je da je Zagorka Dolovac, kao republički javni tužilac, „odredila prioritete u radu Javnog tužilaštva u vidu odlučne borbe protiv kriminala, a posebno teških i savremenih oblika“.\n“Od 1. januara 2010. godine republički javni tužilac Zagorka Dolovac je u dosadašnjem periodu preduzela brojne aktivnosti koje su imale za cilj unapređenje rada Javnog tužilaštva u svim oblastima svojih nadležnosti. Kao republički javni tužilac pružila je punu podršku učešću Javnog tužilaštva u izradi, reviziji i sprovođenju najvažnijih strateških dokumenata Srbije u oblasti pravosuđa u cilju vladavine prava u Srbiji”, rekla je Popović koja je pročitala i biografiju Zagorke Dolovac.\n“Zalagala se za dosledno sprovođenje osnovnih principa u radu javnih tužilaštava u vidu primene načela samostalnosti, nepristrasnosti, profesionalnosti, odgovornosti.Preduzimala je mere za uspostavljanje I unapređenje rada disciplinskih organa Etičkog odbora i poverenika za samostalnost Državnog veća tužilaca”, rekla je Popović.\nOna je istakla da je Republičko javno tužilaštvo angažovanjem Dolovac, kao prvo u regionu, zajedno sa MUP potpisalo Memorandum o saradnji u oblasti borbe protv krijumčarenja ljudi,\nPrema njenim rečima, Dolovac je preduzela odlučne korake za unapređenje borbe protiv nasilja u porodici zajedno sa MUP i drugim nadležnim organima.\nDolovac jedini kandidat\nU obrazloženju predlagača piše da je Dolovac, „obavljajući funkciju Republičkog javnog tužioca, uložila maksimalan napor da obezbedi efikasno i uspešno postupanje javnog utžilaštva“ i da je radila „u cilju obezbeđenja vladavine prava“.\nDolovac je republička javna tužiteljka već 12 godina, a trebalo bi da bude izabrana na još šest godina.\nNa dnevnom redu sednice Skupštine biće i Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o sudijama, kao i Predlog zakona o dopuni Zakona o Visokom savetu sudstva.\nMaja PopovićSkupština SrbijeTužilacZagorka Dolovac\nJedno reagovanje na “Popović: Dolovac odredila prioritete u radu Javnog tužilaštva u vidu odlučne borbe protiv kriminala”\n21. jula 2021. u 11.18\nPravo letnje vreme da se zavrsi sa zastitnicima vladajuce garniture koji urusavaju institucije


CDOP Radionica: Rural HUB kao referentni model ili u petak smo VRMDŽALI » CDOP\n← Šta sve možete doživeti kada kao student iz grada odete na praksu u selo\nIgranje edukativne igre TriP – deluje šašavo, ali radi! →\nSa željom da se promoviše koncept HUB-a u ruralnoj sredini, kao i da se prikaže model Rural HUB-a Vrmdža koji sada posle dve godine rada može da posluži kao uzor za primenu u ruralnim sredinama širom Srbije, u petak, 17. novembra u Beogradu uz podršku i gostoprimstvo GIZ YEP projekta održana je radionica Rural HUB kao referentni model.\nUčesnici radionice su bili ljudi koji samostalno ili u okviru organizacijeu kojoj rade pokreću ili podržavaju poduhvate socijalnog preduzetništva i veruju da je udruživanje bazirano na razmeni put prosperiteta društv a. Zajedničko većini prisutnih je bilo i to da su poznajući Draganu dugi niz godina svedočili ostvarenju jednog preduzetničkog, ali i ljudskog sna. Inspirisani uspehom, koji je pre nekoliko godina, po mišljenju mnogih bio u praksi neizvodljivi proizvod mašte jedne žene, svi smo bili više nego raspoloženi da diskusijom damo mali doprinos daljem razvoju rural hubinga u Srbiji.\nCiljevi radionice su bili da se:\nkroz razmenu mišljenja i znanja prikaže snaga zajedničkog učenja,\nkroz pozitivne primere mapira kostur potencijalnog sadržaja i aktivnosti Rural HUB-a i njegov širi i dugoročni učinak u zajednici\ndefiniše referentni model HUBa koji se može primeniti i na druge ruralne zajednice.\nU opuštenoj i nadasve prijateljskoj atmosferi, imali smo priliku da kažemo šta koncept HUB-a predstavlja za nas i koji je to idealni model kome težimo (Šta je naš “san”). Kako to obično biva kada se ljudi osećaju slobodno i sigurno da izraze svoj san, neopterećeni ograničenjima, došli smo do mnogobrojnih ideja i važnih zaključaka.\nNeke od njih su da rural hub predstavlja potencijalni model povezivanja ruralnog i urbanog, počevši od fizičkog prostora u ruralnoj sredini čiji su korisnici ravnopravno iz ruralnih i urbanih sredina, pa do toga da razmenom znanja i jedni i drugi imaju benefite i bivaju obogaćeni za novo iskustvo. Posećivanjem jednog ovakvog mesta ljudi iz grada imaju priliku da uživaju u odmoru ili radu u prirodi, ali i da se upoznaju sa životom u selu i po sopstvenoj želji se oprobaju u seoskim poslovima, što je za savremenog čoveka dragocena “terapija” kroz dodir sa zemljom, ali i sa samim sobom i povratak iz virtuelne u realnu stvarnost.\nMeštanima osnivanje ovakve zajednice daje priliku da steknu kontakte, nova znanja i veštine, kao i da prikažu postojeća kroz ponudu proizvoda i usluga (domaća hrana, proizvodi domaće radinosti, usluge smeštaja…). Ovo govori u prilog tome da rural hub ima značajan pozitivan ekonomski uticaj na lokalne zajednice kroz rast prodaje domaćih proizvoda i promociju turističkog i kulturno-istorijskog sadržaja. Osim toga, doprinosi oživljavanju napuštenih ruralnih sredina, što povratno deluje podsticajno na mlade ljude da ostanu u selu.\nU vremenu u kom je prostorna udaljenost postala irelevantna za razmenu informacija, a granice fluidne, međusobni uticaj različitih grupa i sredina je svakodnevan. Logično je ovakav trend iskoristiti da se udruživanjem prednosti sela i grada stvori novi koncept kao što je rurbanizam. S obzirom na rastuću populaciju svetskog stanovništva i procene da će nas do 2050. godine biti deset milijardi, potreba za hranom je sve veća, pa ne iznenađuje da se sve veća pažnja poklanja selu, kao primarnom izvoru jednog od najvažnijih faktora opstanka. S druge strane, u gradovima su locirani univerziteti i kompanije koji obezbeđuju tehnološko unapređenje proizvodnje i nova znanja iz svih oblasti ljudskog delovanja. Da bismo ove resurse uspešno udružili, potrebno je da približimo ljude, da im damo priliku da se upoznaju, čuju jedni druge i sinergetski efekat će doći spontano. Rural hub-ovi upravo mogu biti zajednički imenitelj različitih interesa i interesovanja i mesta gde se stvaraju zajednice koje će sticati širu sliku društva i raditi na njegovom unapređenju.\nOno što je na mene ostavilo poseban utisak je činjenica da je Dragana, osnivač(ica) Rural HUB-a Vrmdža, nekoliko dana ranije održala radionicu na istu temu sa grupom domaćinstava iz Vrmdže i tom prilikom čula njihovo mišljenje i viziju razvoja hub-a, jer ko bi bolje znao šta je lokalitetu potrebno od njegovih starosedelaca. Uvažavajući njihove potrebe postiže se neophodna sveobuhvatnost pristupa, ali i podrška i aktivno učešće meštana u razvoju ideje. Zbog toga oni koji su imali priliku da posete Vrmdžu hvale gostoljubivost i predusretljivost njenih domaćina.\nRural HUB Vrmdža je primer da je entuzijazam jednog čoveka dovoljan da se pokrene niz pozitivnih promena, jer ljudi prepoznaju ideje i akcije vođene srcem i voljni su da pruže podršku i poverenje, jer za uzvrat dobijaju nadu u bolje sutra koje će sami kreirati.\nAutor teksta, učesnica radionice:\nOvaj događaj je realizovan u okviru projekta nemačke razvojne saradnje Podsticanje zapošljavanja mladih (YEP) koji sprovodi Nemačka organizacija za međunarodnu saradnju (GIZ) u saradnji sa Ministarstvom omladine i sporta Republike Srbije.


Porast broja zaposlenih u čak 14 županija - Večernji.hr\n17. 08. 2018. u 07:28 9 komentara 884 prikaza\nU prerađivačkoj industriji je bilo 28.021 zaposlenih, u trgovini 25.684 zaposlenih ili 4,6 posto više, a u građevinarstvu 20.957 zaposlenih, odnosno 0,65 posto manje u odnosu na svibanj\nStarbag, Fina... U potrazi ste za poslom? Evo što se nudi ovoga tjedna\nKljučne riječi posao zapošljavanje DZS\nDa li se povećao broj zaposlenih ili se smanjio broj nezaposlenih. Statistički ide na bolje a u stvarnosti na gore.\nObično takvi tekstovi i statistike počinju sumiranim rezultatima, a ovdje je to izostalo. Znači li to da je ukupni broj zaposlenih pao kada se izdvaja pojedina Županija i pojedini segment?\nja bedak mislio da županije zapošljavaju... :)


Beretini uz dosta muke zakazao megdan sa Nadalom – Čivijaš Radio Šabac\nBeretini uz dosta muke zakazao megdan sa Nadalom\nPet setova i nepuna četiri sata igre bili su potrebni Mateu Beretiniju da se plasira u polufinale Australijan opena.\nItalijan, sedmi nosilac turnira, pobedio je Francuza Gaela Monfisa, 6:4, 6:4, 3:6, 3:6, 6:2.\nTako je Italijan uspeo da se prvi put domogne plasmana među četiri najbolja u Melburnu.\nPrvu brejk loptu u meču, Beretini je pretvorio u brejk i to u petom gemu prvog seta, koji je dobio sa 6:4.\nSlična priča viđena je i u drugom, ovog puta, Italijan je načinio brejk u sedmom gemu što mu je bilo dovoljno da dođe do komotnih 2:0 u setovima.\nMeđutim, Monfis, poznat kao veliki borac, nije pomislio na predaju.\nZaigrao je u svom stilu, brejkom u šestom gemu trećeg seta došao do prednosti i uskoro smanjio na 2:1.\nU četvrtom setu je napravio dva brejka, u petom i devetom gemu i tako uveo meč u set odluke.\nMeđutim, tu je neočekivano stao, Beretini je prosto leteo po terenu i stekao velika dva brejka prednosti za 4:0.\nTo mu je omogućilo da rutinski završi meč držanjem svog servisa.\nNjega u polufinalu čeka okršaj sa šestim igračem sveta, Rafaelom Nadalom koji je takođe u pet setova pobedio Denisa Šapovalova, 6:3, 6:4, 4:6, 3:6, 6:3.\nBeretini i Nadal se sastaju tek drugi put, jedini meč do sada, 2019. u polufinalu US opena, dobio je Španac.


LONDON PRESTAJE BITI SVJETSKO FINANSIJSKO ČVORIŠTE: Britanske banke će izgubiti "pasoše" EU - GlobalCir\nGlavni pregovarač Evropske unije za Brexit Mišel Barnije izjavio je da bi poslije izlaska Velike Britanije iz EU britanske banke mogle da izgube svoje “pasoše EU”. “Pravna posljedica Brexita je da će pružaoci finansijskih usluga u Velikoj Britaniji izgubiti svoje pasoše EU”, rekao je Barnije na konferenciji.\nPitanje statusa britanskih banaka je značajno za finansijski sektor Velike Britanije jer bi zadržavanjem postojećeg stanja London i dalje bio jedan od čvorišta svjetskih finansija. Pasoši EU znače da kompanija koja ima dozvolu za rad u jednoj zemlji Evropske ekonomske zajedince, koja pored 28 članica EU obuhvata Island, Lihtenštajn i Norvešku, može svoje usluge prodavati i drugim zemljama Zajednice. Zadržavanje pasoša EU za britanske kompanije bi značilo da London mora da pristane na pravila EU, uključujući slobodu kretanja radnika, čemu se oštro protive pristalice Brexita, zbog čega će to teško prihvatiti vlada Tereze Mej.\nBarnije je rekao i da London treba da ponudi rješenje za granicu s Irskom, odnosno kako da ta granica i dalje bude otvorena pošto Velika Britanija izađe iz Unije. “Neki u Velikoj Britaniji kažu da bi posebna pravila ugrozila integritet Velike Britanije, ali da Sjeverna Irska ima specifična pravila u mnogim oblastima koja su drugačija”, rekao je Barnije. Evropski lideri bi na samitu u decembru trebalo da odluče da li je ostvaren dovoljan napredak u pregovorima sa Londonom da bi se prešlo na razgovore o budućoj trgovini.\nSUTRA IZRICANJE PRESUDE RATKU MLADIĆU! Tužiteljstvo zatražilo kaznu doživotnog zatvora


Danas je pneumatik star već više od 120 godina. Dunlop slavi svoj večni uspeh i jedinstvenu ulogu koju je robna marka sve ove godine igrala u krčenju puta i poboljšavanju karakteristika pneumatika.\nIstorija Dunlopovih pneumatika je neraskidivo povezana sa inovacijama koje je preduzeće uvodilo. Istorija ide ruku pod ruku sa Dunlopovom odanošću motociklističkim trkama svih vrsta, a prenos trkačke tehnologije na pneumatike za svakodnevnu vožnju po putu je tradicija koja seže do samog početka Dunlopovog gumarskoga preduzeća. U ovih više od 120 godina Dunlop je postigao izuzetne rezultate na trkalištima, uključujući 34 pobede na čuvenoj automobilskoj endurans trci 24 sata Le Mana.\nDunlop se i danas u celom svetu uključuje u sve vrste sportova na dva i četiri točka. Inovacije kojima je Dunlop prokrčio put, i uspesi preduzeća u moto sportu u ovih više od 120 godina, omogućili su da ova robna marka među automobilskim i motociklističkim entuzijastima stekne renome kome nema ravnog.\nGodine 1999. neka gumarska preduzeća Goodyear i Dunlop u Evropi, Japanu i SAD su se putem veze između američkog društva Goodyear Tire & Rubber Company i japanskog Sumitomo Rubber Industries udružila i nastalo je šest novih grupacija preduzeća. Jedna od njih je Goodyear Dunlop Tires Europe koja upravlja svim gumarskim preduzećima robnih marki Dunlop i Goodyear, mešovitim društvima na celoj evropskoj teritoriji.


"Mogući nemiri na jugu centralne Srbije" - Klix.ba\nTomislav Nikolić "Mogući nemiri na jugu centralne Srbije"\n"Mogući nemiri na jugu centralne Srbije"\n28.12.2008. u 17:55\nŠef poslaničke grupe "Napred Srbijo" Tomislav Nikolić izjavio je u nedjelju da se mogu očekivati nemiri na jugu centralne Srbije zato što Albancima ne odgovara prisustvo srpske države u Preševu i Bujanovcu.\nNikolić je novinarima u Skupštini Srbije, povodom protesta u tim općinama, rekao da je srpska država na jugu centralne Srbije prisutna isključivo preko Kopnene zone sigurnosti.\n"Nismo uspjeli da uspostavimo kontakt i pravi dijalog s političkim predstavnicima Albanaca", rekao je Nikolić i dodao da se Albanci, koji se predstavljaju kao političke vođe, nalaze pod tutorstvom političkih lidera iz Prištine.\n"Tu ne možete da očekujete nikavu saradnju s državnim organima Srbije. Nihova je želja da se prvo Preševo i Bujanovac, a poslije Medveđa i drugi krajevi Srbije izbore za neku vrstu nezavisnosti, a kasnije priključe tzv. nezavisnoj državi Kosovo", smatra Nikolić.\nOn je ocijeno da je to scenario koji će "oni sistematski provoditi, a Srbija mora da zna kako će da odgovori".\nŠefica poslaničke grupe "Za evropsku Srbiju" Nada Kolundžija ocijenila je da hapšenje osumnjičenih za teške zločine ne bi smjelo da bude povod i razlog za nemire i destabilizaciju na jugu centralne Srbije.\nOna je novinarima u Skupštini Srbije rekla, povodom protesta u Preševu, da očekuje punu odgovornost i albanskih lidera iz Preševa, Bujanovca i Medveđe i odgovornost građana, javlja Tanjug.\n"Država je u obavezi da, provodeći zakone, hapsi sve one za koje postoji sumnja da su počinili tako teške zločine. Mislim da je interes svih građana Srbije, pa i građana Preševa, da svi zločini budu kažnjeni i svi zločinci privedeni pravdi", naglasila je ona.\nKolundžija je dodala da vjeruje da će jug Srbije biti stabilan, istakavši da je odgovornost za stabilonost na Kosovu preuzela međunarodna zajednica i da će i tamo biti osigurana stabilnost i sigurnost građana srpske nacinalnosti.\n"Što se tiče juga Srbije, nadležne institucije zaštitit će svakog građanina", naglasila je Kolundžija.\nprije 16h 17m 109\nprije 7h 1m 104\nprije 2h 48m 310\nprije 19h 42m 116\nprije 17h 37m 186


Razvojni fond Vojvodine odobrio blizu pola milijarde dinara od početka godine\nIz Razvojnog fonda Vojvodine od počekta 2018. odobreno je 458 miliona dinara kredita. Najviše sredstava, 120 miliona dinara, odobreno je poljoprivrednicima na ime dugoročnih kredita namenjenih kupovini poljoprivrednog zemljišta. Poljoprivrednici su takođe veoma bili zainteresovani za kreditnu liniju koja je namenjena investicijama u poljoprivredi pa im je na dugi rok odobreno blizu 70 miliona. Malo manje sredstava odobreno je za nabavku nove mehanizacije, blizu 60 miliona, ali interesovanje poljoprivrednika raste uz očekivanje novog Ipard poziva.\nKada su privrednici u pitanju najveće interesovanje vladalo je za dugoročnim kreditima namenjenih finansiranju trajnih obrtnih sredstava pa je ukupno odobreno 145 miliona dinara.\nKako su predstavnici Razvojnog fonda svakodnevno na terenu u obilasku postojećih, ali i potencijalnih korisnika kreditnih linija zaključili da se sve više poljoprivrednih gazdinstava, preduzetnika, malih, mikro i srednjih pravnih lica okreće razvoju turizma odlučeno je da se formira posebna kreditna linija u svrhu ove namene. Tako sve koji žele da ulažu u izgradnju, adaptaciju i opremanje turističkih objekata, smeštajnih i uslužnih kapaciteta, opremanje sportsko rekreativnih i rehabilitacionih objekata, kao i obnavljanje tradicionalnih seoskih domaćinstava u funkciji razvoja turizma u Razvojnom fondu će bliže uputiti u proceduru i uslove ove konkursne linije. Napominju da je grejs period dve godine, dok su kamatne stope verovatno najniže u zemlji i mogu iznositi od 1-3% u zavisnosti iz koje lokalne samouprave korisnik dolazi i šta je sredstvo obezbedjenja.\nU saradnji sa Pokrajinskim sekretarijatom za privredu i turizam omogućene su dodatne pogodnosti kada je konkursna linija namenjena razvoju turizma u pitanju. Svi korisnici koji se opredele da sredstva zatraže po osnovu ove konkursne linije mogu računati na to da će Pokrajinski sekretarijat za privredu i turizam pokriti troškove obrade zahteva i kamate za ovu godinu.\nTagovi: Razvojni fond Vojvodine nova konkursna linija razvoj turizma


“Oklevanje u pristupu tehnologijama u oblaku i konceptu pružanja IT-a kao usluge definitivno postaje prošlost zahvaljujući prošlogodišnjim događajima,” rekao je Nebojša Stankić, regionalni menadžer Zebra Systems za Jugoistočnu Evropu.\nInteres kupaca za IT uslugama značajno je porastao u odnosu na nabavku vlastite infrastrukture, a IT dobavljači moraju brzo da se prilagode ovom trendu. Zato smo odlučili da grupišemo portfolio naših proizvoda u oblaku na jedno mesto, kako bi naši partneri, ali i svi zainteresovani za pružanje usluga mogli da odaberu platformu za mala i srednja preduzeća koja tačno odgovara njihovim potrebama.\nZebra Marketplace postojećim i potencijalnim partnerima nudi priliku da brzo pokrenu sopstvene IT usluge – bez ugovora, obaveza ili čekanja. Proizvodi mogu da se isprobaju besplatno u periodu od 30 dana. Opcije aktivacije i besplatne probe dostupne su OVDE\nIT resenja/Zebra Marketplace/ZEBRA SYSTEMS\nAcronis Cyber Readiness Report: 92% kompanija usvojilo nove tehnologije koje omo...\nBIZLife koktel petkom: Tequila Sunrise (VIDEO)


Rast broj korisnika pomoći Crvenog krsta u Španiji 2013.\nBroj korisnika pomoći Crvenog krsta u Španiji porastao je u 2013. na 5,4 miliona ljudi, saopštila je danas ta humanitarna organizacija, izražavajući zabrinutost da veliki broj njih upada u siromaštvo.\nCrveni krst naveo je da je njegovu pomoć prošle godine koristilo više od 5,4 miliona ljudi i da je među njima bilo porodica čiji su svi članovi bili nezaposleni, deca u siromašnim porodicama, stari koji su brinuli o drugim članovima svojih porodica, mladi koji duže vreme nisu imali posla, kao i beskućnici.\nMeđu njima 2,5 miliona ljudi koristi socijalne programe, precizirala je ta organizacija.\nCrveni krst procenjuje da je 84 odsto populacije kojoj pomaže "pod pretnjom siromaštva, 65 odsto njih je nezaposleno, 14 odsto nema nikakve prihode, a 64,5 odsto ne raspolaže nikakvim vidom socijalne pomoći".\nIako je ekonomska situacija u Španiji ove godine poboljšana, sa očekivanim rastom BDP od 1,3 odsto, stopa nezaposlenosti je i dalje visoka - 23,67 odsto u trećem tromesečju.


Đokić: Isključivo protiv odgađanja izbora - Glas Srpske\nSrna 10.07.2020 15:23\nPRIJEDOR - Predsjednik Socijalističke partije /SP/ Petar Đokić izjavio je danas da je SP isključivo protiv odgađanja lokalnih izbora nakon 15. novembra.\n"Mi smo za to da izbori budu u oktobru kada bi to bilo moguće, ali nismo za to da se odgađaju poslije 15. novembra i nekakve igre za koje čujemo da se igraju između nekih stranaka, koje imaju neki veći uticaj na to da se donose takve odluke", rekao je Đokić na konferenciji za medije u Prijedoru.\n"Naprotiv, želimo ljude koji nose politički kvalitet i entuzijazam za dalji politički rad da očuvamo i da zajednički nastavimo dalje kroz našu partiju razvijati resurs kojeg Rendić nosi sa sobom na dobrobit građana Prijedora i Republike Srpske", poručio je Đokić.\n"SP je otvorena za saradnju sa građanima i političkim partijama slične orijentacije, a njeguje istinske, bratske i prijateljske odnose sa SPS-om u Srbiji", dodao je Đokić.\n"Ova izborna jedinica je ostala kompaktna i svaki dan nam prilaze novi ljudi, možda baš zbog toga što je lošiji dio SP-a otišao", naveo je Milunović.\n"Mi priželjkujemo da izbori budu održani 15. novembra. Mi smo stabilni i spremni i ambicije su nam velike. Ne želimo političke ratove ni sa kim. Pozivam građane Prijedora da podrže mladu i kvalitetnu ekipu, politički nepotrošenu, i pozivam ih na maksimalnu ozbiljnost kada je riječ o epidemiji", poručio je Protić.\n"I današnji prelazak Draška Rendića u našu partiju, iako je imao ponude od više partija, pokazuje pozitivnu aktivnost kod nas i nadam se produktivnom političkom angažmanu", dodao je Kneginjić.


Ukupna kompenzacija - WTW\nPristup koji se zasniva na Ukupnoj kompenzaciji je od ključnog značaja kako bi organizacija mogla da pridobije kadrove u današnjem preduzimljivom i digitalno izmenjenom radnom okruženju. Kompanija Willis Towers Watson može da vam pomogne da strateški investirate u programe koji donose najveću vrednost vašoj raznolikoj, višegeneracijskoj radnoj snazi i obezbeđuju najveći povrat za vašu organizaciju.\nNove metode rada, promene u pogledu traženih veština i promenljivi radni odnosi menjaju radno mesto. Da li vaši programi koji se zasnivaju na Ukupnoj kompenzaciji drže korak sa promenama?\nIspravno formulisanje Ukupne kompenzacije može da predstavlja razliku između uspešnog učešća na globalnom tržištu kadrova i zaostajanja za konkurencijom. Portfelj Ukupne kompenzacije na nivou usluga za klijente sa programima za zarade, beneficije, blagostanje i karijerni razvoj deluje kao katalizator i doprinosi privlačenju, zadržavanju i angažmanu kadrova neophodnih za vaše uspešno poslovanje. Ipak, u mnogim organizacijama, programi Ukupne kompenzacije se nedovoljno brzo razvijaju da bi mogli da drže korak s novim svetom rada.\nIdentifikovanje sila koje menjaju konture radnog mesta\nKompanija Willis Towers Watson pomaže organizacijama da se suoče sa problemima i trendovima koji menjaju konture radnog mesta i povećavaju pritisak na poslodavce da modernizuju svoje programe Ukupne kompenzacije:\nDigitalna transformacija radnog mesta redefiniše kako, gde i ko obavlja poslove.\nPromenljiva očekivanja višegeneracijske radne snage koja ceni transparentnost i prilagođeno, na klijenta fokusirano, iskustvo angažovanja kadrova.\nNovi pomaci u zakonodavstvu i propisima koji pokreću promene u oblastima kao što su jednake zarade za rad jednake vrednosti i proširena agenda inkluzije i različitosti.\nPotreba za hitnim unapređenjem povrata investicija (ROI).\nMi vam možemo pokazati kako da uvrstite ove faktore pri osmišljavanju i realizaciji programa Ukupne kompenzacije.\nIzrada diferenciranog portfelja Ukupne kompenzacije\nSledeće kontrolne poluge mogu da vam pomognu da izgradite portfelj Ukupne kompenzacije koji izdvaja vašu organizaciju od konkurencije:\nRazmišljajte strateški. Za motivisanje i angažovanje kadrova potrebno je više od materijalne kompenzacije. Iz tog razloga, vodeće organizacije razmišljaju strateški i u svoje ponude uključuju sve komponente Ukupne kompenzacije – zarade, beneficije, blagostanje i karijerni razvoj.\nKompenzacijama pristupite s fokusom na budućnost. U ubrzanom i preduzimljivom radnom okruženju, organizacije moraju da se fokusiraju na nagrađivanje kadrova čije veštine su ključne za budući uspeh. To uključuje i mogućnosti prekvalifikacije za pojedince čiji rad trpi promene usled automatizacije i koji imaju potencijal za usvajanje novih veština.\nPotrudite se da razumete šta je bitno zaposlenima. Uvidi iz segmentacije i analitika iz anketa omogućavaju organizacijama da razumeju koje vrste kompenzacija su najbitnije za različite grupe kadrova, uključujući spoljne saradnike, kao i da razvijaju programe prilagođene njihovim potrebama.\nOd ključnog je značaja i da poslodavci prepoznaju povećana očekivanja zaposlenih u vezi sa pravičnim zaradama i transparentnošću postupka odlučivanja o zaradama i njihovog saopštavanja.\nPružanje iskustva na nivou usluga za klijente. Današnji zaposleni sve češće očekuju da njihov tretman na radnom mestu bude jednak tretmanu klijenata. U kontekstu Ukupne kompenzacije, ovo podrazumeva inteligentno korišćenje tehnologije za pružanje više izbora, fleksibilnosti i personalizacije.\nIzmerite troškove i učinke. Uzevši u obzir značajne investicije koje organizacije ulažu u programe Ukupne kompenzacije, od ključnog je značaja precizno merenje finansijskog povrata, kao i učinka na privlačenje, zadržavanje i angažman zaposlenih.\nOrganizacije koje prednost daju sofisticiranijim analitičkim postupcima mogu koristiti alate, kao što je Optimizacija ukupnih kompenzacija, da izmere u kom odnosu se kreću troškovi za različite segmente ključnih kadrova i da procene koje kompenzacije imaju najveći učinak na stavove i ponašanje zaposlenih. Ovaj pristup omogućava da se izbegne opasnost od ulaganja u pogrešne programe.\nDavanje prioriteta inkluziji i različitosti. Od ključnog je značaja da poslodavci razviju formalni okvir za inkluziju i različitost tako da programi Ukupne kompenzacije mogu bolje da zadovolje potrebe raznolike radne snage i promovišu kulturu inkluzije.\nOve mere pružaju smernice za razvoj diferenciranog portfelja Ukupne kompenzacije i na taj način unapređuju vašu konkurentnost za privlačenje visokovrednih kadrova.\nKompanija Willis Towers Watson predano pomaže organizacijama da izrade programe Ukupne kompenzacije koji pružaju najveću moguću vrednost ključnim grupama kadrova na najekonomičnijem nivou za organizaciju.


Predsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je u utorak da tajnih rešenja kosovskog pitanja neće biti i da će otvoreno izneti pred građane potpune informacije o svim političkim, socijalnim i ekonomskim posledicama mogućeg postizanja ili nepostizanja dogovora.\nVučić je rekao da će, ukoliko se pregovori budu približili nekom rešenju, u šta sumnja, izaći i o tome otvoreno govoriti, te da dati sve od sebe da ponese sve konsekvence, ma koliko one bile pogubne po stranku i politiku koju vodi.\nPodsetio je da se stiglo do pokušaja priče o kompromisnom rešenju, ali da je onda krenula salva uvreda, pošto je javnost u Srbiji podeljena na one koji bi da "prihvate nezavisno Kosovo" i na one "koji ne bi ni o čemu da razgovaramo čekajući neka bolja vremena".\n"Mnogo je teškog pred nama u septembru, ali želim da građanima Srbije poručim da ne brinu, jer nikakvih tajnih odluka, ni rešenja neće biti", rekao je Vučić tokom konferencije za novinare, koju su direktno prenosile neke televizije.\nOn smatra da će Srbija, ako dođe do rešenja, dobiti mnogo više "od ranijih planova".\n"Ali da li će to biti nešto zbog čega ćemo moći da slavimo - neće nikada, a ukoliko dođemo do rešenja - ni oni neće da slave", rekao je Vučić.\nVučić je primetio da mnogi u Srbiji ne žele kompromis, da bi - kako je rekao - "mogli da plaču nad svojom sudbinom", da govore "kako nam je teško i da je svet protiv nas".\nPoručio je onima koji bi da "čekaju neka bolja vremena" da "milion i po Albanaca" neće tek tako nestati sa Kosova, niti da će ih neko proterati preko Prokletija.\n"Ne ide to tako, plašim se da imamo nedostatak racionalnog pristupa", rekao je on i ocenio da su nerealne i nade Prištine da će preuzeti sever Kosova.\nVideo sam da ljudi ne znaju u Beogradu da mi nemamo Kopaonik pod državnog kontrolom, da imamo patrole KFOR-a na 100m od Pančićevog vrha, naveo je on.\nRešavanje pitanja imovine\nVučić je naglasio da će srpska strana insistirati na rešavanju pitanja i privatne imovine, i društvene, i odnosa prema imovini Srpske pravoslavne crkve i formiranju "zaštićenih zona". Rekao je da će to biti jedno od ključnih i najvažnijih pitanja prilikom pronalaženja rešenja.\n"Rešenje problema nam je neophodno što pre, jer nam je potreban dugotrajan mir između Srba i Albanaca... Neophodno nam je rešenje koje bi značilo stvaranje neke vrste bezbednosti za naše građane pre svega", kaže predsednik Srbije i dodaje:\n"Kad postignemo takvu vrstu sigurnosti, tada u potpunosti možemo da se posvetimo ekonomskom napretku naše zemlje i da nemamo druge faktore koji nam čitav vek stoje i na rukama i na nogama i na leđima i na vratu".\nTo bi popravilo imidž zemlje i uslove za dolazak stranih investitora.\n"Ukoliko ne rešimo to pitanje, imaćemo za milion ljudi manje 2050. nego što bismo imali kad to ne bi rešili, jer je to pitanje nade i optimizma nacije".\nPobede u ovom poslu nema, u ovom poslu ima budućnosti, ukoliko možemo da je napravimo - mi i Albanci, dodao je Vučić.\nO zahtevu da se ne deli Kosovo i ne razmenjuju teritorije\nVučić je upitan da prokomentariše zahtev 35 organizacija civilnog društva iz Srbije i sa Kosova - upućen visokoj predstavnici EU za spoljnu i bezbednosnu politiku Federiki Mogerini - da se EU jasno izjasni protiv podele Kosova i eventualne razmene teritorija.\nRekao je da to ne želi da komentariše, da poštuje podnosioce zahteva, ali da više poštuje one koji se tu nisu potpisali.\n"Tražiću da Srbija dobije mnogo više od onoga što traže od gospođe Federike Mogerini", rekao je Vučić i izneo da je dobio mnoge predloge za rešavanje kosovskog pitanja - ZSO+, Ahtisari plus, Ahtisari plus plus - ali da ih je sve odbio, jer želi "više za Srbe i Srbiju".\nPriština nije ispunila obaveze i formirala ZSO\nVučić je rekao da kosovski Albanci, "uz prećutnu saglasnost Evropske unije", nisu ispunili svoju jedinu obavezu na osnovu Briselskog sporazuma - da formiraju Zajednicu srpskih opština.\n"Dali smo sve od sebe da budemo pouzdan partner Albancima i EU i ispunjavali smo sve obaveze", rekao je Vučić.\nOn je rekao da Srbija pažljivo radi i prati dešavanja u međunarodnoj zajednici, da insistira na svojim pravima i da bira trenutak i poteze koji će biti u skladu sa njenim interesima.\nRekao je i da će Beograd nastaviti rad sa Srpskom listom i predstavnicima Srba na Kosovu i da će "znati kako i na koji način da dođemo do ostvarenja svojih prava".\n"Ukoliko neko želi rešenje, Zajednica srpskih opština će morati da bude formirana. Ako ne želi - ostaćemo u nekakvoj kaljuzi", zaključio je Vučić.\nVašington: Vreme da dve strane budu kreativne i fleksiblne\nA kako prenose prištinski mediji, portparolka Evropske komisije Maja Kocijančić izjavila je da će predlog statuta Zajednice srpskih opština biti razmatran u Briselu, na sastanku predsednika Srbije i Kosova. Ona je rekla da će sastanak biti održan pošto Nacrt statuta bude napravljen.\nZa to vreme, iz Stejt Departmenta je poručeno da je normalizacija odnosa Srbije i Kosova ključna za regionalnu stabilnost i da Vašington snažno podržava dijalog Beograda i Prištine pod okriljem EU.\n“Sada je vreme da dve strane budu kreativne i fleksibilne. Rešenje mora da potekne od njih samih. SAD su spremne da slušaju i podržavaju dve strane u pronalaženju međusobno prihvatljivog rešenja”, navodi se u saopštenju sekretarijata dostavljenom Glasu Amerike.\nHaradinaj: EU nema kapaciteta da završi dijalog u Briselu\nNezavisnost bez priznanja umesto zamrznutog konflikta\nPodela Kosova bi dodatno zakomplikovala odnose u regionu\nVejvoda: Realnost u vezi sa Kosovom kuca na vrata


[VIDEO] Okupljanje članova i prijatelja Fondacije Dejan Pandurović povodom zvaničnog pokretanja sajta - Tango Six\nZvaničan rad sajta može se očekivati za dva dana / Foto: Slađana Nedeljković, Tango Six\nOkupljanje povodom pokretanja sajta Fondacije Dejan Pandurović održano je sinoć u prisustvu prijatelja i članova fondacije, a kako je tom prilikom istaknuto u planu je da sajt zvanično bude pušten u rad za dva dana, nakon optimizacije i dobijanja sertifikata od Gugla.\nDeo sinoćnjeg okupljanja bila je i redakcija Tango Sixa za koju je predsednik fondacije Nebojša Radojković rekao da je pravljenje sajta pravi potez u promovisanju ciljeva i aktivnosti fondacije:\n– Sam proces pravljenja sajta trajao je oko tri meseca, zadovoljni smo krajnjim rezultatom jer je sajt vizuelno jako prepoznatljiv. On nam pomaže da sačuvamo lik i delo kapetana Dejana Pandurovića, ali i da promovišemo bezbednost u srpskom vazduhoplovstvu.\nJedan od ciljeva fondacije je pomoć porodici Pandurović, kojoj se zahvaljujemo na podršci, ali i pomoć ostalim porodicama poginulih pripadnika srpskog vazduhoplovstva u skladu sa mogućnostima fondacije. –\nRadojković napominje da fondacija predstavlja neprofitnu organizaciju i izražava stavove i mišljenja koji nisu u vezi sa drugim organizacijama.\nOkupljeni prijatelji i članovi fondacije / Foto: Slađana Nedeljković, Tango Six\nKako je Tango Six ranije izveštavao, Fondacija Dejan Pandurović osnovana je u čast pilota stradalih u udesu Super galeba G-4 kod Šapca Nenada Ćulibrka i Dejana Pandurovića. Nedugo zatim, porodici Pandurović dodeljen je stan od strane Ministarstva odbrane i Vojske Srbije, a tom prilikom pozvani su i svi vazduhoplovni entuzijasti iz IT struke da pomognu pri izradi sajta Fondacije i budu njeni donatori.\nPrema rečima Radojkovića, nakon objavljivanja molbe na Tango Six portalu, za pomoć pri izradi sajta javio se veliki broj donatora među kojima je bio i web dizajner Stefan Stupar. Kako kaže, Stuparu je to ujedno bio i završni diplomski rad na studijama, a u izradi sajta pomogao mu je mentor Nemanja Dokić.\nTim povodom, Stupar je o svom diplomskom radu govorio za Tango Six i objasnio da je odabirom teme želeo da oda počast stradalim pilotima:\n– Mogao sam za svoj diplomski rad da izaberem temu po sopstvenom izboru, ali na ovaj način sam hteo da odam počast samom Deajnu i njegovim kolegama koji su dali život za svoju zemlju. Svojim radom hteo sam da doprinesem bar malo. –\nZahvalnica uručena i portalu Tango Six / foto: Marta Lutovac, Tango Six\nNakon uvodne dobrodošlice na kojoj su govorili osnivač Fondacije Dejan Pandurović Miodrag Krstić, predsednik Fondacije UO Nebojša Radojković i web dizajner sajta Stevan Stupar, svima koji su podržali i učestvovali u radu fondacije uručene su zahvalnice.\nKako je proteklo sinoćnje okupljanje, kako će izgledati sajt fondacije i šta je do sada postignuto pogledajte na sledećem video snimku:


Nagrada „Žanka Stokić“ – Pozorište "Atelje 212"\n01. марта 2010\nGlumica Dara Džokić osmi je laureat nagrade „Žanka Stokić“, odlučio je žiri ovog prestižnog priznanja koje dodeljuje Narodno pozorište Beograd\nNagrada se dodeljuje glumačkoj ličnosti koja je obeležila pozorišni i filmski život Srbije svojom stvaralačkom zrelošću i bogatstvom glumačkog izraza,za celokupno umetničko ostavarenje u punoj stvaralačkoj zrelosti. O ovogodišnjem laureatu odlučivao je žiri: Mira Stupica (doživotni predsednik), članovi Božidar Đurović (upravnik Narodnog pozorišta), Manojlo Vukotić (generalni direktor i glavni urednik Kompanije „Novosti“), akademik i književnik Dušan Kovačević i prethodni dobitnik Gordana Đurđević – Dimić.\nDara Džokić ostvarila je brojne i značajne uloge na sceni Ateljea 212 („Marija se bori sa anđelima“, „Metastabilni Graal“,“Prosjačka opera“, „Sveti Georgije ubiva aždahu“, „Marija Stjuart“, „Odumiranje“) kao i na drugim pozorišnim scenama, filmovima („Dečko koji obećava“, „Obećana zemlja“, „Azra“). Ubraja se u one glumice, kako se navodi u predlogu za nagradu, koje u potpunosti stoje iza svake svoje uloge, iza svake predstave, uspevajući da svojom jedinstvenom igrom prikaže tanane nijanse svojih likova.\nNagrada „Žanka Stokić“ osnovana je na inicijativu Mire Stupice i bila je umetnička rehabilitacija glumice čije ime nosi i do sada su je dobile: Svetlana Bojković, Milena Dravić, Radmila Živković, Đurđija Cvetić, Jelisaveta Sablić, Ružica Sokić i Gordana Đurđević – Dimić. Svečano uručenje biće 14. marta 2010. godine u 12.00 časova na Velikoj sceni Narodnog pozorišta u Beogradu.


Svet sa Sputnjikom na Radio Novostima - 14.09.2015, Sputnik Srbija\nSvet sa Sputnjikom na Radio Novostima\nRadio Sputnjik i Radio Novosti startuju sa novom spoljnopolitičkom emisijom „Svet sa Sputnjikom“, koja će se emitovati sredom od 17 do 19 sati. 14.09.2015, Sputnik Srbija\n18:29 14.09.2015 (Osveženo: 02:50 26.08.2021)\nRadio Sputnjik i Radio Novosti startuju sa novom spoljnopolitičkom emisijom „Svet sa Sputnjikom“, koja će se emitovati sredom od 17 do 19 sati.\nU emisiji ćemo tokom dva sata razgovarati sa gostima u studiju i putem telefona o gorućim svetskim temama koje, kako pokazuje aktuelna izbeglička kriza, pre ili kasnije zakucaju i na vrata Srbije.\nPod sloganom „Govorimo ono što drugi prećutkuju“ trudićemo se da slušaocima aktuelne događaje prikažemo u novom svetlu i da napravimo iskorak u odnosu na izveštavanje mejnstrim medija. Pratićemo kako se dešavanja na međunarodnoj sceni prelamaju kroz prizmu srpske javnosti i vladajuće elite, kako to vide u Zapadnim prestonicama, ali i u Moskvi, Pekingu, Minsku, Teheranu, svuda gde se prostire mreža Sputnjika.\nTragaćemo i za odgovorom na pitanje koji to centri moći i s kojim ciljevima odlučuju o sudbini naroda, koji (pogotovo kad su malobrojni) često kroz istoriju plaćaju visoku cenu težnje ka odbrani nacionalnih interesa i istrajavanja na vetrometini uticaja velikih sila.\nIstraživaćemo i kako je za Srbiju bolje da se postavi u tom kovitlacu. Pokušaćemo da objasnimo kako funkcioniše globalna politika i kako, iz naizgled bezazlenih detalja, lapsusa političara, prividnih sticaja okolnosti možemo naslutiti kojim pravcem će se razvijati događaji.\nEmitovaćemo priloge sa lica mesta i razgovore sa visokim zvaničnicima. Pitaćemo i građane šta misle, jer gde ako ne u Srbiji postoji tradicija da se uz kafu priča o svemu — od fudbala do polemika iz kuloara visoke politike. Zato pozivamo slušaoce i čitaoce da nam o temama, koje ćemo unapred najavljivati u medijima, postavljaju pitanja i putem socijalnih mreža Fejsbuk i Tviter, kao i putem SMS-a. Slušajte nas!\nEmitovanje počinje u sredu 16. septembra na frekvenciji Radija Novosti na 104,7 megaherca.


Igra sa muzejskim eksponatoma u Naučnom centru – MAMIN SVET\nHome Brinite o sebi\tIgra sa muzejskim eksponatoma u Naučnom centru\nIgra sa muzejskim eksponatoma u Naučnom centru\nby Angelina Radulović 12. septembra 2013. 0 comment\nMogućnost da deca bez bojazni dodiruju eksponate i „razgovaraju“ sa njima, konačno će postojati i u Beogradu! Od sredine septembra Naučni centar činiće deo stalne postavke u Muzeju nauke i tehnike u Beogradu.\nUčenje će tu postati igra, planete će biti na dohvat ruke, a matematika i fizika nikad lakše za razumevanje.\n„Eksponati su kreirani da približe pojave i fenomene iz astronomije, matematike, fizike, biologije, psihologije i logike, da kroz igru i zabavu podstiču na razmišljanje i razvijaju maštu“, rekla je za „Blic“ direktorka Muzeja, Sonja Zimonić.\n„Pitagorinu teoremu najbolje će potvrditi eksperiment sa malim akvarijumima, deca će moći da grade i samoodrživi most preko koga će prelaziti, kao i da govore u eho tubu koja se prostire na oko 30 metara ili uđu u kaleidoskop“.\nModeli planeta Sunčevog sistema postavljeni su u tačnoj razmeri, a otkrivaju i kako težina varira u zavisnosti od gravitacije. Bilijarski sto i gravitacioni bunar treba da približe teorije o masi i gravitaciji, a vazdušni top iz kojg će se gađati zastavice pokazaće prostiranje vazduha.\n„U toku pripremanja prostora za ovu postavku, majstori su najviše muke imali sa krivom sobom koja ukazuje na to kako nastaje iluzija mešanjem informacija, onim koje osećamo i onim koje mozak registruje. Malu vrtoglavicu koja se stvara jer su nakrivljene po dve ose, a zidovi su pod pravim uglom, svi smo preživeli u prostor je potpuno bezbedan“,\nrekla je Zimonić.\nNa sredini prostora Naučnog centra nalazi se i DNK visok šest metara, a mališane na „svakom ćošku“ čeka i poneka zagonetka i iluzija.\nIgra sa muzejskim eksponatoma u Naučnom centru was last modified: 12 septembra, 2013 by Angelina Radulović\n27 stvari koje NIKADA ne treba reći trudnici\nBesplatne radionice „Leto od papira“ u Mirijevu\nHrana iz porodilišta za narodne poslanike


source.ba | Grčka traži od EU da ubrza uvođenje Covid pasoša zbog ljetovanja\nGrčki ministar turizma pozvao je lidere EU da ubrzaju uvođenje potvrda o vakcinaciji koje bi ponovo omogućile masovna putovanja u inostranstvo. Grčka se bori da spasi turistički sektor koji je prošle godine bio teško pogođen pandemijom koronavirusa, prenosi Euractiv pozivajući se na Financial Times.\n- Gledajući reakcije nekih zemalja na prijedlog uvođenja potvrda o vakcinaciji, mislim da ima puno kratkovidosti. Potrebno je još mnogo toga uraditi da se pripremimo - rekao je ministar Haris Teoharis za Financial Times.\nTeoharis je rekao da su neke zemlje previše okupirane sadašnjim trenutkom, posebno sjeverne evropske zemlje, koje ne žele da gledaju unaprijed i planiraju ekonomski oporavak za ljeto, dodajući da mora brže da se djeluje.\nEvropski lideri će na samitu EU 25. februara razmatrati uvođenje takozvanih Covid pasoša, koji bi omogućili putovanje u inostranstvo nakon vakcinacije.\nStavovi u EU su podijeljeni u pogledu te mjere, koju su pojedine članice EU, predvođene Grčkom, predložile u januaru. Diplomate smatraju da je malo vjerovatno da se sada uvedu Covid pasoši, iz straha da će putnička prava građana nekih zemalja biti diskriminisana.\nPostoji zabrinutost i da bi Covid pasoši mogli da izazovu bijes ili čak pravne radnje onih kojima je onemogućeno putovanje iz prostog razloga što još nisu došli na red za vakcinaciju.\nAtina se posebno zalagala za uvođenje Covid pasoša da bi strani turisti mogli ponovo da ljetuju u Grčkoj i dobila je podršku drugih članica EU sa velikim turističkim sektorima ili onih zabrinutih zbog putovanja iz susjednih zemalja sa višom stopom zaraze. Njemačka i Francuska su, međutim, i dalje protiv te ideje.\nTurizam je od suštinske važnosti za Grčku, imajući u vidu da čini petinu njenog bruto-društvenog proizvoda i broja zaposlenih. Uprkos dijelimičnom otvaranja prošlog ljeta, ograničenja međunarodnog putovanja uticala su na smanjenje BDP-a za četiri posto, a prihodi hotela i drugih vidova smještaja smanjeni su za dvije trećine.\nGrčki turistički sektor se gotovo u potpunosti oslanja na međunarodni turizam, a njeno stanovništvo je finansijski ograničeno poslije dužničke krize 2008. godine.\nNajveći broj stranaca koji ljetuju u Grčkoj dolazi iz Njemačke. Prema podacima Organizacije za ekonomsku saradnju i razvoj, u Grčkoj je 2018. bilo 4,4 miliona Nijemaca, a Britanci su bili na drugom mjestu.\nTeoharis je rekao da se mora brzo postići dogovor o planovima za sigurno putovanje, jer ljudi moraju sada da znaju da li će ove godine moći da idu na ljetovanje.\nGrčka je u februaru potpisala sporazum sa Izraelom prema kojem će vakcinisane osobe moći da putuju iz jedne u drugu zemlju bez obaveznog negativnog testa na koronavirus.\nGrčki ministar je istakao da vakcinacija ne bi bila obavezna da bi se putovalo, nego da bi samo značila da oni koji su primili vakcinu ne moraju da se testiraju prije ulaska u zemlju.


Saopštenje OO DPS Plužine: Oživimo Plužine koje polako odumiru\npetak, 20 oktobar 2017 15:46\nVladavina Socijalističke narodne partije u Plužinama koja traje već dvije decenije najbolje predstavlja mračnu paralelu u kakvom bi se stanju Crna Gora nalazila danas da su SNP, njihovi ideološki sljedbenici DF ili Slobovi unuci Demokrate bili u prilici da vrše vlast na državnom nivou svih ovih godina.\nNaime, uprkos svim resursima koje Plužine imaju – najvećem budžetu po glavi stanovnika, potencijalu u turizmu, drvopreradi, poljoprivredi – u periodu vladavine SNP-a, 40 odsto građana našeg grada se odselilo iz njega, a broj zaposlenih lica je smanjen za čak 50 odsto! Dok je plužinska vlast zauzeta presabiranjem i poslednjih glasača i članova partije koja je pred novim, petim dijeljenjem, nimalo ih ne zabrinjava činjenica da je ove godine prvi razred u Plužinama upisalo svega osam đaka! Ukoliko se nastavi ovakav trend, kroz nekoliko godina gradska Osnovna škola će brojati jednog đakaprvaka! Biće to uvod u nestanak naše škole, a i lijepe opštine.\nU Plužinama mladih ljudi odavno gotovo i da nema, privreda je uništena a o razvoju grada nema ni govora. Nama je jasno da su se kolegeiz SNP-a pokazale uspješnim u cijepanjima i uništavanjima vlastite partije, ali nijesmo vjerovali da će takav princip primijeniti i na svoj grad i njegove stanovnike.\nPoštovani sugrađani, neodgovorna vlast namjerno gura našu opštinu u propast. Zaustavimo to tako što ćemo ih poslati u istoriju na prvim narednim izborima i konačno omogućiti da Plužine dobiju onaj značaj koji im istorijski pripada. Stanovnici ove opštine moraju imati onakav standard života kakav su svojim radom i pregnućem zaslužili i kakav već postoji u većini ostalih gradova u Crnoj Gori. Demokratska partija socijalista, pokazala je na državnom nivou kao i u opštinama gdje je na vlasti, da ima znanja i sposobnosti da se nosi sa svim problemima i izazovima, a sve u cilju obezbjeđivanja što boljeg i kvalitetnijeg života građana. Vjerujemo da će na narednim izborima građani Plužina prepoznati DPS kao političku snagu koja je spremna da interese Opštine i njenih stanovnika stavi ispred ličnih i partijskih, kako bismo oživjeli ovaj grad i stavili ga na mjestokoje mu po svim parametrima i prirodnim resursima odavno već pripada.\nOpštinski odbor Demokratske partije socijalista Plužine


Premijeri - Blic Online\n"BOLJE DA SI ĆUTAO, UŠLA TI JE VODA U UŠI" Šapić tvitom o političarima koji nemaju decu razbesneo pola Srbije\nAleksandar Šapić podelio je na Tviteru slike devet evropskih političara koji nisu roditelji, uz komentar "Ne bih se nikada sa njima menjao. Više meni vrede moji sinovi, nego sve njihove funkcije zajedno!"\nAustrijski kancelar Sebastijan Kurc pozvao je na radni doručak u ponedeljak u Beč premijere zemalja Zapadnog Balkana, među kojima će biti i predsednica Vlade Srbije Ana Brnabić.\nPredsednica Vlade Srbije Ana Brnabić trebalo bi da učestvuje na međunarodnoj konferencijiji o regionalnoj saradnji i evropskim integracijama, 17. i 18. maja u Sofiji, u organizaciji Bečkog ekonomskog foruma (VEF).\nOd više od 190 država u svetu, žene su predsednice ili premijerke u tek dvadesetak. U tom odabranom društvu nalazi se i premijerka Srbije Ana Brnabić.\nŠefica EU diplomatije Federika Mogerini planira da pred kraj godine organizije sastanak šest premijera Zapadnog Balkana, saznaje Tanjug u Briselu.\nPremijeri Srpske i FBiH dogovorili plan za suzbijanje sive ekonomije, ne postoji jedinstven stav o akcizama u BiH\nNa današnjoj zajedničkoj sednici vlada Republike Srpske i Federacije BiH (FBiH) u Sarajevu razgovarano je o zajedničkom akcionom planu u borbi protiv sive ekonomije sa jasno određenim, konkretnim rokovima.\nSUSRET LIDERA ZAPADNOG BALKANA Han: Ekonomska integracija nije alternativa EU; Brnabić: Region prioritet za Srbiju (VIDEO)\nU Draču u Albaniji danas se održava neformalni sastanak zvaničnika zemalja Balkana i evropskog komesara Johanesa Hana čiji je fokus biti na Akcionom planu za produbljivanje ekonomske integracije u regionu. Han je poručio da zemlje Zapadnog Balkana treba da se fokusiraju na zajedničku ekonomsku zonu, istakavši da ta integracija nije alternativa za pristupanje EU.\nSutra u Draču neformalni sastanak premijera zemalja Zapadnog Balkana, dolazi i Han\nNeformalni sastanak premijera zemalja Zapadnog Balkana čiji će domaćin biti premijer Albanije Edi Rama biće održan sutra u Draču, u Albaniji, a glavna tema će biti produbljivanja regionalne integracije sa akcentom na privredu i trgovinu.\nNajmlađi lideri sveta dolaze iz najrazličitjih zemalja: monarhija, republika i onih pod diktaturom vrhovnog vođe. Od Evrope, Azije do Bliskog istoka, ovo je osam lidera koji imaju ispod 40 godina, a najmlađi samo 28. Među njima su i jedan Balkanac, kao i jedna pripadnica lepšeg pola.\nMektić: Bezbednost premijerskog samita u Sarajevu na visokom nivou\nMinistar bezbednosti BiH Dragan Metkić danas je nakon posete Operativnom štabu za obezbeđivanje samita zemalja zapadnog Balkana u Sarajevu istakao da je stanje bezbednosti na visokom nivou i da su preduzete sve mere da skup protekne u potpunom miru i bezbednosti.\nRumunija: Predložen novi kandidat za premijera\nRumunski Socijaldemokrati predložili su drugog kandidata za premijera, Sorina Grindeanua (43), nakon što je njihov prvi predlog u utorak odbacio predsednik Rumunije.\nPLATNE LISTE POKAZALE Premijerka RS manje plaćena od kolege iz FBiH\nOdavno je poznato da su plate bh. političara deset puta veće od penzija i radničkih plata, a od iznosa koje mesečno inkasiraju politički funkcioneri se mnogima zavrti u glavi\nEvropska unija (EU) je ocenila da bez primene do sada postignutih sporazuma u dijalogu između Kosova i Srbije nema potrebe za sastankom na nivou premijera, kaže ministar spoljnih poslova Kosova Enver Hodžaj.


I firme koje rade sabiraju ogromne gubitke - BIGportal.ba\n“Ljudima je ograničeno kretanje, djeca ne idu u školu, ne rade vrtići, penzioneri ne mogu na ulicu osim dva puta sedmično u određenim intervalima. Smanjeno je i radno vrijeme trgovina, tako da im se pojavljuje veliki broj ljudi koji je preraspodjelom radnog vremena postao višak.\nOsim toga, prodaju samo osnovne životne namirnice na kojima je ograničena marža, a svi ostali artikli, koji su im nosili profitabilnost, se ne prodaju”, pojasnio je za “Nezavisne” Goran Račić, predsjednik Područne privredne komore Banjaluka.\n“Zdravstvenim radnicima dato je po 1.000 maraka nagrade, što mi odobravamo, ali nekorektno je da ni u jednom kontekstu nisu spomenuti vozači, koji su rizikovali zdravlje i u najgoroj situaciji išli u Italiju.\nOni su heroji koji su iznijeli ogroman teret na svojim leđima”, rekao je za “Nezavisne novine” Nikola Grbić, predsjednik Udruženja prevoznika za međunarodni i unutrašnji transport RS.\nU Londonu preminulo troje srpskih državljana od korone


Xiaomi osvaja Evropu i Indiju, gubi korak u Kini - Srpskacafe\nPonedjeljak, 20.05.2019., 16:21 Ponedjeljak, 20.05.2019., 16:28\nKineski Xiaomi prijavio je veće kvartalne prihode od očekivanih, dijelom zahvaljujući stabilnom rastu prodaje na inostranom tržištu.\nRezultati kineskog proizvođača mobilnih telefona pokazuju da se isplaćuje veća fokusiranost na nastup na inostranim tržištima kao što su Indija i Evropa, dok tržište pametnih telefona u Kini, najveće na svijetu, usporava.\nPrihodi Xiaomia porasli su za 27 odsto na kraju kvartala okončanog u martu, na 43,8 milijardi juana, odnosno 6,3 milijarde dolara, nadmašivši tako procjene analitičara koji su očekivali 42,1 milijardi juana.\nXiaomi većinu prihoda ostvaruje prodajom mobilnih uređaja, ali takođe prodaje i druge tipove hardvera i onlajn reklame.\nNjegov udio na domaćem tržištu smanjio se u prvom kvartalu za 21 odsto, pokazalo je istraživanje, dok su rivali Oppo, Vivo i Huawei napredovali.\nPrema rezultatima tog istraživanja, cjelokupno tržište smartfona u Kini smanjilo se za sedam procenata u odnosu na isti period prošle godine.


Republiku Srpsku eksproprijacija zemljišta za auto-puteve koštala 114 miliona KM - Gradjevinarstvo.rs\n12.12.2013. | CAPITAL.ba\nEksproprijacija zemljišta po kilometru auto-puta Banjaluka-Gradiška koštala je Republiku Srpsku više od dva miliona KM, dok je zemlja po kilometru auto-puta Banjaluka-Doboj koštala tri puta manje ili 670 hiljada KM. Troškovi eksproprijacije će biti i veći jer auto-put Banjaluka-Doboj nije završen i nije obračunata zemlja izuzeta za dve petlje "Mahovljani" i "Aleksandrovac", ali već sada je jasno da je samo otkup zemljišta za izgradnju 106,3 kilometra auto-puta koštao više od 114 miliona KM.\n- Ukupni troškovi eksproprijacija za koridor auto-puta Banjaluka-Gradiška, dužine 33,30 km, iznosila je 64.373.205 KM. Troškovi zastupanja su koštali 757.028 KM, te naknada za vještačenje 643.651 KM – navodi se u informacije koju potpisuje ministar saobraćaja i veza RS Nedeljko Čubrilović.\nEksproprijacija za izgradnju auto-puta Banjaluka-Gradiška je provedena u dve faze. Prva faza vođena je od strane JP "Putevi Republike Srpske", i prema podacima preuzetim nakon osnivanja JP "Autoputevi Republike Srpske", za ovu fazu ukupno je isplaćeno 20.819.984 KM. U drugoj fazi, plaćanje je, za preostalih oko 29 km auto-puta, u jednom dijelu vršilo JP "Putevi Republike Srpske", a u drugom je plaćanje preuzeto od strane JP "Autoputevi Republike Srpske". Ukupni troškovi faze 2 su iznosili 43.553.211 KM, ne uključujući troškove petlje "Mahovljani" i petlje "Aleksandrovac", koje su tretirane kao posebni projekti.\n- Ukupno isplaćena sredstva, u svrhu eksproprijacije za potrebe izgradnje auto-puta Banjaluka-Doboj iznose 49.669.916 KM. Za potrebe izgradnje ovog autoputa eksproprisan je koridor ukupne dužine 72,912 km – navodi ministar Čubrilović.\nU informaciji Čubrilović napominje da se cijena u postupku eksproprijacije utvrđuje od strane sudskih veštaka u dvostranačkom postupku, u kome interese Republike Srpske zastupa Pravobranilaštvo Republike Srpske, te da je ista zavisna od: postojanja građevinskih objekata, kulture i klase zemljišta, zasada, voćnih stabala, šume, kao i naknade za izgubljenu dobit i na ime ličnih prilika ranijeg vlasnika.\nVlasnik ima pravo zahtevati da mu se ekspropriše i preostali deo parcela, koji ne može koristiti na dotadašnji način, pa je i po tom osnovu Republika Srpska otkupila oko 15% zemljišta na oba auto-puta, a koje ne ulazi u putni pojas ali čini ukupnu isplaćenu cenu na ime eksproprijacije.


Dinamo jedan od rijetkih klubova koji je završio sezonu u plusu – ASinfo Portal\nI dok su brojni fudbalski klubovi prošlu godinu zbog krize izazvane pandemijom koronavirusa završili u velikim finansijskim minusima, Dinamo iz Zagreba je jedan od rijetkih klubova prošlu godinu završio u plusu.\nPrihodi Dinama u prošloj godini su iznosili 50,4 miliona eura, ukupni rashodi 50,03 miliona eura, te je klub ostvario dobit u iznosu od 370.000 evra, saopšila je predsjednica Dinama Vlatka Peras na jučerašnjoj Skupštini kluba.\nNajskuplji transferi koje je Dinamo ostvario tokom 2020. godine su prodaja Joška Gvardiola Leipzigu za 16, te Nikole More moskovskom Dinamu za 8,5 miliona evra, prenosi klix.\nNajskuplji igrač kojeg je Dinamo platio tokom prošle godine je Rasmus Lauritsen koji je stigao u Zagreb iz Norrköpinga za 1,6 miliona evra.\nPoređenja radi, španski fudbalski klubovi su u dvije zadnje sezone zabilježili gubitak od 2 milijarde evra, engleski Premiership je izgubio 900 miliona evra, a neki od najvećih klubova Engleske su u gubitku oko 150 miliona evra.\nVažno je znati da sam još uvijek igrač Real Madrida


Đurđević: Dolazak Crvene zvezde u Lazarevac je istorijski događaj - FK Kolubara\nĐurđević: Dolazak Crvene zvezde u Lazarevac je istorijski događaj\nDanas je u prostorijama FK Kolubara održana konferencija za medije povodom utakmice koja se igra u okviru 13. kola Ling long Super lige Srbije između domaće ekipe i ekipe Crvene zvezde. Utakmica će se odigrati u subotu, 16. oktobra sa početkom u 15:55 časova uz direktan prenos na TV areni.\n“Pred nama je jedna izazovna, izuzetno teška i zahtevna utakmica. Nakon ostvarenja sna i ulaska Kolubare u Super ligu sada imamo mogućnost da na našem stadionu ugostimo velike klubove srpskog fudbala kao što je Crvena zvezda. Imali smo teške treninge u toku nedelje. Spremni smo za meč u koji ulazimo sa pozitivnim rezultatom iz prethodne utakmice protiv Radničkog iz Kragujevca. Daćemo sve od sebe da se pokažemo u najboljem mogućem svetlu na našem terenu i da izvučemo pozitivan rezultat iz ove utakmice” rekao je fudbaler Goran Lončar.\nGoran Lončar, fudbaler Kolubare\n“Dolazak Crvene zvezde u Lazarevac je jedan istorijski događaj. Zvezda je poslednjih godina izizetno dominantan klub u srpskom fudbalu, što nama daje poseban motiv da se nađemo sa njom u duelu. Zvezda je apsolutni favorit u ovoj utakmici, ali ono što ja očekujem od mojih igrača je da igramo fudbal, da napadnemo, da damo svoj maksimum, da iskoristimo svoje individualne potencijale, pa čak i da damo gol” rekao je Dejan Đurđević šef stručnog štaba Kolubare.\nDejan Đurđević, šef stručnog štaba Kolubare


Do sada 3.500 žalbi na listu za glasanje u inostranstvu - infoBirač\nCentralna izborna komisija BiH saopštila je da joj je stiglo više od 3.500 žalbi nakon što je objavljena lista za glasanje izvan BiH, te potvrdila da će dokaze o pokušajima izbornih prevara primati sve do potvrđivanja rezultata lokalnih izbora, kao i da će spriječiti sve izborne nepravilnosti mehanizmima predviđenim Izbornim zakonom BiH, saopštili su iz CIK-a.\nIz CIK-a je potvrđeno da u ovom trenutku razmatra više od 3.500 podnesaka koje je primio u roku ostavljenom za žalbe, te da će, ako bude zakonskog osnova, korigovati podatke u Centralnom biračkom spisku prije njegovog zaključenja, a tamo gdje ne bude žalbu sa izjašnjenjem dostaviti Sudu BiH na odlučivanje.\n– Ukoliko nam i nakon zaključenja Centralnog biračkog spiska bude dostavljen dokaz – izjava i slično da je birač bez njegovog znanja registrovan da glasa putem pošte, glasački paket koji dođe u Glavni centar za brojanje iz inostranstva na ime tog birača neće biti brojan. Birač ostvaruje svoje biračko pravo u opštini/gradu prebivališta na biračkom spisku za glasanje na nepotvrđenim glasačkim listićima, koji će se brojati u Glavnom centru za brojanje – navedeno je u saopštenju iz CIK-a.\nIz CIK-a napominju da su se u ovom izbornom ciklusu suočili sa enormnim brojem prijava za glasanje van BiH koje su, uprkos kašnjenju u usvajanju budžeta i u angažovanju dodatnog osoblja i opreme, uspjeli da obrade u zakonskom roku.\n– U okviru ove aktivnosti uočen je veliki broj prijava koje su ukazivale na moguće zloupotrebe u izbornom procesu. Iz navedenog razloga, urađen je i veliki broj dodatnih provjera i analiza svake pojedinačno pristigle prijave, s ciljem eliminisanja svake eventualne prijave koja ukazuje na zloupotrebu ili ima neku drugu manjkavost – ističe se u saopštenju CIK-a.\nCIK BiH je na sjednici održanoj 1. oktobra donio odluku o utvrđivanju i objavi broja birača upisanih u izvod iz Centralnog biračkog spiska za glasanje izvan BiH za lokalne izbore sa upisanih 101.771 biračem, kao i odluku kojom se odbija upis u izvod iz Centralnog biračkog spiska za glasanje izvan BiH za 27.960 birača.\n– Kao institucija koja je odgovorna za tačnost, ažurnost i ukupni integritet Centralnog biračkog spiska za teritoriju BiH, a potpuno uvažavajući i preporuke iz završnog izvještaja OEBS/ODIHR-a iz 2018. godine, CIK BiH je prvi put na svojoj veb-stranici objavila Izvod registrovanih birača za glasanje izvan BiH – navodi se u saopštenju.\nU saopštenju se dodaje da je CIK BiH na ovaj način podstakla sve aktere u izbornom procesu /birače, političke stranke, nevladin sektor, medije/ da izvrši uvid u Centralni birački spisak i da reaguju ukoliko postoje sumnje u tačnost biračkog spiska.\nIzvod iz Centralnog biračkog spiska za glasanje izvan BiH, CIK je javno objavio kako bi birač koji je bez svog znanja, odnosno mimo njegove volje upisan u njega, imao mogućnost podnošenja žalbe.\nOdluka o odbijanju upisa birača za glasanje van BiH objavljena je na veb-stranici /www.izbori.ba/, a u prilogu odluke se nalazi baza podataka CIK-a BiH o odbijenim prijavama sa navedenim razlozima odbijanja kojoj se može pristupiti putem unošenja ličnih podataka u aplikaciju “Provjerite status vaše prijave”.


Održana online konferencija na temu „Da li je moguć brz rast u doba korone? Digitalna era – nova kultura poslovanja” – Vanjskotrgovinska komora BiH\nOdržana online konferencija na temu „Da li je moguć brz rast u doba korone? Digitalna era – nova kultura poslovanja”\nDanas je uspješno realizovana online konferencija na temu „Da li je moguć brz rast u doba korone? Digitalna era – nova kultura poslovanja” o kojoj su pored predstavnika Poslovnih novina, LRC-a, Vanjskotrgovinske/Spoljnotrgovinske komore Bosne i Hercegovine, te Komorskog investicionog foruma zapadng Balkana, govorili vlasnici i direktori kompanija iz Srbije, Bosne i Hercegovine i Crne Gore koje i u ova izazovna vremena bilježe rast poslovanja u kontinuitetu, kao i predstavnici privrednih institucija regiona. Događaju je prisustvovao predsjednik Komore Ahmet Egrlić.\nKIF ZB konferencija privreda


MKCK: Potreban dogovor RUS i UKR vojske za evakuaciju civila\nTanjug 24. marta 2022. 13:11\nMOSKVA – Predsednik Međunarodnog komiteta Crvenog krsta (MKCK) Peter Maurer, izjavio je danas u Moskvi da je potreban dogovor između ruske i ukrajinske vojske da bi civili mogli da budu adekvatno evakuisani iz Ukrajine.\n„U ovom trenutku mislimo da smo suočeni sa veoma složenom linijom fronta u Ukrajini u kojoj je mnogo ljudi zarobljeno i onih koji se nalaze između linija fronta“, rekao je Maurer na konferenciji za novinare nakon razgovora sa ruskim ministrom spoljnih poslova Sergejem Lavrovom, prenosi agencija Rojters.\nKako je rekao predsednik MKCK, „nije moguće razmišljati o pristupu ili evakuaciji, ni u Mariupolju, ni na nekom drugom mestu, ako nemamo čvrst i detaljan sporazum između vojske na terenu“.\nMaurer, koji je prošle nedelje posetio Ukrajinu, rekao je da će tokom razgovora u Moskvi pokrenuti pitanja ratnih zarobljenika, nestalih ljudi i zatočenih civila.\nKako navodi Rojters, dešavaju se ulične borbe i bombardovanja u gradu Marijupolju na Azovskom moru.\nDodaje se da su stotine hiljada ljudi zarobljeni unutar zgrada, bez pristupa hrani, vodi, struji ili grejanju.


SAD: Previše zakona, previše zatvorenika - Penzin\nPočetna Magazin Godine SAD: Previše zakona, previše zatvorenika\nČasopis Ekonomist pozabavio se temom ekstremne kaznene politike u SAD, navodeći primer 65-godišnjeg uvoznika orhideja od koga je FBI službenik na tajnom zadatku naručio cvet i zatim ustanovio da papiri nisu “sasvim u redu”.\nStroga kaznena politika i stari zatvorenici\nSa zaradom od 20.000 dolara godišnje (nivo prosečne zarade za osobe preko 50 godina u SAD koje nisu maturirale u srednjoj školi), suočen sa kaznom od pet godina za lažno svedočenje da nije kriv, i još pet godina za “zaveru u lancu krijumčarenja”, priznao je krivicu.\nNarednih 17 meseci proveo je u zatvoru, od čega 71 dan u samici zato što je prilikom dolaska u zatvor uneo tablete za spavanje. Kolege iz pritvorske ćelije, osumnjičeni za ubistvo i trgovinu drogom, bili su zbunjeni cimerom, a još zbunjeniji pričom otkuda on tu pitali su ga šta radi sa orhidejma: “Jel` se to puši?”.\nU Americi je između 2,3 i 2,4 miliona ljudi u zatvorima, što je skoro svaki 100 stanovnik (1970-ih bio je tek svaki 400, a 1980. godine njih oko 500.000). Ako se tu pridodaju i oni koji su na uslovnoj ili u kućnom pritvoru, dolazi se do svakog 31. Amerikanca koji je osuđen za neko delo.\nOvo je pet puta češće nego u Britaniji, devet puta češće nego u Nemačkoj, 12 puta češće nego u Japanu. Posledica je to da američki zatvori imaju 60% više zatvorenika nego zatvorskih kapaciteta. Kriminolozi navode tri glavna razloga ovakvog stanja:\npreviše ljudi je osuđeno na prevelike (predugačke) kazne\nkriminalizuju se dela koja to ne zaslužuju\nceo sistem je nepredvidljiv jer su mnogi, naročito federalni zakoni, napisani tako da ljudima i nije jasno kada su ih prekršili, piše Ekonomist.\nPored toga, zatvorenici koštaju državu od 18.000 dolara (u Misisipiju) do 50.000 dolara (u Kaliforniji).\nTags:hronikaKalifornijakaznena politikaMisisipipravdapravopravosuđeSjedinjene Američke Države SADstarizatvori