Tanjug 21. septembra 2020. 15:10\nKARLOVAC – Iako je Srpsko nacionalno veće (SNV) odustalo od komemoracije trinaestorici ubijeihh razoružanih zarobjenika na Koranskom mostu u Karlovcu, grupa od oko 300 hrvatskih veterana ipak je protestovalo protiv ranije najave SNV- a.\nHrvatska specijalna jedinica je tokom rata na tom mostu zaustavila pripadnike tadašnje Juoslovenske narodne armije (JNA) i tako, kako prenosi Hina, sprečila okupaciju tog gada.\nVeterani su se usprotivli mogućnosti da SNV na tom mestu održi komemoraciju za ubijene sunarodnike.\nSNV je sinoć objavio da su od te namere odustali i da će komemoraciju održati u Pravoslavnoj crkvi u Karlovcu i grobljima u Parunovcu i Čatrnji, što su i učinili.\nNa protestnom skupu na mostu u Karlovcima bio je i general u penziji, poslanik u saboru i član parlamentarnog Odbora za ratne veterane Željko Sačić (Hrvatski suverenisti), koji je rekao da veterani protestom brane „istinu o Domovinskom ratu“.\n“Nećemo dozvoliti da se istina relativizuje, da se istorija izokreće. Ovaj događaj na Koranskome mostu bio je akt samoodbrane i simbol je tadašnje ugroženosti i odbrane od okupacije. Danas kada Srpsko narodno veće želi kroz taj tragičan događaj da izjednači žrtvu i agresora, mi se moramo okupiti da poručimo da to ne prihvatamo”, rekao je Sačić.\nKao ratni načelnik Štaba specijalne policije, Sačć je rekao da su pripadnici Specijalne policije Grom „branili Karlovac slavno, časno, pošteno i hrabro, te da je njihov pripadnik Mihajlo Hrastov za taj događaj na Koranskom mostu osuđen u krajnje u“, kako tvrdi, „krajnje spornom procesu“.\nOsim karlovačkih udruženja veterana na protestu su bili i pripadnici HOS-a.\nPredsednik koprivničkog udruženja dobrovoljaca HOS-a Ivan Betlehem je za događaj na Koranskom mostu rekao da se tu, “na njihovoj zapadnoj granici Velike Srbije, branila država, domovina, i to u svom dvorištu, u srcu Hrvatske”.


Ove godine 77 prijava za visokotehnološki kriminal - Studio B\nOve godine 77 prijava za visokotehnološki kriminal\nOve godine 77 prijava za visokotehnološki kriminal Tanjug\nHronikaHronika Pocetna 20. 09. 2018. 10:59:09\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović otvorio međunarodnu konferenciju visokotehnološkom kriminalu i informacinoj bezbednosti u Beogradu na kojoj je izjavio da je Specijalno odeljenje MUP-a za borbu protiv visokotehnološkog kiriminala tokom 2018. podnelo 77 krivičnih prijava protiv 82 lica.\nDodao je da je za prethodnih 10 godina koliko postoji to odeljenje podnelo 881 krivičnu prijavu protiv 1906 lica.\nTakođe, ministar je naglasio da je u akciji Armagedon koje bori protiv seksualne eksploatacije maloletnih lica u pornografske svrhe do sad je podneta191 krivična prijava i uhapšeno 168 lica.\nGovoreći o konferenciji koja se po prvi put odražava u Srbiji na tu važnu temu, kaže da borba protiv visokotehnološkog kriminala treba da uključi sve međunarodne aktere, javni i privatni sektor Srbije, strane kompanije iz regiona i sveta, policija.\n“Prva decenija 21. veka označila je računare i računarske mreže i internet kao globalne fenomene, svi aspekti života su se preselili na internet od instustije, zabave, preko bankarstva, elektronskih knjiga, svih oblika komunikacija i marketinga, tako da je dalji napredak čovečanstva vezan za računare i društvene mreže”, rekao je Stefanović.\nNa žalost, kaže ministar, pored svih poziitvnih, humanih i obrazovnih prednosti svoj virtuelni oblik dobio je i kriminal, nasilje, dečja pornografija, terorizam, lažne vesti, pranje novca, ugružavanje ličnih prava i sloboda…\nPodvukao je i da u poslednjih 15 godina više nije moguće zamisliti izvšenje bilo kojeg krvičnog dela bez intereneta ili računara.\nIstiče da su se sve policijske službe u svetu našle pred velikim problemom koji nije zaobišao ni Srbiju.\nBrnabić: Srbija rešena da se bori protiv sajber kriminala\nŠteta od sajber kriminala iznosi 600 milijardi dolara godišnje u svetu, i ta suma je svake godine veća, ukazala je danas premijerka Ana Brnabić i istakla da tehnologija na dnevnoj osnovi brzo napreduje i da zato moramo konstantno da razvijamo sposobnost odgovora na bezbednosne izazove.\nBrnabić je, na otvaranju konferencije o viskotehnološkom kriminalu i informacionoj bezbednosti „Poveži se sigurno“, ponovila da je digitalizacija jedan od prioriteta vlade, ali i primetila da pored svih prilika koje digitalizacija pruža, ona donosi i set novih rizika sa kojima moramo da se suočimo.\nU tom smislu, navela je da je Srbija među prvima uspostavila posebno Tužilaštvo – za borbu protiv visokotehnološkog kriminala, kao i posebno odeljenje u MUP-u za borbu protiv visokotehnološkog kriminala.\n“MUP je više puta dobio priznanje za međunarodnu saradnju u borbi protiv sajber kriminala i to najbolje govori o rešenosti Srbije da se bori protiv toga”, rekla je Brnabić.\n“Srbija je posvećena svim oblicima digitalizacije i nastavićemo da ulažemo u to, kako bismo iskoristili sve prednosti doba u kome živimo, a sa druge strane, ponosna sam što se aktivno borimo porotiv svih pretnji i što smo svesni svih pretnji i što smo dovoljno rano počeli protiv toga da se borimo”, rekla je premijerka.\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović uručio je danas Plakete za izuzetnu saradnju i doprinos radu MUP premijerki Ani Brnabić, ministru odbrane Aleksandru Vulinu, direktoru BIA Bratislavu Gašiću.\nTakođe Plakete je uručio i predsednici Odbora za odbranu i unutrašnje poslove Mariji Obradović, predsedniku Odbora za kontrolu službi bezbednosti Igoru Bečiću, zameniku načelnika Generalštaba VS general-majoru Petru Cvetkoviću i direktoru VBA brigadnom generalu Zoranu Stojkoviću.\nNa svečnosti u Palati Srbija Stefanović je istakao da su Plakete dodeljene ljudima sa kojima je Ministarstvo imalo izuzetnu saradnju u prethodnom periodu.\n„Zahvalni smo za tako dobre saradnike i za ljude koji su nama pomogli da naš posao bude efikasniji, kao i za podršku koju smo dobijali“, rekao je Stefanović dodajući da se može reći da su svi oni zajednički radili da budućnost građana Srbije bude veoma dobra i da naša zemlja bude stabilna.\nZahvaljujući na dodeljenom priznanju, predsednica Vlade Brnabić ukazala je na značaj saradnje među institucijama, dodajući da smatra da, iako je reč o simboličnom gestu, treba pokazivati da se dobra saradnja ceni, jer je ona, prvenstveno, u interesu naših građana, navodi se u saopštenju MUP.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: CDT: Trebalo je da DIK bude brži\nOCJENA IZBORA 08. 04. 2013. 14:08 >> 15:18 4\nCDT: Trebalo je da DIK bude brži\nPolitički analitičar Srđan Vukadinović vjeruje da je kandidat DPS-a Filip Vujanović pobjednik jučerašnjih izbora. Direktor Centra za demokratsku tranziciju Dragan Koprivica je u izjavi, za Radio Crne Gore, ocijenio da je sinoćnje ponašanje političkih aktera u izbornoj trci bilo nedolično. Za takvu situaciju, po njegovom mišljenju, najodgovornija je Državna izborna komisija.\nSinoćnje proglašenje pobjede oba predsjednička kandidata, pokazuje da Crna Gora još nije demokratski sazrela, smatra Vukadinović. Politički subjekti u našoj državi, kako kaže Vukadinović, još uvijek nijesu spremni da priznaju poraz.\nTo ga, kako navodi, podsjeća na senario kada su u predsjedničkoj trci bili Milo Đukanović i Momir Bulatović.\n„Neki hoće dekonstrukciju društva. Vjerovatno je i veliki dio onih koji su kao i prije petnaestak godina, kada je bila slična razlika između Mila i Momira, pokušali da ruše i fizički institucije sistema“, ocijenio je Vukadinović.\nSituacija je prema njegovim riječima jasna, a kako veli, relaksiraće se objavom konačkih rezultata od strane Državne izborne komisije.\n„Mada je pitanje i tada da li će oni koji imaju unaprijed smišljen koncept nepriznavanja izbora prihvatiti realnost“, naglasio je Vukadinović.\nDirektor CDT-a Dragan Koprivica je ocijenio da je sinoćnje ponašanje političkih aktera u izbornoj trci bilo nedolično.\nPrema njegovom mišljenju, najodgovornija je Državna izborna komisija koja je, kako ocjenjuje, zakazala.\n„Veoma je važno da DIK-a nije odigrala ulogu onako kako se očekivalo i kako je trebala da uradi, kao jedina nadležna da kaže ko je pobjednik ili da kaže kada ćemo saznati rezultate. Oni su se jednostavno povukli i nijesu poslali nikakvu poruku građanima“, prokomentarisao je Koprivica.\nDržavna izborna komisija, smatra Koprivica, najskorije mora da izborni proces učini veoma transparentnim.\n„Oni moraju hitno da objasne izborni proces prebrojavanja glasova, da kažu građanima da će se glasovi ako treba prebrojavati i deset puta“, kategoričan je direktor CDT-a.


Osma sednica Skupštine grada | Ritam Grada - vesti Kragujevac\nOsma sednica Skupštine grada\nOdbornici Skupštine grada Kragujevca usvojili su danas predloge Odluka iz oblasti prostornog i urbanističkog planiranja – i to Plan detaljne regulacije “Kamenolom na potezu Samar u naselju Korman“, Predlog izmene i dopune Odluke Plana detaljne regulacije “Matične lokacije grupa vozila“ i Predlog Odluke o izradi Plana detaljne regulacije dela naselja “Grujina česma“.\nNa VIII redovnoj sednici usvojeni su i predlozi odluka o izmenama i dopunama odluka o osnivanju javno komunalnih i javnih preduzeća čiji je osnivač Grad Kragujevac-Čistoća, Gradska groblja, Gradske tržnice, Niskogradnja, Parking servis, Vodovod i kanalizacija, Zelenilo, Gradska stambena agencija, Preduzeće za izgradnju, Direkcija za urbanizam, SC “Mladost“, JP Radio televizija Kragujevac. Reč je o usklađivanju osnivačkih akata onih preduzeća čiji je osnivač lokalna samouprava sa novim Zakonom o javnim preduzećima koji je usvojen u republičkom paralmentu 25.decembra, i rok za usklađivanje je dva meseca, odnosno 25.februar. Kako je rekla Slavica Nikitović, predstavnik predlagača, inače sekretar Sekretarijata za organizaciju i normativna akta, novi Zakon previđa da sva javna i javno komunalna preduzeća, čiji je osnivač Grad Kragujevac, moraju da u svojim osnivačkim aktima precizno odrede pretežnu delatnost ali i regilišu sve ostale delatnosti, za čije obavljanje imaju saglasnost osnivača. Zakon reguliše i koju imovinu preduzeća ne mogu da otuđe bez saglasnosti osnivača, kao i načine kako kratkoročnih tako i dugoročnih zaduživanja, istakla je Slavica Nikitović i dodala da je sada uvedena i mogućnost da, pored već postojeće eksterne revizije, svako preduzeće ima i internu reviziju koju će obavljati lice iz samog preduzeća. “Najveće izmene odnose na upravljanje u okviru preduzeća. Ubuduće će postojati samo nadzorni odbori, uz jasne kriterijume za izbor članova tih tela, a direktori će se birati na javnom konkursu tako što će o kandidatima koji su konkurisali izjašnjavati posebne Komisije. Komisiju će činiti 5 članova-jedan predstavnik Stalne konferencije gradova i opština, jedan predstavnik osnivača, jedan od članova Nadzornog odbora i dva iz samog preduzeća. Oni će izabrati kandidate za direktore, o kojima će se zatim izjašnjavati osnivač, odnosno Skupština grada“, rekla je predstavnik predlagača Slavica Nikitović.\nPredsednik Skupštine grada Saša Milenić je, govoreći o ovim izmenama, rekao je da je departizacija javnog sektora upravo razlog za donošenje ovog Zakona i dodao da mu nije poznato da je, do sada, nijedan državni organ, a pogotovo ne jedinica lokalne samouprave ušla u finalizaciju ovog Zakona, što je današnjim usvajanjem pomenutih predloga odluka učinio grad Kragujevac.\nPrihvaćene se izmene Odluke o pravima dobrovoljnih davalaca krvi u oblasti zdravstvene zaštite, koje, kako je pojasnio član GV za zdravstvo prof.dr Aleksandar Živanović, omogućavaju davaocima krvi da lekove mogu da podižu i u privatnim apotekama koje imaju sklopljen ugovor sa RZZO. Usvojene su i izmene Odluke o ostvarivanju prava na povlašćenu vožnju u javnom gradskog i prigradskom prevozu koje podrazumevaju da se, pored penzionera, osnovaca, predškolaca, trudnica, osoba sa invaliditetom, a njih je oko 20 hiljada o trošku Grada Kragujevca ubuduće mogu voziti i teški hronični bolesnici na osnovu prava koje im, kroz poseban akt, prizna Gradsko veće.\nOdbornici su prihvatili Odluku o izmenama Odluke o obrazovanju Komisije za planove. Na današnjoj sednici odbornička grupa Demokratske stranke Srbije dostavila je obaveštenje da je novi šef odborničke grupe ove stranke u Skupštini grada Kragujevca Dragoslav Ilić, s obzirom da je dosadašnji, Predrag Džajević odnedavno novi član Gradskog veća.


Izveštaj o prioritetima „Srbija 2030: Razvojni prioriteti – izveštaj nedržavnog sektora”. Publikacija | Fondacija Centar za demokratiju\nOrganizacije civilnog društva okupljene oko Platforme „Održivi razvoj za sve” objavile su dokument pod nazivom „Srbija 2030: Razvojni prioriteti – izveštaj nedržavnog sektora” (Izveštaj o prioritetima) koji predlaže ključne razvojne prioritete kojima Srbija treba da teži kako bi obezbedila kvalitetniji život svojim građanima.\nRepublika Srbija još nije nacionalizovala i prioritizovala ciljeve održivog razvoja, nije ih ugradila u druga dokumenta javnih politika, niti je uspostavila jasan i transparentan okvir za njihovo finansiranje i praćenje u punom obimu. Sprovođenje Agende 2030 do sad je bio formalan i nepotpun proces.\nIzveštaj ilustruje na koji način se Agenda 2030 i ciljevi održivog razvoja mogu koristiti pri formulisanju nacionalnih razvojnih prioriteta i politika. Nalazi Izveštaja za cilj imaju i da pozovu Vladu RS da što pre započne proces izrade Plana razvoja, predviđenog Zakonom o planskom sistemu, kao i proces nacionalizacije Agende 2030 – i da ta dva procesa usko poveže. Ovaj Izveštaj treba da motiviše zainteresovane strane – pre svega organizacije civilnog društva i poslovni sektor –\nda aktivno doprinesu daljem dijalogu na temu oblikovanja pravca razvoja društva i izbora prioriteta.\nOdgovarajući standard života jedan je od uslova dostojanstva, a dostizanje „evropskog” standarda\nživota višegodišnja, neostvarena, težnja građana i građanki Srbije. Za 10 godina moguće je postići\nda svaka porodica bude adekvatno materijalno obezbeđena, da svaka osoba koja to želi ima formalni posao koji ne samo da joj obezbeđuje poštovanje svih radnih prava, uključujući i pravo na\nadekvatan odmor, bolovanje i zaštitu, već i perspektivu ličnog i imovinskog napretka.\nOvim dokumentom partneri na platformi „Održivi razvoj za sve” zalažu se se za vrednosti i viziju budućnosti iskazane u ovoj Agendi, kao i da se njeni mehanizmi i ciljevi iskoriste kako bi se pokrenuo proces dugoročnog razvojno-strateškog odlučivanja u Srbiji.\n„Srbija 2030: Razvojni prioriteti – izveštaj nedržavnog sektora”


Kinezi testiraju novi super-brzi voz koji dostiže 500km/h Kinezi testiraju novi super-brzi voz koji dostiže 500km/h – Personal magazin\nVoz sa šest vagona i lokomotivom u obliku glave zmaja najnovije je dostignuće CRH serije, a njegova snaga je 22.800 kilovata. Poredjenja rad, superbrzi voz koji saobraća na redovnoj liniji…\nVoz sa šest vagona i lokomotivom u obliku glave zmaja najnovije je dostignuće CRH serije, a njegova snaga je 22.800 kilovata. Poredjenja rad, superbrzi voz koji saobraća na redovnoj liniji Peking –Šangaj ima snagu od 9,600 kilovata i može da razvije brzinu od 300 km na sat.\nNovi sivi voz dizajniran je i proizveden u kompaniji Sifang lokomotive i testiran je u blizini grada Qingdao u istočnoj provinciji Šandong.\nDing Sansan, vodeći inženjer kompanije, kaže da je izgled novog super brzog voza inspirisan kineskim drevnim mačem, a za njegovu konstrukciju korišćen je specijalni plastični materijal sa karbonskim vlaknima.\nShen Zhiuan, ekspert za lokomotive i član kineske Akademije za nauku i inženjering, kaže da ovaj voz, čija brzina dostiže 500 km na čas, otvara nove mogućnosti za sledeću generaciju super brzih vozova.\nKinezi testiraju novi super-brzi voz koji dostiže 500km/h was last modified: December 30th, 2011 by Redakcija\nbrzi vozKInasuber-brzi voz\nApple iPad 3 na tržištu od 24. februara


5 manastira koje morate posetiti | BlenderOnline\nJovana Belić\t Jun 18, 2021\nKao viševekovni čuvari duhovnosti i tradicije, manastiri zauzimaju posebno mesto u genetskom kodu srpskog naroda. Prvi koraci državnosti dok je Srbija bila mlada srednjovekovna zemlja započinjali su upravo u njima. Tokom duge vladavine Osmanskog carstva, burnog perioda seoba i potonjih borba za oslobođenje, manastiri su bili poseldnje oaze u kojima je kultura Srba mogla da cveta. Danas ova kulturno i istorijski neprocenjiva mesta služe kao podsetnik na davno minula vremena. U njima se mogu videti izuzetno vredna dela, poput starih fresaka i ikonostasa, i naučiti mnogo toga o istoriji. Manastiri u Srbiji nisu više samo sjajne destinacije za duhovne hodočasnike, već i za sve zaljubljenike u umetnost i kulturu.\nDanašnje Kraljevo i oblast oko njega pre više od osam vekova bili su pozornica na kojoj se odigrao uspon srednjovekovne države Nemanjića. Jedan od najimpozantnijih svedoka ovog perioda procvata je monumentalni manastir Studenica. Studenica je jedna od nekoliko zadužbina Stefana Nemanje. U manastirskom kompleksu nalaze se dve crkve od mermera na kojima se mogu videti jedinstveni primeri ukrasa inspirasinih romaničkom arhitekturom. Crkva Uspenja Presvete Bogorodice i nakon više od 820 godina važi za jednu od najlepših građevina srpske duhovne arhitekture. U njoj su danas očuvane neke izuzetno vredne freske, od kojih najstarije potiču iz XII veka.\nU manastirskom kompleksu danas se nalaze mošti rodonačelnika dinastije Nemanjić i njegova dva sina, Stefana Prvovenčanog i Vukana. U konacima je smešten muzej u kome su izložene brojne dragocenosti iz riznice Studenice, poput plaštanice Antonija Iraklijskog iz 14. veka i najstarijeg srpskog časovnika sunčanika kod koga senka umesto na brojke pada na slova.\nPoznata po svojoj karakterističnoj crvenoj boji, Žiča je drugi važan manastir u blizini Kraljeva, od koga je udaljen samo 6 kilometara. Kroz istoriju često je predstavljala tačku na kome su se odvijali mnogi događaji od presudnog značaja. Podigao ju je prvi kralj Srbije, Stefan Prvovenčani, nakon čega je naredio da manastir bude mesto na kome će biti krunisani svi budući vladari. Zbog ovoga je manastir zadobio neobični nadimak Sedmovratna Žiča. Prma legendi, nakon svakog krunisanja na njoj su otvarana po jedna vrata, kroz koja je prolazio krunisani vladar. Nakon toga bi vrata bila zazidana.Nažalost, povoljan geografski položaj često je dovodio Žiču na metu osvajača i vojski, pa je ovo vredno zdanje mnogo puta rušeno i obnavljano. Originalna crkva iz XII veka odavno je stradala, ali je na njenom mestu danas izgrađena nova po uzoru na izvorno, srednjovekovno zdanje.\nNovi Pazar u svojoj okolini skriva neke od najdrevnijih i najvrednijih srednjovekovnih zdanja. Jedno od njih su manastir Sopoćani, zdanje toliko vredno da je upisano na UNESCO-vu listu spomenika od velike važnosti. Sopoćani su zadužbina kralja Stefana Uroša I, za vreme čije vladavine je srpska umetnost i kultura posebno procvetala. Njegova ljubav prema umetnosti najviše se ogleda u manastiru koji je izgradao. Freske Sopoćana univerzalno se smatraju pravim remek-delima i važe za jedan od najvažnijih primera srpskog srednjovekovnog slikarstva. Mošti kralja ktitora danas počivaju u manastirskom kopleksu, kao i ostaci svetaca-lekara Kozme i Damjana. Slikarsku tradiciju manastira očuvavaju tri ateljea: ikonopisački, krojački i duborezački. Zzbog svog duhovnog i istorijskog značaja, manastir Sopoćani i danas nosi istorijsku titulu Carske Lavre.\nLjupka i skladna crkva manastira Gradac nalazi se na obodu šumovitih padina Golije, u blizini čuvenog turističkog centra Kopaonik. Ktitorka zdanja je Jelena Anžujska, žena kralja Stefana Uroša I. Pretpostavlja se da je gradnja manastira okončana 1276. godine, za vreme vladavine Jeleninog sina Dragutina. Originalni manastirski kompleks nekada je bio znatno veći, a pouzdano se zna da je u njemu postojala još jedna crkva koja nije preživela nasrtaje osvajača. Glavno zdanje kompleksa, velika Bogorodičina crkva, tokom vladavine Turaka bila je napuštena i oštećena, ali je uspela da odoli svim poteškoćama. Današnje doba uspeli su da dočekaju čak i njeni životopisi.U manastiru Gradac nekada su počivale mosti njegove ktitorke. Legenda kaže da su za vreme Austrijsko-turskog rata monasi sakrili njeno telo. Mesto na koje je preneto i do danas je misterija koja golica maštu posetioca manastira.\nSkriven u brdovitim plemenima čeka manastir Ćelije. Najreprezentativnije od velikog broja manastira koje posetiocima nudi grad Valjevo. Priča o nastanku kompleksa i tačno vreme njegove konstrukcije istorijski su dosta mutni. Narodno predanje vezuje manastir Ćelije za doba kralja Dragutina Nemanjića. Ipak, ne zna se sigurnošću da li je ovaj vladar zaista bio njegov ktitor ili iza manastira stoji neko od njegovih savremenika. Otkrivanje porekla Ćelija još komlikovanijim čini to što je originalno srednjovekovno zdanje spaljeno za vreme burnog XVIII veka. Tužnu sudbinu uspele su da izbegnu neke vredne ikone, knjige i drugi fragmenti koji su preživeli destrukciju kompleksa. Priču o zdanju otkrivaju najastarija ikona u manastiru, ikona Sabora Svetih Arhangela, i mnoge drevne knjige.\nManastir je danas obnovljen i to tako da oponaša izgled srednjovekovnih srpskih manastira. Danas su u njemu razvijene štamparske i ikonopisačke delatnosti. U crkvi počivaju mošti novojavljenog Hristovog Svetitelja oca Justina Ćeliskog i delić moštiju Svetitelja savremenog doba Nektarija Eginskog iz Grčke.\nNaša lista pokazuje samo mali deo svetinja i neprocenjivog kulturnog blaga koje Srbija poseduje. Vekovima manastiri Srbije čuvaju osobenost i tradiciju srpskog naroda. Nadamo se da je naš izbor bar delom prikazao bogatstvo i lepotu nekih od manastira i inspirisao vas da organizujete obilazak svetinja i lično se uverite u njihovu grandioznost i vrednost.


MEI - Aktuelnosti - J. Joksimović: Predvidiv okvir važan za evropski put\nKukan kaže da je svaka zemlja članica EU prošla kroz isti proces i ušla u članstvo tek kad je bila spremna. &bdxuo;Vi mislite da vam iz inata ne damo datum, ali nije tako&ldxuo;, rekao je Kukan koji je dodao da se treba setiti Bugarske i Rumunije kada su, ocenjuje, politički kriterijumi bili ispred tehničkih. &bdxuo;To nam se gadno olupalo o glavu i to nećemo opet da doživimo. Mi u Evropskom parlamentu smo tu za vas kad vi nama pružite nešto, a onda ćemo i mi pružiti nešto&ldxuo;, rekao je Kukan. On je dodao i da nije fer kad Srbija kaže da EU ima stalno nove zahteve, jer tako ta zajednica i sebi &bdxuo;puca u glavu&ldxuo;. &bdxuo;Tražimo 100 odsto ispunjenja uslova. Nemojte da osećate da ste vi onaj loš đak i mi vas tu mučimo na razne načine&ldxuo;, poručio je on.\nJoksimović je na to odgovorila da u Srbiji niko sebe ne vidi kao žrtvu i da ne zna zašto on to misli. Na njegovu primedbu &bdxuo;o stalnom traženju datuma za EU&ldxuo;, Joksimović je rekla da Srbija ne traži tačan datum, već precizniji vremenski okvir. &bdxuo;Prethodne Vlade su prethodnih godina obećavale datume članstva građanima, što je proizvelo visok nivo očekivanja, a usledilo je razočaranje&ldxuo;, rekla je ministar i istakla da se precizniji vremenski okviri traže kako bi se lakše predočilo građanima šta mogu da očekuju.\nU raspravi na odboru, evroposlanica Tanja Fajon rekla je da podržava proširenje EU na zapadni Balkan i da prati već 15 godina proširenje Unije, navodeći da je svaki naredni korak u proširenju bivao sve teži, tražio je nove uslove i suočavao se sa novim izazovima.\n&bdxuo;Neki drugačije gledaju u Briselu, neki smatraju da proširenje treba da bude u paketu, mislim da to nije realistično&ldxuo;, kaže Fajon. Navodi da mnogo mladih iz regiona napušta svoje zemlje u potrazi za boljim životom i da je to zabrinjavajuće i za Srbiju i za region. To znači, dodaje, da mladi imaju poverenja u evropske vrednosti, a kad ih neko pita da li imaju poverenja u evropske integracije, kažu uglavnom &ldxuo;ne&rdxuo;.\n&bdxuo;Ogromni fondovi EU su prisutni u regionu, stalno se priča o Rusiji, Kini, Turskoj? Balkan je igralište za razne geopolitičke interese i tu EU gubi svoje mesto. Imamo mogućnost da to poboljšamo i u Srbiji&rdxuo;, kaže Fajon.\nNedavno je, navodi Fajon, srpski parlament izglasao budžet za 2018. godinu i zabrinjavajuće je, dodaje, da je 10 sati rasprave bilo &bdxuo;zaposednuto vladajućom koalicijom, opozicija nije mogla da dođe do reči, navodeći da se &bdxuo;zatamnjuje&ldxuo; i veb sajt Otvorenog parlamenta, a da se stvara utisak u društvu da se stranke bave sopstvenim interesom, a ne interesima građana.\nMinistar Joksimović kaže da je poražavajući podatak to što je od 2007. do 2013. godine manje od 10 odsto građana Srbije znalo za postojanje pretpristupnih fondova EU, a da ličnim uspehom i uspehom vlade smatra to što po poslednjem istraživanju 23 odsto građana prepoznaje EU kao najvećeg donatora u Srbiji.\nPoslanica DS Vesna Marjanović rekla je da je podrška evropskim integracijama drastično opala i da je danas ispod 50 odsto, te da joj je drago da od ministra Joksimović čuje podatak da je porastao procenat građana koji su obavešteni da je EU naš najveći donator.\nPoslanik SDPS Milorad Mijatović rekao je da je suštinski interes Srbije da bude član EU, da se u Skupštini Srbije pozitivno govori o EU. &bdxuo;Uvek naglasim da želimo da budemo deo EU, da se menjamo i da ćemo to i dalje činiti&ldxuo;, kaže Mijatović.


Partizan - Ostoja dogovorio transfer, igrač rekao ''NE''! - Sportske.net\nSve je bilo na pragu realizacije, ali nedostajalo je ''samo'' da se i igrač složi...\n''Grobari'' mere nivo stresa, ali optimizam je i dalje prisutan! (TVITOVI)Trinkijeri o školskom autobusu, pranju ruku u Moravi i srcu njegovih igračaKasno buđenje Partizana, Nidam dotukao crno-belePoluvreme - Partizanu ništa ne polazi za rukom, navijači u neverici! (TVITOVI)Miris NBA lige oseća se u ''Pioniru'', znate li ko je došao da gleda Partizan?\nMladi bek Partizana Aleksandar Aranitović pao je potpuno u drugi plan od dolaska Andree Trinkijerija na mesto trenera Partizana.\nDvadesetjednogodišnji košarkaš nije uspeo da se nametne italijanskom stručnjaku, pa ga uglavnom i nema među 12 igrača u rosteru.\nZbog toga su u klubu počeli da razmišljaju i o njegovom eventualnom odlasku, i ne samo to, čelnici crno-belih su pozitivno odgovorili na želju Borca iz Čačka da angažuje Aranitovića.\nMeđutim, do transfera ipak nije došlo, a razlog je otkrio predsednik Borca Predrag Pantović.\nOn je u izjavi za ''Mozzartsport'' otkrio da je predsednik Partizana Ostoja Mijailović bio saglasan da Aranitović pređe u Borac, poput Strahinje Gavrilovića koji je ove zime već učinio isto, ali da se ovoga puta košarkaš Partizana nije složio.\nPrema Pantovićevim rečima, Aranitović još uvek ne odustaje od pokušaja da se nametne Trinkijeriju u Partizanu, a ako bi ipak morao da ode pre kraja sezone, njegova želja je da ode u inostranstvo ili eventualno da se vrati u Megu.


Nova elektronska usluga Uprave za indirektno oporezivanje - Klix.ba\nBiH Nova elektronska usluga Uprave za indirektno oporezivanje\nNova elektronska usluga Uprave za indirektno oporezivanje\n28.12.2012. u 15:23\nUprava za indirektno oporezivanje BiH (UIOBiH) prezentirala je danas u Banjoj Luci novu uslugu elektronskog podnošenja obrazaca PDV – SL 2 za povrat poreza na dodanu vrijednost stranim državljanima koji kupuju robu u Bosni i Hercegovini i iznose je van carinskog područja naše zemlje.\nPrezentaciji su prisustvovali predstavnici dvadeset najvećih trgovinskih lanaca u BiH, saopćeno je iz UIOBiH.\nNakon testne faze, koja se uskoro završava, nova elektronska usluga UIO poreskim obveznicima bit će dostupna u februaru 2013. godine.\nIz UIOBiH navode da će nova informatička aplikacija, koju je pripremila Uprava za indirektno oporezivanje, olakšati i ubrzati povrat PDV-a koji trgovački lanci u Bosni i Hercegovini vraćaju svojim kupcima stranim državljanima.\nNovi sistem će funkcionisati na način da će trgovci popunjavati elektronsku formu obrasca PDV – SL 2 i slati direktno na server UIO. Nakon provjere zaprimljenih fajlova u realnom vremenu, korisnici – trgovci iz BiH, dobiće informaciju o uspješnom prihvatu poruke.\nKada se kupac – strani državljanin pojavi na granici carinska služba već će raspolagati podacima u informacionom podsistemu, koji će se nakon izvršene ovjere učitavati u glavnu bazu elektronske evidencije zahtjeva za povrat PDV-a stranih državljana.\nPredstavnici trgovačkih lanaca u BiH podržali su novu uslugu, koju je predstavila mr. Svjetlana Perković, pomoćnik direktora UIO, jer će se njenom primjenom smanjiti vrijeme čekanja na granici i mogućnost greške prilikom ručnog unosa podataka na samoj granici.\nNova usluga ubrzaće protok roba i putnika preko graničnih prijelaza, a poreskim obveznicima u BiH olakšati i ubrzati proceduru povrata PDV-a stranim državljanima.\nU deset mjeseci 2012. godine strani državljani su podnijeli ukupno 123.015 zahtjeva za povrat PDV- a, u iznosu 4,5 miliona KM.\nprije 18h 38m 192\nprije 12h 22m 63\nprije 16h 1m 42


Smederevo: hronologija najavljene smrti\nJeste Komiko, ali na tragičan način\nDa bi opljačkali još ono malo što je Srbiji ostalo, čelnici Demokratske stranke u Smederevu spremni su i da otvoreno krše propise, svesni da su im ovo poslednji dani za otimačine. Predragu Umićeviću i saradnicima bi bilo dobro da se već sada raspitaju u obližnjoj Zabeli da li mogu da zakupe neku posebno udobnu ćeliju za grupno robijanje koje ih čeka čim se vlast promeni\nU međuvremenu od pomenutog posla nije bilo ništa, ali se zato aktuelna vlast u Smederevu i Srbiji svojski potrudila da se povrede svi zamislivi propisi ne bi li se odradio onaj posao zbog koga je Komiko uopšte i osnovan - da bi se državne pare prelile u privatne džepove.\nKako se vidi iz Hronološkog popisa akata vezanih za davanje u dugoročni zakup neizgrađenog ostalog građevinskog zemljišta u državnoj svojini za izgradnju rafinerije, koji je sastavio Grad Smederevo, memorandum o razumevanju sa "stranim investitorima" potpisan je još 30. decembra 2008. godine. Istog tog dana Gradsko veće Smedereva zaključkom 02-396/2008-08 ovlašćuje gradonačelnika Predraga Umićevića da potpiše ugovor na osnovu pomenutog memoranduma.\nZatim se 2. septembra 2009. donosi odluka o davanju u dugoročni zakup zemljišta u državnoj svojini. Na osnovu ovoga, gradonačelnik Umićević 18. decembra 2009. donosi rešenje 02-398/2009-11 o obrazovanju komisije za izbor najpovoljnijeg ponuđača (predsednik Milijana Novaković, načelnik Gradske uprave Smedereva, zamenik predsednika Milena Nisev, gradski javni pravobranilac, Danica Jeftović, direktor Republičkog geodetskog zavoda, Službe za katastar nepokretnosti Smederevo, Nenad Krčum, direktor JP Direkcije za izgradnju, urbannizam i građevinsko zemljište Smederevo, Milena Jovanović, načelnik Odeljenja za javne nabavke i Nacionalni investicioni plan, Slobodan Ugljevarević, načelnik Odeljenja za imovinsko-pravne poslove, i Dragan Krstić, načelnik Odeljenja za urbanizam).\nDva dana pošto je taj rok prošao, fantomska firma Komiko sastavlja zvaničnu ponudu broj 183 i dostavlja je Komisiji grada Smedereva. Iako je više nego očigledno da je ponuda od 20. januara 2010. dostavljena po zaključenju konkursa, Komisija je 25. januara - prihvata.\nPosebno su interesantni, a što dokazuje i da se cela rabota sprovela samo da bi se neko za sitne pare dokopao zemljišta na izuzetnoj lokaciji, cena i uslovi korišćenja. Komiko se svojom ponudom obavezao da plati oko milion evra 60 dana po stupanju na snagu odgovarajućeg Plana detaljne regulacije, dok će ostatak od oko 1,8 miliona evra biti uplaćen tek po dobijanju odgovarajućih dozvola za izgradnju koje niti su zatražene, niti je ugovorom sa gradom Smederevom regulisano do kada Komiko to mora da uradi.\nSamim tim ova fantomska firma je zemljište na 99 godina dobila za tričavih milion evra, a radi se o parcelama u gradskoj industrijskoj zoni ukupne veličine skoro deset hektara!\nDa li zato što pljačku državne imovine nije uspeo da do kraja sprovede i jeftino kupljeno zemljište preproda za skupe pare, ili zato što sa vrhom svoje Demokratske stranke nije uspeo da se utali kako treba, tek Predrag Umićević je nedavno smenjen sa mesta čelnog čoveka DS-a u Smederevu.\nNeverovatno: jedna komična fantomska firma dobila na 99 godina deset hektara gradskog zemljišta za tričavih milion evra


Suša i muva prepolovile evropske maslinjake - Bizlife.rs\nSuša i muva prepolovile evropske maslinjake\n10:03 Rim, 10/12/2014\nDrastičan pad prinosa maslina ove godine na jugu Evrope ugrožava opstanak velikog broja proizvođača i izaziva pravu eksploziju cena maslinovog ulja na evropskom, pa i svetskom tržištu.\nU Italiji, maslinjaci u Toskani i Umbriji ovog leta bili su pogođeni izuzetno lošim vremenom, dok je u Španiji, koja je prošle godine dala polovinu svetske proizvodnje maslinovog ulja, na pad prinosa uticalo smenjivanje sušnih perioda sa pustošenjima koje je izazvala "muva maslina", zbog čega će prinosi biti najverovatnije prepolovljeni.\nKako prenose švajcarski mediji, i u francuskoj regiji Provansa ovogodišnji prinosi su zbog delovanja ove napasti pali čak 80 odsto.\nPrema podacima Međunarodnog udruženja proizvođača maslina, veleprodajne cene maslina u 2013. već su povećane 37 odsto, dok bi potrošačke cene, prema njihovoj prognozi, u narednom periodu mogle skočiti i do 60 odsto.\nKako navodi isti izvor, situacija ipak nije katastrofalna u celom svetu. Proizvodnja maslina u Grčkoj i Tunisu ove godine je vrlo dobra, pa se proizvođači maslinovog ulja iz ovih zemalja nadaju da će povećati svoj udeo na tržištu.\nsvet evropa poljoprivreda susa


Otvoren javni poziv za INOVACIJE u oblasti CIRKULARNE EKONOMIJE do 1. februara 2021. – Plodna Zemlja\nOd 1. decembra ove do 1. februara iduće godine otvoren je Javni poziv za inovacije u oblasti cirkularne ekonomija koji su raspisali UNDP Srbija i Ministarstvo zaštite životne sredine u saradnji sa GEF, kako bi podstakli i ubrzali razvoj rešenja i poslovnih modela, koji će praktično doprineti smanjenju emisija gasova sa efektom staklene bašte (GHG) i ublažavanju klimatskih promena.\nJavni poziv za inovacije u oblasti cirkularne ekonomije otvoren je od 1. decembra 2020. godine do 1. februara 2021. godine, a na njega mogu da se prijave lokalne samouprave i javna komunalna preduzeća, privredni subjekti i organizacije civilnog društva registrovani u Republici Srbiji.\nKako bi ispunila ciljeve pristupanja Evropskoj uniji i održala konkurentnost na međunarodnom tržištu Srbija treba da ubrza tranziciju ka cirkularnoj ekonomiji i niskougljeničnom razvoju.\n„Zelena agenda EU za zapadni Balkan“ pokrenuće mogućnosti za finansiranje zelenih preduzeća i projekata. Ovaj poziv, između ostalog, ima za cilj da podrži industriju i poslovni sektor da povećaju svoje kapacitete za privlačenje takvih investicija.\nTakođe, cirkularni poslovni modeli predstavljaju šansu za održivi oporavak poslovnog sektora, posebno malih i srednjih preduzeća, od posledica pandemije COVID-19. Ovo je prilika za preduzeća da planiraju nove, zelene poslovne poduhvate koji će im obezbediti održivost i otpornost na krize u budućnosti.\nTagoviCirkularna ekonomija Javna komunalna preduzeća Kompanije Lokalne samouprave Ministarstvo zaštite životne sredine Zelena preduzeća\nPrelazak na ZELENU EKONOMIJU zahteva promenu regulative POTREBNE izmene Zakona o ambalaži i ambalažnom otpadu


Strana ulaganja u BiH manja za 41 odsto\nSARAJEVO – Direktna strana ulaganja u BiH za prvih šest mjeseci ove godine iznosila su 121 milion evra, što je za 41 odsto manje nego u istom periodu prošle godine, pokazuju preliminarni podaci Agencije za unapređenje stranih investicija BiH.\nBudžetski prihodi RS podbacili 10 odsto\nBANjALUKA – Ukupni prihodi i prilivi u budžetu Republike Srpske, ostvareni na kraju avgusta, iznosili su 963,2 miliona maraka, što predstavlja 90 odsto planiranih prihoda u državnoj kasi, podaci su Ministarstva finansija Srpske.\nUlje ponovo poskupljuje\nSARAJEVO, BANJALUKA – Cijene ulja ponovo rastu u BiH, a nakon što su ih proizvođači i dobavljači u posljednje vrijeme podigli za 15 posto, najavili su novo poskupljenje narednih dana.\nUsporava oporavak globalne privrede\nKVANGDŽU – Oporavljanje globalne ekonomije će se nastaviti, ali tempo njenog rasta će se usporiti, saglasili su se delegati 20 najvećih privreda svijeta (G20) na samitu predstavnika centralnih banaka i ministarstava finansija u južnokorejskom mjestu Kvangdžu.\nZa navodnjavanje RS kredit od 20 miliona KM\nBANJALUKA – Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede RS potvrdilo je da su u toku pregovori sa Svjetskom bankom za realizaciju projekta navodnjavanja u RS i BiH u vrijednosti oko 40 miliona dolara, od kojih je polovina sredstava namijenjena za RS.\nPokrivenost uvoza izvozom 58,8 odsto\nBANJALUKA – Ukupan obim robne razmjene RS s inostranstvom za prvih šest mjeseci tekuće godine, prema podacima Privredne komore RS, iznosio je 2.926.653.000 KM, što je u poređenju sa istim periodom prethodne godine više za 17,3 odsto. Od tog iznosa, izvoz je iznosio 1.083.439.000 KM i povećan je za 34,8 odsto u odnosi na isti\nPrihodi od indirektnih poreza povećani osam odsto\nBANJALUKA – Uprava za indirektno oporezivanje (UIO)/ BiH je za osam mjeseci ove godine korisnicima prihoda sa Jedinstvenog računa rasporedila tri milijarde i 80 miliona KM indirektnih poreza, što je za osam odsto, odnosno za 233 milion KM više nego u istom periodu prošle godine.\nPotreban sporazum o slobodnoj trgovini sa Rusijom\nBANJALUKA – Predsjednik Privredne komore RS Borko Đurić istakao je da bi za proširenje privredne saradnje Srpske i Ruske Federacije bilo potrebno potpisati međudržavne sporazume između BiH i Rusije o slobodnoj trgovini i o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja.\nDirektna strana ulaganja 1,4 odsto BDP-a\nSARAJEVO – U BiH je prošle godine zabilježen priliv direktnih stranih ulaganja u iznosu od 346 miliona KM, što je 1,4 odsto bruto društvenog proizvoda (BDP), saopšteno je iz Centralne banke BiH.\nPlanirana ulaganja u elektroenergetiku 5,5 milijardi KM\nTREBINJE – Strategijom razvoja energetskog sektora RS do 2030. godine planirano je da se u ovaj sektor investira 11 milijardi KM, od čega u elektroenergetiku oko 5,5 milijardi, rečeno je na konferenciji “Ekonomski sektor RS – stanje i perspektive daljeg razvoja – iskustva iz regiona” koju je u četvrtak u Trebinju organizovalo Udruženje ekonomista RS


Poslovni izazov: Srednjoškolci pobedili sa idejom za firmu ‘I ljubimci idu u raj’ - Bizlife.rs\n09:55 Beograd, 07/12/2017\nIdeja o otvaranju agencije koja pruža pogrebne usluge za kućne ljubimce, osvojila je prvo mesto na regionalnom takmičenju srednjoškolaca u preduzetničkim veštinama „Poslovni izazov” održanom u sredu u Beogradu.\nTakmičenje je okupilo više od 100 učenika iz 34 srednje škole iz Beograda, Krupnja, Kučeva, Pančeva, Požarevca, Smedereva i Valjeva, a pobedu je odneo petočlani tim koga su činili učenici beogradske Zubotehničke škole, XIV gimnazije, Pete ekonomske škole, Četvrte gimnazije i Ekonomsko-trgovinske i mašinske škole u Kučevu.\n“Naša firma bi se zvala ‘I ljubimci idu u raj’ a pružali bismo usluge prevoza preminule životinje, nalaženja pogrebnog mesta i obezbeđivanja sanduka. Vlasnici ljubimaca bi mogli da se opredele za jedan od tri paketa, u zavisnosti od finansijskih mogućnosti, a razlika je samo u kvalitetu sanduka i spomenika”, objašnjavaju Marija, Dušan, Nevena, Branislav i Sava – članovi pobedničkog tima.\n“Cilj ovog takmičenja je da se učenicima pruži intenzivno jednodnevno iskustvo koje im omogućava da iskoriste svoje potencijale, nauče kako se radi u timu sa nepoznatim ljudima i razviju svoje prezentacijske veštine dok istovremeno sastavljaju realan biznis plan”, izjavio je Nemanja Glavinić iz organizacije Dostignuća mladih u Srbiji.\nPingback: Topalovići novog doba: Samo je smrt siguran posao (VIDEO) - Bizlife.rs


Projekat novog režima saobraćaja - Општина Прибој\nOpština Priboj je pre mesec dana, na osnovu javne nabavke, potpisala ugovor sa projektantskom kućom “Adomne” iz Novog Sada, o izradi projektno-tehničke dokumentacije budućeg režima saobraćaja u Priboju, kako na državnim putevima kroz grad, tako i na uličnoj mreži naseljenog mesta Priboj.\nDa bi projekat nove tehničke regulacije saobraćaja kroz gradsko područje Priboja, odnosno od table do table, bio što kvalitetniji, danas je u Priboju održan prvi radni sastanak ove projektantske kuće sa predstavnicama lokalne samouprave, odnosno Opštinske uprave, upravljača lokalnih puteva, Saveta za bezbednost saobraćaja, koji je i svojom Strategijom, predvideo rešavanje mnogih spornih tačaka, a sve u cilju unapređenja saobraćaja u našem gradu.\nProjektom nove tehničke regulacije saobraćaja u gradskom delu Priboja, biće ponuđena rešenja za sve do sada uočene sporne tačke na saobraćajnicama, kao što je rešavanje raskrsnica kružnim tokom saobraćaja, pretvaranje ulica u jednosmerne, dvosmerne ili sa zabranom saobraćaja motornim vozilima u određenom vremenskom periodu, ili sa ukidanjem tih zabrana, zatim dodatno regulisanje saobraćaja na tzv. crnim tačkama, pitanje stajališta za javni linijski i taksi prevoz, postavljanje vertikalne i horizontalne, kao i semaforske signalizacije, regulisanje saobraćaja za dostavna vozila, odnosno utovar i istovar robe i još mnogo drugih mogućnosti i rešenja, koja predlože predstavnici lokalne zajednice, a na bazi dosadašnje zvanične statistike, iskustava i zapažanja.\nDa bi iz novog projekta tehničke regulacije saobraćaja u Priboju, kao zakonske podloge, mogla da se crpe nova rešenja, saglasnost na njegovu primenu treba da daju "Putevi Srbije" i resorno ministarstvo u delu državnih puteva kroz naš grad, kao i organi lokalne samouprave u delu novog režima saobraćaja na uličnoj mreži kroz naseljeno mesto Priboj.\nRok za izradu nove projektno-tehničke dokumentacije za regulisanje saobraćaja u gradskom području Priboja je 150 kalendarskih dana, vrednost projekta je oko dva miliona dinara, a sredstva je obezbedila Opština Priboj.


U godišnjem izveštaju Evropske komisije o napretku naše zemlje u evrointegracijama, data je ocena o očuvanju ekonomije u pandemiji i napretku kod reformi poreskog sistema, kaže ministar finansija Siniša Mali\nMinistar Mali kaže da je važno što je Evropska komisija prepoznala da je Srbija učinila najznačajniji pomak u okviru pregovaračkog poglavlja koje se odnosi na oporezivanje.\n- Naime, tu smo imali najviše uspeha, jer smo izvršili usklađivanje Zakona o akcizama, pre svega u delu koji se odnosi na uvoz alkoholnih pića, kao i usled dalje implementacije „Programa transformacije Poreske uprave“. Kao i prethodnih godina, oblast Carinske unije je na dobrom nivou pripremljenosti, a u delu „Finansijskog nadzora“, prepoznato je da smo dobro pripremljeni i da je ostvaren dobar napredak u odnosu na prethodni izveštajni period - rekao je Mali.\nTakođe, novi strateški okvir za „Internu finansijsku kontrolu u javnom sektoru“ je, kaže, široko uspostavljen usvajanjem nove „Strategije reforme javne uprave“ i „Programa reforme upravljanja javnim finansijama“.\n- Prepoznat je i određeni napredak u poglavlju koje se odnosi na finansijske i budžetske odredbe, kao i da se „Program ekonomskih reformi“ dostavlja na vreme, te da su struktura i sadržaj dobro pripremljeni - rekao je ministar.\nEvropska komisija povećala prognozu rasta Srbije: Ove godine 5,3 odsto!\nEvropska komisija: Šta sve EU mora da postigne do 2030.\nKonačno "zeleno svetlo": EU odobrila 14,2 miljarde evra za reforme u Srbiji i regionu\nNdegva: Oporavak Srbije na pravoj putanji\nEkonomija bila spremna za krizu\nMinistar je dodao da je poseban naglasak stavljen i na očuvanje privredne aktivnosti u uslovima pandemije korona virusa.\n- Izveštaj je veoma povoljan u domenu ekonomije, gde je prepoznato da smo napravili napredak. Posebno je istaknuto da smo zahvaljujući izuzetnom rastu u periodu pre izbijanja same krize, uspeli da znatno ublažimo posledice pandemije. Podsetiću da smo 2014. godine bili primorani na teške mere fiskalne konsolidacije, a da smo nakon toga imali četiri godine zaredom suficit u budžetu, koji nam je omogućio da reagujemo odgovorno i blagovremeno - rekao je Mali.\nIstakao je da je ponosan na ekonomski uspeh Srbije, jer marljiv rad i posvećenost postaju vidljivi.\nKako objašnjava, u izveštaju su se posebno osvrnuli na činjenicu da nam je fiskalni prostor napravljen pre pandemije omogućio da obezbedimo značajnu fiskalnu podršku ublažavanjem krize u 2020. i 2021. godini, kao i da značajno povećamo kapitalna ulaganja.\n- Pored mera koje smo sproveli, uvećali smo kapitalna ulaganja, jer time, pre svega želimo da unapredimo životni standard građana. Novi autoputevi, vodovodna, kanalizaciona mreža, fabrike za prečišćavanje vode, donose samo dobro. Pored toga što se na taj način zapošljava srpska građevinska industrija, benefiti su dugoročni - naveo je Mali.\nKako je rekao, to znači, između ostalog, još više investitora, odnosno još više radnih mesta, širom Srbije.\nTo znači da prestajemo da budemo fokusirani isključivo na veće gradove, posebno na prestonicu, dodao je Mali.\n- Cilj je da ravnomerno razvijamo našu zemlju i da veoma brzo, do kraja 2025. godine prosečna plata bude oko 900 evra, a penzija oko 430 evra - naveo je ministar i podsetio da je to predviđeno planom "Srbija 2025".\nIstakao je da je ponosan na očuvana radna mesta, posebno jer je stopa nezaposlenosti, uprkos pandemiji 2020. godine bila smanjena.\nRekao je da je prepoznato i da postoji napredak u delu poreskih reformi, kao i prilikom privatizacije državnih banaka.\n- Važno je napomenuti da je vidljiva stabilnost bankarskog sektora, kao i da je ocenjeno da je rast pozajmljivanja bio značajan, usled monetarnih olakšica, moratorijuma na kredite i mera za pospešivanje likvidnosti. To je bio samo deo mera kako bismo očuvali i radna mesta i rad naše privrede. Podsetiću da su tri paketa mera podrške prošle i ove godine ukupno vredna oko osam milijardi evra. Prvi put se dogodilo da Srbija ima novca, ali i da Srbija daje, ne samo privredi, već i građanima - naveo je on.\nPodsetio je da od 1. novembra kreće isplata 30 evra svim prijavljenim punoletnim građanima, a da će dodatnih 20 evra pomoći biti uplaćeno u decembru, kao i da penzioneri u februaru ili martu sledeće godine mogu očekivati 20.000 dinara.\nMinistar je zaključio da se dobri rezultati ne dešavaju slučajno, već da su rezultat ozbiljnog promišljanja i posvećenosti unapređenju čitave oblasti javnih finansija, a da preporuka otvaranja dva klastera - 3 (konkurentnost i rast) i 4 (zelena agenda i održiva povezanost) dodatno potvrđuju da su sve odluke koje se donose ispravne, dobro pripremljene i usmerene ka kreiranju bolje budućnosti građana Srbije.\nKreće isplata 20 evra: Penzioneri kao i uvek prvi na listi\nČekate li 13. platu? U Evropi "obavezan“ dodatak pred Božić, u Srbiji nije baš tolika retkost\nEvropska komisija Siniša Mali reforme poreski sistem evrointegracije


Igralište za male sportove predato Bagremarcima - Humanitarniradio.inf\nOvo je nastavak kampanje koju sprovodi grad Kragujevac i najlepši je deo mog posla zbog kojeg volim ovo za šta sam zadužen. Apsolutna je privilegija da građanima možemo da priuštimo ono što im je stvarno potrebno, kazao je Predrag Stevović, član Gradskog veća za sport. Svakom delu grada je neophodna dobra infrastruktura bez obzira da li komunalna ili sportska. Posvećeno ulazim u sva naselja u gradu i radim na revitalizaciji, obnovi, razvoju sportske infrastrukture. Bagremar je bio na listi prioriteta jer u taj deo grada, kaže Stevović, godinama se ništa nije ulagalo i zato je zaslužio i više.\nOvo je prva faza jer u sledećoj radimo projekat za osvetljenje terena što će dati potpuno novu dimenziju. Naš plan je da vratimo sport u ovo naselje organizovanjem sportskih turnira. Podrška grada i gradonačelnika je neprekidna za ovakve projekte i zato nećemo tu ni stati već u sledećim koracima sredjujemo igralište za decu. U svemu tome naš pouzdan partner i izvođač radova je preduzeće Šumadija d.o.o., kaže član Gradskog veća.\nU okviru radova ukupne vrednosti oko 450 hiljada dinara urađene su mreže iza golova, rekonstruisani golovi, postavljenje mrežice i urađene su nove tribine. Na sportskim terenima sam proveo najveći deo svog slobodnog vremena. Skoro deset godina otkako je igralište sagrađeno nismo imali teren sa elementarnim stvarima. Mislim da je ovo početak veoma bitan za sport u ovom naselju. Mnogi poznati sportisti su ponikli u ovom naselju i nadam se da je novi početak za neke nove sportiste, kaže Aleksandar Krstić, stanovnik naselja Bagremar.\niyvor i foto : Grad Kragujevac Odeljenje za informativne poslove


Francusko-nemački plan za rešenje grčke krize\nGrčki taksisti štrajkuju zbog plana za fiskalni oporavak u zemlji , Solun, Grčka, 20. juli, 2011.\nLideri Francuske i Nemačke nadaju se da će sastaviti plan za pomoć Grčkoj kako tamošnja vlada ne bi prestala da otplaćuje dugove.\nFrancuski predsednik Nikola Sarkozi putuje danas u Berlin radi na brzinu dogovorenog sastanka sa nemačkom kancelarkom Angelom Merkel, dan pred sutrašnji vanredni samit Evropske unije u Briselu.\nNa dnevnom redu samita biće mogućnost odobravanja drugog paketa finansijske pomoći Grčkoj, povrh medjunarodne pomoći koju je Atina primila prošle godine.\nAngela Merkel juče je izjavila kako ne očekuje da će na samitu Evropske unije biti postignuto neko 'spektakularno' rešenje za finansijske probleme Grčke. Ona je ukazala da će biti potreban čitav niz koraka da bi se grčka ekonomija vratila u normalu.\nI Evropska komisija i Evropska centralna banka upozorile su da će, ukoliko Grčka ne bude u stanju da otplaćuje rate ranije odobrene pomoći, čitava evropska ekonomija pretrpeti ozbiljne posledice. Neki iznose mišljenje da bi deo sredstava novog paketa za izbavljenje mogli da obezbede privatni investitori.\nKancelarka Merkel juče je razgovarala sa predsednikom Barakom Obamom o finansijskoj krizi. Oni su se složili o potrebi da se grčka finansijska situacija efikasno reši kako bi se omogućilo evropskoj i globalnoj ekonomiji da nastave oporavak.


Na teritoriji Vranja i Pčinjskog okruga beleži se pad obolelih od tuberkuloze - JUGPRESS\nPod sloganom „Vreme je“, u Vranju je obeležen Svetski dan borbe protiv tuberkuloze.\nNa teritoriji Pčinjskog okruga se beleži pad obolelih od TBC od 2004. godine do danas. Tako je 2004. godine broj obolelih iznosio 113, a 2016. godine – 31. Najveći broj obolelih je iz područja koja gravitiraju ka vranjskom Dispanzeru, a to su opštine Vranje, Vranjska Banja, Trgovište, kao i iz Kosovskog Pomoravlja.\nTuberkuloza u Pčinjskom okrugu, kao generalno i u Srbiji je pod kontrolom, a stopa oboljevanja je niska. Ovu bolest ne treba posmatrati kao istorijsku, jer je mogućnost oboljevnja od nje realna, pa u slučaju pojave simptoma i znakova sumnjivih na TBC, treba preduzeti odgovarajuće korake u cilju njenog potvrđivanja ili isključivanja.\nPovodom Savetskog dana borbe protiv tuberkuloze, Centar za prevenciju sa polivalentnom patronažom i Crveni krst Vranje su u Distributivnom centru programa narodne kuhinje Crvenog krsta za sve korisnike organizovali besplatne preventivne preglede. Reč je o merenju nivoa šećera iz kapilarne krvi i krvnog pritiska uz podelu zdravstveno-edukativnog materijala i saveta od strane zdravstvenih radnika.\nPrisutnima je skrenuta posebna pažnja da se osobe koje primete tegobe sumnjive na tuberkolozu obavezno jave lekaru, uz pregled svih članova porodice i osoba iz najbližeg okruženja.\nPredstavnici Crvenog krsta Vranje su tokom akcije, u nedelju 24. marta, na obeležavanje Svetskog dana borbe protiv tuberkuloze podelili pomoć korisnicima narodne kuhinje u vidu paketa sa osnovnim životnim namirnicama, sredstvima za higijenu, odećom i obućom.\nNajčešći simptomi plućne TBC su umor, povišena temperatura, pojačano znojenje naročito noću, smanjenje apetita, mršavljenje, dugotrajan kašalj, iskašljavanje, nekad i pojava krvi u ispljuvku.\nProcenjeno je da je ukupno 10 miliona ljudi obolelo od tuberkuloze u 2017. godini, od toga oko milion dece.\nZnačajan pad oblelih od TBC u Srbiji je postignut u desetogodišnjem periodu sprovođenja projekata “Kontrola tuberkuloze” od 2004. do 2015. godine u organizaciji Ministarstva zdravlja. U tom periodu je stopa oboljevanja od TBC u Srbiji skoro prepolovljena, te danas naša zemlja ima nisku stopu oboljevanja od TBC, odnosno ispod 20 obolelih godišnje na 100.000 stanovnika.


Obilježavanje Dana šehida u Potočarima: Pozvane porodice preživjelih da prisustvom uveličaju događaj\nGrađani Srebrenice u Memorijalnom centru Potočari i ove godine tradicionalno će obilježiti Dan šehida.\nOrganizacija porodica šehida i poginulih boraca općine Srebrenica i Medžlis Islamske zajednica Srebrenica tako će počast nevino ubijenim žrtvama odati učenjem tevhida za žrtve genocida kao i na drugi način.\n– Svake godine Dan šehida obilježavamo u Memorijalnom centru Potočari, i ove godine ćemo imati vjerski program koji počinje u 12 sati. Pozivam porodice preživjelih da svojim prisustvom uveličaju ovaj događaj – kazao je za Fenu glavni imam Medžlisa Islamske zajednice u Srebrenici Damir ef. Peštalić\nNakon obavljanja vjerskog programa i klanjanja podne-namaza, porodice će posjetiti mjesne šehitluke u Kazanima, Gornjim Potočarima, Starom gradu, Bojni i šehidskom mezarju na Kragljivodi, gdje će biti proučen Ja-sin.\ndan sehidaMemorijalni Centar PotočariPotočariSrebrenica\nDuraković: SNSD godinama ima svoje saveznike među Bošnjacima Prijedora\nŠKOLSKI PRIMJER LICEMJERSTVA: Bešlić čestitao Bajram, a zabranio klanjanje bajram-namaza


PR: San ili stvarnost?\nYou are at:Home»Prethodna izdanja»2007»14»PR: San ili stvarnost?\nSa procesom demokratizacije i ponovnog uključivanja zemalja sa područja bivše Jugoslavije u svetsku zajednicu, oseća se sve veća potreba za stručnjacima za odnose s javnošću koji će biti spremni da prihvate nove izazove u novom milenijumu. Pa ipak, u otežanim uslovima privređivanja u procesu privredne transformacije i privatizacije, izgleda da mnoga naša preduzeća i institucije još uvek ne znaju da li je za njih Public Relations san ili stvarnost.\nImajući u vidu da, kao što tvrdi Arthur W. Page, ” svaki posao u demokratskoj zemlji počinje sa dozvolom javnosti i nastavlja se uz odobravanje javnosti “, jasno je da našim stručnjacima za odnose s javnošću predstoji važan zadatak da osvajaju naklonost i podršku domaće i svetske javnosti. Sve uspešne internacionalne kompanije i državne institucije koje su sada glavni akteri na međunarodnoj sceni već imaju dugu tradiciju u poslu izgrađivanja dobrih odnosa s javnošću.\nPublic Relations je profesija sa sve važnijom ulogom u procesu stvaranja međusobnog razumevanja i poverenja između raznih organizacija i institucija sa celokupnom javnošću. U procesu demokratizacije društva stručnjaci za PR daju značajan doprinos stvaranju uslova za prevazilaženje čestih konflikata i za ravnopravan dijalog. U vremenu složenih i brzih promena u društvu imaju posebno važnu ulogu u procesu uspostavljanja efikasne profesionalne saradnje sa predstavnicima medija radi objektivnog informisanja javnosti.\nRazvoj profesije PR može da se prati u SAD još od 1923. godine, kada je Edvard Bernejs (Edward L. Bernays) napisao prvi priručnik i održao prvi PR kurs na Univerzitetu u Njujorku. Bernejs se više nego bilo ko drugi može smatrati “ocem” profesijePublic Relations (PR). Osim što je održao prvi kurs za PR i napisao prvu knjigu u oblasti odnosa s javnošću, osnovao je prvu agenciju za PR i u svojoj uspešnoj dugogodišnjoj praksi borio se za primenu etičkih normi i profesionalnih standarda u PR praksi. Lista njegovih klijenata zvuči kao sažeta lista “Ko je ko” u poslednjih 100 godina: Karuzo (Caruso), Nižinski (Nijinsky), Samjuel Goldvin (Samuel Goldwyn), Henri Ford (Henry Ford), Tomas Edison (Thomas Edison)… Bernejs je napisao tumačenje pojma PR u Enciklopediji Britanika, a u magazinu “Life” proglašen je jednim od sto najuticajnijih Amerikanaca dvadesetog veka uz Martina Lutera Kinga i Alberta Ajnštajna.\nU svojoj njujorškoj PR agenciji, koju je osnovao 1919. godine sa budućom suprugom Doris Fleischman, uveravao je sve da konsultant za PR treba da ima aktivnu ulogu u formulisanju i kreiranju poslovne ili političke strategije. Ovu tezu argumentovao je u svojoj inspirativnoj knjizi ” Oblikovanje javnog mnjenja ” 1923. godine, a knjiga je od tada postala obavezno štivo generacija studenata koji su se školovali za PR stručnjake. Bilo je potrebno mnogo godina da se PR prihvati u svetu kao profesija i da se potpuno odvoji od novinskih agencija i propagande.\nDanas, odnosi s medijima još uvek predstavljaju važan deo mnogih PR programa, ali PR pre svega ima status nezavisne profesije koja čini sastavni deo strategijskog upravljanja.\nMisija stručnjaka za PR\nVeoma je važno da se napravi razlika između odnosa sa javnošću koji su tu svuda oko nas i profesionalne prakse odnosa sa javnošću koju je Bernejs opisao kao “umetnost u službi nauke”. PR mora da bude osmišljen, strateški planiran, oprezan i balansiran program u skladu sa ciljevima i strategijom organizacije za čiji se račun sprovodi. Iskustva uspešnih šalju jasnu poruku svim akterima na tržištu da treba da pripreme strategiju komunikacije i da obezbede budžet za Public Relationsaktivnosti.\nSve uspešne kompanije, preduzeća i institucije, profitne i neprofitne organizacije, vladine i nevladine organizacije, uspostavljaju određeni nivo aktivnosti i kvaliteta u njihovim odnosima sa javnošću, nezavisno od toga da li to žele ili ne.\nStručnjaci za odnose s javnošću traženi su u svim oblicima organizacija, od preduzeća i uslužnih organizacija, preko školskih, neprofitnih organizacija, humanitarnih, zdravstvenih i državnih institucija, do religioznih institucija. Izgledalo je da stručnjaka za PR još jedino nema u pustinji… a onda su ih turističke agencije poslale i tamo, sa satelitskim telefonima, da se nađu na usluzi turistima za koje su organizovali obilazak pustinje u džipovima.\nSvima koji žele da budu uspešni jasno je da bi njihova pasivna uloga u odnosima sa javnošću značila da svesno prihvataju preveliki rizik i neizvesnost oko ishoda u formiranju javnog mnjenja. Ako aktivno kontinuirano planiraju i organizuju svoje odnose sa javnošću, veće su i šanse da efikasno komuniciraju, da željene poruke prenesu važnim ciljnim grupama, da ih javnost pravilno razume, da obezbede podršku medija, da izgrade dobar imidž, da uspešno pregovaraju i lobiraju i da utiču na kreiranje javnog mnjenja i osvoje naklonost javnosti.\nPo ocenama vojnih analitičara i vojnih stratega NATO, objavljenim u stručnoj publikaciji (PRSA Tactics), “stručnjaci za PR i odnosi sa medijima imali su u događajima na Balkanu važniju ulogu nego sva angažovana vojna sila”.\nInternet i elektronske komunikacije, dizajnirane web strane i mogućnost interaktivne komunikacije imaju veliki uticaj na strukturno prilagođavanje organizacije rada PR stručnjaka u internim PR odeljenjima i PR agencijama. Sve češće se govori o virtualnim komunikacijama, virtualnim sagovornicima i virtualnim PR kancelarijama.\nPri tom, ubeđivački karakter PR aktivnosti dominira u strategijama komunikacije kompanija. U stvaranju programa za PR proizvoda i usluga, uloga stručnjaka za PR postaje presudna. Prvi korak je stvaranje identiteta uspešnih kompanija i prestižnog imidža robnih marki. Kad se postigne prepoznatljivost robnih marki i pozicioniranost proizvođača među konkurentima na tržištu slede PR akcije usmerene na promovisanje stvorenog imidža: specijalni događaji, sponzorstva, donacije, nagradne igre, sajmovi, degustacije i testiranje proizvoda, vezivanje za slavne ličnosti i sl.\nU procesu stvaranja preferencija potrošača i kreiranja podrške javnosti od posebnog su značaja službe za odnose sa potrošačima, zaštita interesa potrošača, servis i reklamacije, briga proizvođača za standarde kvaliteta i zdravlje potrošača, lansiranje aktuelnih svetskih trendova, zaštita čovekove okoline, internacionalizacija ukusa, navika, stvaranje statusnih simbola, glamura i želje za prestižom…


Srbija je neodlučna u pogledu svog identiteta kao države, smatra Kurt Volker iz Centra za analizu evropske politike (CEPA)\nZapadni Balkan u poslednjih deset i više godina nije na spisku gorućih pitanja na dnevnom redu američke i evropske spoljne politike. Međutim, nekoliko dugotrajnih, nerešenih pitanja preti da eskalira do oružanog sukoba, tvrde poznavaoci ovog tradicionalno nestabilnog regiona, među njima i Kurt Volker, ekspert Centra za analizu evropske politike (CEPA). Volker je svojevremeno bio član tima Ričarda Holbruka, koji je sa Karlom Biltom, bivšim švedskim premijerom, postigao Dejtonski mirovni sporazum 1995.\nKurt Volker pomno prati kretanja u regionu:\n“Rekao bih da Zapadni Balkan ne samo da ne stoji na mestu, već nazaduje. U Crnoj Gori je došlo do promene vlasti, koja je sada prosrpska i proruska. Vidimo kako Rusija uspeva da širi svoj uticaj na Balkanu pomoću Srbije i putem Srpske pravoslavne crkve”, ističe Volker.\nPrema njegovim rečima, Rusija vodi agresivnu politiku sa ciljem da spreči evroatlantsku integraciju Zapadnog Balkana. Naš sagovornik, međutim dodaje da taj proces iziskuje i aktivniju ulogu Evropske unije.\n“U poslednjih deset godina, sama Evropa usporava proces primanja novih članica. Crna Gora, Makedonija, kao i Srbija trebalo bi da streme članstvu u uniji, ali taj proces je uveliko usporen”, dodaje Volker.\nUočljiv zastoj na putu ka evropskoj integraciji beleži Srbija, ističe Volker:\n“Razlog je neodlučnost Srbije u pogledu svog identiteta kao države. Nakon raspada Jugoslavije, Srbija se našla pogođenom zbog gubitka teritorije i smanjenog uticaja. Pokušala je da povrati svoj status na način na koji ne samo što je doveo do gubitka Kosova, već i do izrazitog negodovanja Evrope i SAD zbog postupaka Beograda. Srbija danas varira dok nastoji da povrati uticaj u regionu, oslanjajući se na Rusiju i Kinu s jedne strane, dok najavljuje pro-evropsko opredeljenje s druge. Sve dok ne razreši tu dilemu, Srbija ne može da postane integralni deo Evrope”.\nZapadni lideri ističu da Srbija pripada Evropi, i pozivaju je na okretanje demokratskim procesima i tržišnoj ekonomiji, dodaje naš sagovornik, koji takođe ističe da dalja stabilnost Zapadnog Balkana možda najviše zavisi od ruskog mešanja, i to u Bosni Hercegovini.\n“Nedavno smo čuli šefa ruske diplomatije Sergeja Lavrova (u Beogradu) kako vodi raspravu o Republici Srpskoj i govori da Bosna i Hercegovina treba da se okrene neutralnosti u spoljnoj politici zbog Republike Srpske”.\nPoznato je da Rusija razvija ekonomske veze i vrši obuku vojnika u Republici Srpskoj.\nMeđutim, Volker glavni razlog nestabilnosti u BiH, nalazi u samom Dejtonskom mirovnom sporazumu:\n“Dejton je bio neophodan za zaustavljanje rata, ali je stvorio državu zasnovanu na tročlanim strukturama i izričitoj suverenosti pojedinačnih etničkih grupa, što neminovno vodi do međusobnog blokiranja i kontinuiranog zastoja. Dok ne budemo imali neku vrstu međunarodne konferencije za ažuriranje Dejtonskog sporazuma, država BiH ostaje onesposobljena”.\nSrbija ne učestvuje u destablilzaciji Bosne i Hercegovine, kaže Volker, ali ne isključuje mogućnost dubljih poremećaja.\n“Ukoliko se nešto drugo dogodi, Srbija će vrlo brzo skočiti u odbranu Republike Srpske i bila bi spremna da apsorbuje Republiku Srpsku“.\nPovodom interesa Hrvatske u BiH, Volker napominje:\n“Hrvatska, kao članica EU i NATO-a bila bi mnogo opreznija u podsticanju poremećaja u državi Bosne i Hercegovine ili prihvatanju bilo kakvu vrstu nezavisnosti ili zajednice sa Zapadnom Hercegovinom. To bi došlo u obzir jedino na kraju vrlo dugog pregovaračkog procesa koji bi imao međunarodnu podršku”.\nTakav razvoj događaja vratio bi Zapadni Balkan u dane etničkih sukoba, umesto napretka multietničkih društava zasnovanih na demokratskim principima, zaključuje Volker.


Vučić obećava 1,3 milijarde evra od koncesionara - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Vučić obećava 1,3 milijarde evra od koncesionara\nBugari ne mogu za sofijski aerodrom da uzmu 600 miliona evra, a srpske vlasti najavljuju duplo više za beogradski\nVučić obećava 1,3 milijarde evra od koncesionara\nAko bi se ovo ostvarilo, to bi bio odličan posao, kaže Dragovan Milićević * Skeptičan sam prema investicijama od 700 miliona evra, ističe Ljubodrag Savić\nNa gostovanju javnom servisu premijer Aleksandar Vučić saopštio je fantastične planove za Aerodrom „Nikola Tesla“ po kojim bi investitor, odnosno koncesionar trebalo da u narednih 25 godina isplati državi i uloži u infrastrukturu ukupno više od 1,3 milijarde evra.\n3Piše: M. Obradović 18. februara 2017. 19.00\nNaime, on je uveren da će država od koncesionara dobiti 350 do 400 miliona evra jednokratne naknade unapred što je 14 godišnjih dobiti ostvarenih u 2015. ili 2016. godini (kako je nedavno izjavio direktor aerodroma). Zatim Vučić računa na godišnju koncesionu naknadu od četiri do 16 miliona evra, a u proseku 10 miliona evra u narednih 25 godina, što je još 250 miliona evra koje bi završile u državnoj kasi (ili još deset godišnjih dobiti iz 2015). I pored toga takođe se očekuje još 713 miliona evra investicionih ulaganja koje bi koncesionar imao da uloži u aerodrom u ovom periodu, između ostalog u obnovu postojeće piste, i u pomoćnu ili drugu pistu kako već bude odlučeno. Pored toga, ranije su spominjani planovi o izgradnji novog terminala, zatim kargo centra, kao i aerodromskog hotela.\n17 miliona putnika – konzervativno\nPremijer je izjavio da bi već 2020. godine aerodrom trebalo da opslužuje osam miliona putnika, a pomoćnik ministra za saobraćaj Zoran Ilić je nedavno rekao da će aerodrom morati da se proširi kako bi primio 17 miliona putnika za 25 godina i to prema konzervativnom scenariju konsultanata.\nCeo plan deluje fantastično, budući da bi investitor morao da u narednih 25 godina ostvari neto dobit od 1,3 milijarde evra odnosno 52 miliona evra godišnje u proseku samo kako bi ispunio svoje obaveze iz eventualnog ugovora. Ne treba zaboraviti da bi tih 52 miliona evra bila dobit samo za 83 odsto vlasništva nad aerodromom koje bi država ustupila koncesionaru, dok bi preostalih 17 odsto akcija koje pripadaju građanima Srbije i institucionalnim investitorima takođe imale pravo na svoj udeo u dobiti. Ovo znači da bi ukupna neto dobit aerodroma svake godine u narednih 25 godina morala biti bar 62 miliona evra. Naravno, niko ne dolazi ovde da radi za džabe, pa treba ukalkulisati i dobit za operatera aerodroma.\nI mada je Aerodrom „Nikola Tesla“ izuzetno profitabilan, prema godišnjem izveštaju za 2015. godinu neto profitna marža je iznosila čak 40,55 odsto, dok je prosek za celu industriju (prema podacima Saveta međunarodnih aerodroma) u 2013. bio 16 odsto, ostaje pitanje koliko profita zaista može doneti i za koncesionara.\nDobar primer bi mogao biti sofijski aerodrom za koji je raspisana koncesija još u oktobru 2015. godine, a koja je trebalo da bude realizovana do aprila prošle godine. Međutim od tada je četiri puta produžavan rok sada do maja ove godine. Država je tražila za 35 godišnju koncesiju jednokratnu uplatu od 281 miliona evra, kao i godišnju naknadu od oko pet miliona evra, što bi u ovom periodu iznosilo 175 miliona evra ukupno. Na kraju, Vlada Bugarske zahteva i investicije u infrastrukturu od najmanje 155 miliona evra u ovom periodu. Sveukupno to iznosi oko 600 miliona evra, više nego dvostruko manje od planova naše države i opet se muče sa realizacijom ove koncesije. Takođe, radi se o veoma uporedivim aerodromima jer je prošle godine sofijski aerodrom uslužio 4,98 miliona putnika, a beogradski 4,92 miliona putnika.\nEkonomista Dragovan Milićević smatra da ukoliko bi se ostvarili brojevi koje je premijer saopštio to bi bio više nego dobar posao.\n„Aerodrom je izuzetno profitabilan, u 2015. godini računajući amortizaciju ostvario je 37 miliona evra dobiti. Ipak, da investitor ovoliko isplati državi uz 700 miliona evra investicija, diskutabilno je da li će neko prihvatiti. To bi značilo više nego udvostručen promet u 25 godina. Uz godišnji rast od četiri do pet odsto aerodrom može zaraditi 1,5 milijardu evra u narednih 25 godina“, kaže Milićević, dodajući da smo imali i ranije raznih obećanja o milijardama koja se nisu ispunila.\nNeuspela zlatna koka\nTakođe i sami imamo primer neuspele prodaje još jedne „zlatne koke“ Telekoma Srbija zato što ponuđena cena nije ispunila očekivanja države.\nDrugo pitanje je da li bi i sam Aerodrom bez koncesionara da investira. U poslednjih pet godina, kako stoji u odgovoru Aerodroma „Nikola Tesla“, uloženo je više od 6,2 milijarde dinara, a samo u 2016. oko 2,3 milijarde dinara i to sve iz sopstvenih prihoda, bez kreditnog zaduživanja. Da Aerodrom ima para pokazuje i namera da kao deo konzorcijuma kupi Sava centar za 30 miliona evra.\nLJubodrag Savić, profesor na Ekonomskom fakultetu u Beogradu, slaže se da se radi o dobrom, profitabilnom preduzeću što je razlog baš da se ne daje u koncesiju.\n„Država treba da se rešava loših preduzeća, a da zadrži kontrolu u profitabilnim. U suprotnom imaćemo situaciju da država uzme pare za Aerodrom pa ih onda baci u RTB Bor. Mislim da to nije rešenje. Takođe, taj plan da se uloži 700 miliona evra u infrastrukturu mi deluje previše optimistično. Iskustva nekih drugih aerodroma pokazuju da koncesionar malo našminka postojeće kapacitete, podigne cene i onda uzima pare. Ne vidim razlog da se lišavamo ovakvih resursa, posebno što se radi o prirodnom monopolu. Prodaja nekog manjinskog paketa ili dokapitalizacija uz pravo upravljanja je u redu, a aerodrom može i sam da se zaduži za investicije posebno u ovo vreme niskih kamata“, napominje Savić dodajući da strane kompanije ne dolaze ovde da daju pare nego da zarade.\nAerodrom Nikola Tesla, bugariBeograd\n18. februara 2017. u 19.41\nDrzava treba da se resi losih preduzeca i da zadrzi kontrolu..\n18. februara 2017. u 20.06\nKoncesija siguran izvor prihoda od aerodroma na duži period.\nBranislav Stojanović kaže:\n20. februara 2017. u 09.11\nČuj "Vučić obećava…" hahahaha


Puno više proizvoda susjeda: U tržnim centrima u BiH samo 26 posto domaćih proizvoda\nU tržnim centrima u BiH od prehrambenih proizvoda samo 26 posto čine domaći, podaci su istraživanja Udruženja "Kupujmo i koristimo domaće".\nPredsjednik ovog udruženja Admir Kapo izjavio je Srni da je zastupljenost domaćih proizvoda realno još manja od ovog procenta, s obzirom da se u tim objektima prodaju i dječje igračke, namještaj, tekstil.\n"U ovom trenutku možete naći puno više robe iz Slovenije, Srbije i Hrvatske, nego naše", dodao je Kapo i ocijenio da je najbolji način za rješavanje nedovoljnog prisustva domaćih proizvoda na tržištu BiH zagovaranje reciprotitetnog izvoza u zemlje odakle se plasiraju robe u BiH.\nPrema njegovim riječima, Zakonom u unutrašnjoj trgovini Federacije BiH, u ovom entitetu je predviđeno da najmanje 50 posto proizvoda na policama u tržnim centrima bude domaćeg porijekla i to onih koje BiH može ponuditi.\n"Riječ je o mesu i mesnim prerađevinama, mlijeku i mliječnim prerađevinama, prerađevinama vode, bezalkolholnim pićima, tjesteninama i sezonskom voću i povrću, gdje BiH bez problema može plasirati 50 posto", naveo je Kapo.\nOn očekuje da bi u proceduru uskoro trebao da bude upućen novi nacrt ovog zakona, koji bi, također, pokušao da izjednači položaj domaćih i stranih proizvođača u BiH.\nKapo je ocijenio da su kazne za prekršioce ovog zakona prilično niske i da bi "trebalo napraviti adekvatne kazne".\n"Potrebno je izmijeniti i način plaćanja proizvođačima robe, odnosno da to ne bude kao dosad - nakon 90 ili 120 dana", dodao je Kapo, pojasnivši da je, nažalost, riječ o borbi za dio tržišta u vlastitoj državi, što je apsurdno.


Naslovna/Društvo/Omarska želi nazad status opštine\n“Privrednici i građani su stali iza ove inicijative, prvi put smo jedinstveni po ovom pitanju, što ranije nije bio slučaj”, rekao je Romanić.\n“To je zdrava priča, koja okuplja ljude u Omarskoj, smatramo da bismo kao posebna lokalna jedinica daleko bolje funkcionisali nego što je to trenutno slučaj”, rekao je ovaj mještanin.\n“Na sljedećem sastanku Upravnog odbora biće izabran i predsjednik. U proceduri dobijanja statusa opštine vodićemo se primjerom opštine Stanari”, kaže ovaj mještanin.\n“Svi smo se samoinicijativno organizovali i imamo zajedničke interese za dobrobit Omarske. Mislim da tu postoji ekonomska opravdanost na osnovu nekih ranije rađenih analiza”, kaže ovaj mještanin.\n“Imamo informaciju da je u Omarskoj održan neki skup, ali bez zvaničnog obraćanja se ne možemo izjašnjavati”, rekli su u Gradskoj upravi Prijedor.\nAkcija za pomoć u liječenju Vlade Borkovića


Nemanja Stevanović stavio kolege u spot – Poznati.info\nNemanja Stevanović stavio kolege u spot\nNemanja Stevanović rešio je da stavi tačku na odmor nakon rođenja ćerkice Maše, i vrati se publici koja ga željno očekuje. Iako mu se osladilo odmaranje sa suprugom Jelenom i ćerkom Mašom, mlada zvezda vraća se publici sa novi singlom “Sipaj u čašu druže“.\nI kako ovaj povratak ne bi bio običan, Nemanja je odmah snimio spot koji će po svemu biti drugačiji od ostalih koje smo imali prilike da gledamo od njegovih kolega.\nNaime, Stevanović je odlučio da napravi nešto što će odmah skrenuti pažnju javnosti na pesmu. Tako će se u video spotu pojaviti njegove kolege Dinča, Rada Manojlović, Nemanja Nikolić, Stefan Petrušić i mnogi drugi.\nAutor: Goran, Foto: Đorđe Stojiljković


Zverev prvi put u četvrtfinalu AO, Pavljučenkova preokrenula protiv bivše šampionke - BIGportal.ba\n27 Januara, 2020 27 Januara, 2020 0147\nNemački teniser Aleksandar Zverev plasirao se u četvrtfinale Australijan opena.\nZverev je u četvrtom kolu nadigrao Rusa Andreja Rubljova u tri seta sa 6:4, 6:4, 6:4.\nNemac će u četvrtfinalu igrati protiv veterana Stanislasa Vavrinke, šampiona iz 2014. godine.\nZverev je odlično servirao protiv Rubljova, kojem nije dozvolio nijednu brejk šansu tokom 100 minuta igre.\nS druge strane, u svakom setu je napravio po jedan brejk, u prva dva iz jedinih šansi koje je imao, dok je treći prelomio nakon četiri propuštene prilike.\nZverev i Vavrinka su u gornjem delu “kostura”, pobednik će se u polufinalu ukrstiti sa boljim iz duela u kojem će Dominik Tim igrati sa pobednikom okršaja između prvog nosioca Rafaela Nadala i jedinog domaćeg aduta Nika Kirjosa.\nRuskinja Anastasija Pavljučenkova plasirala se u četvrtfinale Australijan opena.\nPavljučenkova je posle preokreta savladala Nemicu Anđelik Kerber sa 6:7 (5), 7:6 (4), 6:2.\nRuskinja je pobedom nad šampionkom iz 2016. ponovila svoje najbolje rezultate u Melburnu iz 2017. i prošle godine.\nPavljučenkova će u četvrtfinalu igrati protiv bivšeg broja 1 iz Španije Garbinje Muguruse, koja je u dva seta eliminisala devetu nositeljku Kiki Bertens.\nRuskinja je protiv Kebreb dobro servirala, posebno je bolje koristila drugi servis, ali je prelomila njena igra iz polja jer je napravila dvostruko više vinera – 71:35.


Predsjednik SAD Joe Biden u kancelariji u Camp David tokom današnjeg razgovora sa predsjednikom Rusije Vladimirom Putinom. (Foto: AFP/White House)\nPredsjednik SAD Joe Biden rekao je ruskom lideru Vladimiru Putinu tokom jednosatnog razgovora u subotu da bi ruska invazija na Ukrajinu donijela odlučan i brz odgovor Zapada, kao i da bi izazvala veliku patnju, i umanjila status Rusije u svijetu.\nU najnovijem pokušaju da se izbjegnu neprijateljstva, dvojica lidera razgovarali su telefonom dan pošto su Washington i saveznici upozorili da ruske snage grupisane u blizini Ukrajine mogu da izvrše invaziju svakog trenutka, prenosi Reuters.\nVisoki zvaničnik Bidenove administracije rekao je da je poziv bio profesionalan i sadržajan, ali je naveo da nije bilo suštinskih promjena.\nBiden je rekao Putinu da su SAD spremne za diplomatiju i "druge scenarije", saopštila je Bijela kuća.\nVisoki zvaničnik Bidenove administracije rekao je da su dvojica lidera imala direktan razgovor o svim pitanjima koja su Sjedinjene Države pokrenule u javnosti. Zvaničnik je rekao da ostaje nejasno da li je Putin spreman da nastavi diplomatskim putem.\nAmerička ambasada u Kijevu počela je da evakuiše osoblje. Zvaničnik State Departmenta rekao je novinarima da će konzularne usluge u Ambasadi SAD u Kijevu biti suspendovane od nedjelje.\nState Department je prethodno izdao saopštenje u kojem je upozorio Amerikance da ne putuju u Ukrajinu "zbog povećane prijetnje od ruske vojne akcije" i savjetovao "one u Ukrajini da bi odmah trebalo da napuste zemlju".\nOčekuje se da nekoliko američkih diplomata bude premješteno na sam zapad Ukrajine u blizini granice sa NATO saveznikom Poljskom, čime bi se omogućilo da SAD nastave da imaju diplomatsko prisustvo u Ukrajini.\nPortparolka Ministarstva spoljnih poslova Rusije Marija Zaharova poručlila je u subotu da je Moskva odlučila da "optimizuje" broj svog diplomatskog osoblja u Ukrajini, navodeći kao razlog strah od "mogućih provokacija režima u Kijevu".\nZaharova nije pružila detalje, ali je potvrdila da ambasada i konzulati u Ukrajini nastaljaju da obavljaju ključne funkcije.\nMapa: Lokacije ruskih vojnika u blizini Ukrajine\nPrije razgovora sa Bidenom, Putin je telefonom razgovarao sa francuskim predsjednikom Emmanuelom Macronom, s kojim se ranije ove nedjelje sastao u Moskvi. Tokom sastanka, Putin je rekao da su optužbe da Rusija može da izvrši invaziju svakog trenutka "provokativna spekulacija”.\nMacronova kancelarija saopštila je da će francuski lider takođe razgovarati o krizi sa Bidenom, predsjednikom Ukrajine Volodimirom Zelenskim i njemačkim kancelarom Olafom Scholzom.\nTakođer u subotu, Velika Britanija je pozvala svoje državljane da napuste Ukrajinu, dok su Njemačka i Holandija savjetovali svojim građanima da odu iz Ukrajine što prije.\nMacron je rekao da je ruskom predsjedniku prenio da "iskren dijalog" nije u skladu sa rastućim strahovanjima da će Rusija izvršiti invaziju na Ukrajinu.\nDvojica lidera razgovarala su skoro dva sata, saopštila je kancelarija francuskog predsjednika, koja je navela i da su i Macron i Putin "izrazili želju da nastave dijalog" o tome kako da se "sprovede sporazum iz Minska" u vezi sa nemirnim regionom Donbas, kao i o "bezbjednosnim uslovima i stabilnosti u Evropi”, prenosi AFP.\nSekretar za odbranu SAD Lloyd Austin objavio je u subotu da je naredio privremeno premještanje 160 pripadnika Nacionalne garde Floride, koji su razmješteni u Ukrajini od kraja novembra, prema saopštenju portparola Pentagona Johna Kirbija.\n"Ove trupe, priključene 53. pješadisjkoj brigadi, savjetuju i obučavaju ukrajinske snage u sklopu zajedničke multinacionalne grupe za obuku u Ukrajini", navodi se u saopštenju i dodaje da će ti vojnici biti razmješteni na drugim mjestima u Evropi.\n"Ovaj potez nije naznaka promjene u našoj odlučnosti da podržimo ukrajinske oružane snage, ali će nam pružiti fleksibilnost da uvjerimo svoje saveznike i odvratimo agresiju", ističe se u saopštenju.\nNovinari Glasa Amerike Cindy Saine, Carla Baab i Jeff Seldin učestvovali su u ovom izvještaju. Neke informacije preuzete su od agencija AP, Reuters i AFP.


UNICEF: Zabrinutost zbog dečijih brakova i nasilja nad decom - NOVA portal\nDruštvo Autor:Tanjug27. Oct. 202012:35\nPorastao je broj dece u Srbiji koja su dojena i pohađaju predškolske ustanove, dok zabrinutost i dalje izaziva broj dečijih brakova i raširenost nasilnog disciplinovanja dece, pokazalo je danas objavljeno MICS 6 istraživanje, koje je pokrenuo UNICEF, a sproveo Republički zavod za statistiku (RZS).\nIstraživanje MICS u Srbiji sprovodi se u odnosu na 25 indikatora, koji ukazuju na položaj domaćinstava, žena i dece, a aktuelno je sprovedeno tokom 2019. godine.\nU odnosu na prethodno istraživanje iz 2014. godine, primećeno je poboljšanje kada je reč o dojenju dece, pa je tako danas 24 odsto beba do pet meseci starosti isključivo dojeno, dok je ranije ta stopa bila 13 odsto.\nKada je reč o predškolskom obrazovanju, pet godina ranije je polovina dece iz “opšte populacije” pohađala obdaništa, da bi najnovije istraživanje pokazalo da je je ta stopa sada na 61 odsto.\nRomi sa Vidikovca: Pet puta su nam rasisti razvaljivali kuću\nSa druge strane, MICS 6 istraživanje ukazalo je, prema rečima direktorke UNICEF za Srbiju Dejane Kostadinove, i na oblasti koje izazivaju zabrinutost, a posebno kada je reč o dečijim brakovima i nasilnom disciplinovanju dece do 14 godina.\n“Srbija je prešla značajan put i većina dece u vašoj zemlji ostvaruje svoja prava, ali je najveći izazov dopreti do ugrožene dece i one iz isključenih društvenih grupa. Zato je MICS istraživanje važno,jer sada Vlada, poslovna zajednica i organizacije civilnog društva imaju jasnu sliku gde treba da usmere napore i investicije, kako bi ublažile nejednakosti u društvu”, rekla je Kostadinova na predstavljanju istraživanja.\nRomi u mnogo lošijoj situaciji\nKada je reč o Romima, istraživanje je pokazalo da su brojni pokazatelji i dalje nepovoljniji za pripadnike romske populacije u odnosu na opštu populaciju.\nTako je, recimo, rezultat dela istraživanja sprovedenog u romskim naseljima da je tek osam odsto beba do pet meseci dojeno, za razliku od 24 odsto u opštoj populaciji, da devojčice i mlade žene u romskim naseljima stupaju u brak pre navršenih 18 godina u 56 odsto slučajeva, a 16 odsto pre navršene 15 godine, kao i da je 67 odsto dece do 14 godina u romskim naseljima izloženo nasilnom disciplinovanju, u odnosu na 45 odsto u opštoj populaciji.\n“Prema popisu stanovništva iz 2011. godine, oko 250.000 ljudi se izjasnilo da su Romi, ali neka druga istraživanja ukazuju na to da u Srbiji ima oko 600.000 Roma”, rekao je šef delegacije Evropske unije u Srbiji Sem Fabrici i naglasio da će EU nastaviti da podržava projekte vezane za poboljšanje uslova života Roma.\nOn je podsetio da dosadašnja bespovratna pomoć u tu svrhu iznosi 30 miliona evra i da je u toj oblasti EU najznačajniji donator Srbije.\nMiladin Kovačević: Čekaju nas još tri velika popisa\nDirektor RZS Miladin Kovačević kaže da je zadovoljan time što je institucija kojoj je na čelu pokazala da ima kapaciteta ne samo da prikupi već i da kvalitetno obradi podatke za MICS 6 istraživanje, i podsetio da se spremaju još tri velika popisa.\n“Danas predstavljeno istraživanje radili smo u dva dela tokom 2019. godine, na uzorku od oko 8.000 domaćinstava u opštoj populaciji, i oko 2.000 domaćinstava u romskim naseljima. Verujem da smo pokazali kakve kapacitete posedujemo, i da se možemo ubrojiti u vodeće evropske ustanove. Nas, inače, čekaju još tri popisa – privrede, stanovništva i poljoprivrede, a potom i, nadamo se, novi krug MICS istraživanja”, rekao je Kovačević.\nIstraživanje MICS 6 je sproveo RZS uz tehničku i finansijsku pomoć UNICEF, Populacionog fonda UN, EU i Vlade Srbije.\ndečija pravamics 6Republički zavod za statistikuRomiunicef


POBEDA ZA KRAJ: Rajo Valjekano - Levante\n20. 05. 2022. u 09:01\nRajo Valjekano je izgubio minula dva duela u ligi, kod kuće od Viljareala (1:5) i na gostovanju Majorci sa 2:1. Trenutno se nalazi u sredini tabele na bezbednoj 12. poziciji sa 42 osvojena boda.\n"Žabe" će se od sledeće sezone takmičiti u Segundi, u prošlom kolu su u derbiju začelja pobedili Alaves sa 3:1. Ali trijumf je došao kasno, ostali su u zoni ispadanja na 19. mestu u prvenstvu i ispali iz Primere.\nDomaćin nije pobedio Levante na prethodna dva međusobna duela, pobedom želi da se oprosti od svojih navijača, tako da savetujemo da odigrate keca.\nNAŠ PREDLOG: 1 (kvota 2,00)\nkvote klađenje FK Levante FK Rajo Valjekano tip predlaže\n40 (UZNEMIRUJUĆI VIDEO) Ajkula u Hurgadi ženi otkinula ruku i nogu - nesrećna žena preminula


MMF o povećanju plata i penzija - 381 vesti\nBy RedakcijaPosted on October 19, 2020 October 19, 2020\nU pisanoj izjavi na kraju virtuelne posete Srbiji, u kojoj je izneo preliminarne nalaze, Martejn je naveo da je tim MMF-a vodio “produktivne razgovore” sa vlastima Srbije i postigao dogovor o politikama koje su potrebne za završetak pete, poslednje revizije Instrumenta o koordinaciji politika (PCI). “Uspešan završetak revizije zavisi od ispunjavanja preostalih programskih uslova, kao i odobrenja rukovodstva i Izvršnog odbora MMF-a. Razmatranje na Izvršnom odboru okvirno je zakazano za početak januara 2021. godine”, naveo je Martejn.\nMartejn je naveo da se “realizacija programa generalno odvijala prema planu” i da se ekonomska aktivnost oporavlja posle naglog pada u drugom tromesečju 2020. godine izazvanog pandemijom korona virusa.\n“Monetarne i finansijske mere i veliki fiskalni paket koji su uvedeni kao odgovor na krizu odigrali su ključnu i pozitivnu ulogu u pružanju podrške ekonomiji. Sada se očekuje da će BDP zabeležiti realan pad od 1,5 odsto u 2020. godini, a zatim porast od pet odsto u 2021. godini”, napisao je Martejn.\n“Medjutim, prognoza je i dalje vrlo neizvesna, zbog nepredvidljivog uticaja kretanja epidemije i posledičnih nepovoljnih efekata na ekonomiju Srbije i njenih trgovinskih partnera. Inflacija je i dalje niska i očekuje se da će se u 2021. zadržati u donjoj polovini ciljanog koridora NBS. Bankarski sistem je ostao stabilan, likvidan i dobro kapitalizovan”, piše u izjavi.\n“U tom kontekstu, očekuje se da će ukupni fiskalni deficit biti ispod devet odsto BDP-a u 2020. godini i da će se javni dug zadržati na nivou ispod 60 odsto BDP-a Srbije”, naveo je šef misije MMF-a.\n“Važno je da udeo ukupnih troškova zarada u javnom sektoru u BDP-u zabeleži pad na održivije nivoe, nakon porasta u poslednje tri godine. Potrebno je pažljivo pratiti fiskalne rizike koji potiču od državnih preduzeća i eventualna podrška ovim preduzećima treba da se sprovede transparentno kroz budžet“, naveo je Martejn.\n“Potrebni su kontinuirani napori u pravcu jačanja poreske administracije, upravljanja javnim investicijama, kao i praćenja i upravljanja fiskalnim rizicima. Reforme okvira zarada i zapošljavanja u javnom sektoru, koje u znatnoj meri kasne, treba da se privedu kraju“, piše Martejn.\n“Pozdravljamo napredak ostvaren ka završetku privatizacije Komercijalne banke i podržavamo dalje napore da se privatizuje Petrohemija. Srednjoročni prioriteti u cilju stvaranja uslova za brži rast privatnog sektora i približavanje nivoima dohotka u EU takodje uključuju jačanje vladavine prava i unapredjenje pravosudnog sistema“, dodaje Martejn.\nTag: Međunarodni monetarni fond mmf penzije plate reforme\nPrevious post: Za bolji nastup na YouTube mreži\nNext post: EU: Građani da prihvate 5G


Osim snega i zime decembar nam donosi i viruse i prehlade, Sveti Arhangel Novi Sad\nBlog Osim snega i zime decembar nam donosi i viruse i prehlade\nZavršni meseci u toku godine su obično asocijacija na vreme slavlja, te na donošenje odluka o tome šta ćemo uraditi u toku naredne godine. Međutim, retko ko razmišlja o tome da nam osim zime i snega, decembar mesec neretko donosi i brojne viruse i prehlade. Upravo zato i jeste vrlo važno da naučite na koji način se od toga možete zaštititi, a da biste Novu godinu dočekali u zdravlju.\nKako da se zaštitite od virusa i prehlada u zimskim mesecima?\nSvakako da je jedna od najsigurnijih metoda vakcinisati se protiv gripa, ali postoje mnogi koji su protiv toga, jer se u medijima plasiraju različite informacije o korisnosti, odnosno štetnosti tih vakcina. Samo zato je uvek bolja varijanta opredeliti se za prirodne lekove, koji su odličan način za zaštitu od virusa i prehlada.\nNajbitnije je u to doba, ali i u ostalim periodima godine, raditi na jačanju imuniteta i to naročito kod mališana.\nPostoje brojni prirodni lekovi, koji se u tu svrhu koriste, a pored meda i propolisa, preporučljivo je koristiti đumbir, med i limun, ali i mnoge druge prirodne sastojke u različitim kombinacijama.\nA da biste zaista zimu prošli bez prehlade, valjalo bi i da se ne izlažete riziku, pa ako ne morate, trebalo bi da izbegavate mesta na kojima se okuplja veliki broj ljudi. Naravno da to u većini slučajeva nije baš u potpunosti moguće učiniti, pa je zato vrlo važno da vodite računa o higijeni ruku, a kod dece posebno o higijeni nosa i disajnih puteva. Dakle, ukoliko već morate da budete u kolektivu, poželjno je da često perete ruke, kao i da vlažite nos različitim, relativno prirodnim sredstvima, ali i da prostoriju u kojoj boravite, što češće provetravate.\nNiko ne može da vam garantuje da ćete zaista u toku zimskih meseci izbeći mogućnost da budete zaraženi virusima, ali je na vama da preduzmete sve što je u vašoj moći, kako biste mogućnost za zarazu i prehladu sveli na minimum.\nIsto tako nije preporučljivo opterećivati se tim, ali svakako treba voditi računa i izbegavati sve potencijalne faktore rizika.


UHAPŠEN VINOVNIK BRUTALNOG NAPADA NA ZVEZDARI: Čovjek tek podigao kredit, bezdušno opljačkan na ulici (FOTO/VIDEO) – Sandzaklive najnovije vijesti iz Sandžaka\nUHAPŠEN VINOVNIK BRUTALNOG NAPADA NA ZVEZDARI: Čovjek tek podigao kredit, bezdušno opljačkan na ulici (FOTO/VIDEO)\nobjavio sandzaklive 20. Oktobra 2021., 21:13\nMinistar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin obišao je oštećenog šezdesetčetvorogodišnjeg muškarca i njegovu porodicu i zahvalio im se što su imali povjerenja u svoju policiju i čestitao operativcima Policijske uprave za grad Beograd i Policijske stanice Zvezdara na izuzetnoj brzini i efikasnosti kojom je rasvijetljeno i ovo krivično djelo.\n– U Beogradu ne može da bude dobrih i loših dijelova grada. Svaka ulica mora da bude bezbijedna, nijedan građanin Beograda i Srbije ne može da bude bez zaštite i ne može da bude predmet izvršenja krivičnih djela, a da se krivična djela ne rasvijetle. U Beogradu nema dobrih i loših dijelova, svi Beograđani zaslužuju da budu podjednako čuvani, podjednako bezbijedni i da mogu da žive normalno sa svojom djecom i porodicama – rekao je ministar policije Aleksandar Vulin.\nUhapšeni B. M. se tereti da je juče oko 14.20 časova u Ulici Petra Kolendića u Beogradu oštećenog šezdesetčetvorogodišnjeg muškarca oborio na zemlju, pa iz džepa njegove jakne uzeo veću sumu novca i pobjegao. Na osnovu snimaka koji su se pojavili i na društvenim mrežama, policija je ubrzo identifikovala i uhapsila osumnjičenog.\n(VIDEO) SJENICA: ZMIJA U UČIONICI TEHNIČKE ŠKOLE UZNEMIRILA UČENIKE\n(VIDEO) Kobna pljačka u Nikšiću: Ukradeno oko 400. 000 eura, Mrdak se borio sa n…HronikaRadnik obezbjeđenja Ljubiša Mrdak (50) podlegao je povredama zadobijenim od vatrenog oružja prilikom pljačke ispred Pošte u Nikšiću.Mediji nezvanično …


Vučić sklanja Marka Đurića ŠTO DALJE OD SEBE, zna da mu je ON NAJVEĆA PRETNJA, ili se "Aco Srbine" kandidovalo za ambasadora tapšanjem, ulizivanjem i tvitovanjem? - Politički.rs\nMarko Đurić, direktor Kancelarije za Kosovo i Metohiju biće novi ambasador Srbije u Vašingtonu. Informaciju koja se ovih dana pojavila u srpskim medijima potvrdili su diplomatski izvori.\nJedno od najvažnijih diplomatskih nameštenja tako je otišlo u ruke Vladinom službeniku koji se ponajviše isticao ulizištvom spram predsednika Vučića, piše portal Luftika.\nOvo su neki od kriterijuma koji su, možda, bili odlučujući u ovom izboru, pretpostavlja Luftika.\nKako politicki.rs saznaje, Đurić se od tada, zbog svog neviđenog ulizištva, među saradnicima i osobama iz okruženja predsednika Aleksandra Vučića imenuje i označava kao “ono”, što asocira na ne baš mirisni krajnji produkt varenja, a u međusobnoj prepiski za Đurića koriste skraćenicu AS, izvedenu od Markovog orgazmičnog “Aco Srbine!\nTo što nije omiljen u Vučićevom okruženju a i sam ga Vučić, kad se kamere ugase najčešće tretira kao “ono”, ne znači da Vučić nije svestan opasnosti koja mu preti od Marka Đurića, ma kako Marko izgledao tupavo i bezopasno.\nVučić se plaši pašićevskog pedigrea Marka Đurića, njegove uloge u “Otporu” kao i neraskidivog prijateljstva sa Srđom Popovićem iz Kanvasa, te jake zaleđine i veze sa ambasadama koje Đurić ima zahvaljujući svojoj porodici i poreklu. Aleksandar Vučić je siguran da je Đurić pripreman i spremljen da, kad to bude trebalo, preotme Srpsku naprednu stranku i samim tim ugrozi i njega i njegovu vlast. Jasno je Vučiću da će mu najveći broj najviših naprednjačkih funkcionera prvi zabiti nož u leđa čim dobiju signal od dve najuticajnije ambasade, mnogi su ionako besni jer nisu i neće biti finansijski namireni onoliko koliko misle da zaslužuju, i zato ga šalje što dalje od sebe, kao što je i Đinđić, iz istih razloga, poslao podivljalog Markovog rođaka Milana St. Protića u Vašington za ambasadora, da se bar malo rastereti vampira koji su mu za vratom.\nO precima Đurića i Protića, zbog kojih Srbija i danas jauče, možete više pročitati OVDE.\nDve godine kasnije, piše dalje Luftika, Đurić se istakao i vrlo strastvenim tapšanjem koje je zabeleženo dok je predsednik držao konferenciju posvećenu baš novim izborima na Kosovu.\nLufika.rs/ Dragana Vidić, politicki.rs/ M. Milovanović\nTagged: ALEKSANDAR VUČIĆ, AMBASADA, AMBASADOR, MARKO ĐURIĆ, NIKOLA PAŠIĆ, SAD, SNS, VAŠINGTON


ZNAK kom sledi najveća TRANSFORMACIJA u ovoj godini - Paparazzo\nHomeHoroskopZNAK kom sledi najveća TRANSFORMACIJA u ovoj godini\nJan. 20, 2022 at 11:21 am\nSa početkom nove godine stižu razna predviđanja po pitanju horoskopa i za svaki od dvanaest znakova očekuje se da će ona doneti nešto drugo. Za 2022. godinu jedan znak se izdvaja po tome što se od njega očekuju velike transformacije i promene.\nU pitanju je Škorpija, a ljudima rođenim u ovom znaku astrolozi za godinu pred nama savetuju da se otarase onog što ih onemogućava da napreduju, bilo da je u pitanju nešto fizičko ili metaforičko. Možda su to stare stvari koje vam prave više haosa nego koristi, a možda neki postupci i iskustva koji su vas činili nekada, a sada ste drugačija osoba.\nMoguće je da će vas privući neka osoba koja ne pripada vašem tipu i da će vam ona predložiti neku novu vrstu veze, ali na vama je da odlučite koja promena vam prija, a koja ne. Škorpije su poznate po radoznalosti, te im možda neće biti teško da se prepuste novim izazovima ali, ukoliko je to ipak slučaj, probajte da makar unapredite sebe odbacivanjem onog starog od kog nemate nikakve koristi, prenosi Zadovoljna.rs.


Han: Članice sa Zapadnog Balkana da ne blokiraju druge zemlje regiona - CdM\nHan: Članice sa Zapadnog Balkana da ne blokiraju druge zemlje regiona\nEvropski komesar za pregovore o proširenju Johanes Han založio se da se u pristupnim ugovorima buduće zemlje članice obavežu da neće blokirati druge zemlje iz regiona u procesu pristupnih pregovora.\n“Potrebno je unaprijediti rad na putu do finalne odluke o članstvu, a ta finalna odluka se uvijek donosi jednoglasno”, rekao je Han.\nKaže da je Evropska komisija u svojoj Strategiji o proširenju predložila da se u pristupne ugovore budućih zemlja članica ubaci odredba po kojoj one neće moći da stave veto na zemlje regiona koje se još nalaze u pristupnom procesu.\n“Često smo suočeni sa time da jedna ili dvije zemlje članice, a u pitanju su različite zemlje, imaju različite stavove po nekim pitanjima i potrebno je neko vrijeme da se one ubijede i da se dogovori ono oko čeka su se 26 ili 27 zemalja već odmah usaglasile”, poručio je Han.\nNaglašava da bi se prava “oduzimanja veta” koristila samo u toku pristupnog procesa kako bi se on pospješio dok bi se finalna odluka o ulasku nove zemlje članice u EU i dalje donosila po jednoglasnom principu uz učešće svih zemlja članica.\nTagoviJohanes Han Zapadni Balkan\n5 Komentara na "Han: Članice sa Zapadnog Balkana da ne blokiraju druge zemlje regiona"


Kako saznajemo, oni su potvrdili da je Stefan zadobio veliki broj udaraca u predelu glave i to u kratkim intervalima, ali da je šut u glavu od strane Nikole Bojovića i to dok je Stefan ležao i nije bio nikakva pretnja ni za kog od aktera kritičnog događaja, bio smrtonosan.\nSvoj sud i mišljenje dao je i dr Miomir Krašić, a na osnovu nalaza iz Doma zdravlja u Velikoj Plani, da je maloletni Andrija Filić, brat nastradalog, zadobio povredu donje vilice i vrata i da mu je raskliman zub prilikom nanošenja velikog broja udaraca od strane Nikole Bojovića i Mitra Pandurevića.\nRisimović nije imao vidljivih promena na glavi iako je zadobio najmanje jedan udarac, dok kod optuženih Bojovića i Pandurevića takođe nije bilo nikakvih povreda, sem što su se žalili.\nOdbrana obojice optuženika pokušala da ospori rad stručnjaka\nOdbrana obojice optuženih je pokušala da ospori rad stručnog tima lekara, i sudskog veštaka Dejana Ćirkovića nejasnim i neosnovanim pitanjima, a pored svih izvedenih i jasnih dokaza u predhodnim postupcima.\nSud smatra da je mišljenje ove referentne zdravstvene ustanove validno i da je mišljenje jasno i da ne postoji sumnja u istinitost njihovog iskaza, te da ne postoji zakonska osnova za nekakva dodatna veštačenja.\nSledeći glavni pretres je zakazan za 28. decembar u 9 sati, gde će pismenim čitanjem biti izvedeni svi dokazi, od zapisnika o alko testu u trenutku izvršenja dela, o forenzičkom pregledu lica mesta, o uviđaju i svih drugih zapisnika nadležnih institucija vezanih za ovaj slučaj.\n"Na licima optuženih nema ni trunke kajanja"\nPrema rečima tetke ubijenog Stefana, Javorke Marković, koliko je porodica koja je prisustvovala ročištu mogla da razume, na narednom ročištu biće čitanja izveštaja prekršajnog suda Smederevo kao i rešenja Višeg suda Smederevo o ranijim presudama okrivljenih iz 2016,2017 i 2019 godine, iz čega se vidi da su obojica optuženih poznati Višem sudu već par godina.\n- Ovo bi trebalo da znači da se suđenje privodi kraju i da se presuda približava. Kao što sam već negde napomenula, svaki dolazak na sud i ponovno gledanje snimaka je užasno stresno za roditelje, ali nada u pravdu i izricanje maksimalne kazne ih održava u životu i daje im neku nadljudsku snagu da sve ovo podnesu.\nPosebno ih boli što na licima obojice optuženih nema ni trunke kajanja zbog dela koje su počinili, već osmesi na licu i sreća što vide svoju porodicu. Posebno se ta empatija za svoje bližnje primećuje kod Bojovića, kad vidi svoju sestru, a Stefanovim roditeljima i bratu je to oduzeo - naglašava tetka ubijenog mladića.\nUbijen jer je branio brata\nStefana Filića su, kako je “Blic” izveštavano, 2. februara prošle godine ispred kluba “Brodolom” napali dve godine stariji mladići. Prethodno su se ustremili na njegovog mlađeg brata, a kada je Stefan stao u njegovu zaštitu pokušavajući da smiri situaciju, umesto da odustanu, napadači su se ustremili na njega. Pao je na zemlju, a oni su nastavili da ga udaraju i šutiraju. Nasilnici su zatim pobegli, a prolaznici su pozvali policiju i Hitnu pomoć koja je Stefana sa teškim povredama prevezla u bolnicu “Stefan Visoki” u Smederevskoj Palanci, ali je zbog težine povreda, odmah morao biti transportovan u Beograd. Uprkos borbi lekara Stefan je preminuo.