Maske u KS obavezne na otvorenom prostoru\nMaske u KS obavezne na otvorenom prostoru Istaknuto\nAutor A.J Okt 15, 2020\nZbog povećanja broja zaraženih u Kantonu Sarajevo posljednjih dana, Krizni štab Ministarstva zdravstva KS donio je novu naredbu sa oštrijim mjerama, nego što ih svojom aktuelnom naredbom preporučuje Federalni krizni štab.\nPrema novoj naredbi dozvoljeno je okupljanje ljudi na određenom prostoru na području KS i to ne više od 30 osoba u zatvorenom prostoru i ne više od 60 osoba na otvorenom prostoru.\nNaloženo je i svim pravnim subjektima na području KS da, u skladu s radnim procesima i zadacima koje obavljaju odrede klizno radno vrijeme sa razmakom od pola sata/sat vremena zbog izbjegavanja gužvi u javnom gradskom prijevozu, kao i zbog izbjegavanja gužvi prilikom ulaska i izlaska u/iz poslovnih prostorija.\n- Nalaže se svim pravnim subjektima i fizičkim osobama koje zapošljavaju više od 20 zaposlenika, a koji dosad nisi donijeli krizni plan pripravnosti, da hitno donesu navedeni plan kojim će biti usklađena organizacija rada navedenih subjekata sa datim preporukama i smjernicama Zavoda za javno zdravstvo Federacije BiH i Zavoda za javno zdravstvo Kantona Sarajevo - sljedeći je nalog Kriznog štaba.\nNaredbom je zabranjena organizacija grupnih putovanja za korisnike ustanova socijalne zaštite na području Kantona Sarajevo, koja organizuju ustanove socijalne zaštite i slično.\nNaloženo je i svim osnovnim i srednjim školama u Kantonu Sarajevo da organizuju klizni raspored nastave za učenike i nastavnike s početkom od 7.30 do 9.00 sati radi bolje organizacije javnog prijevoza i izbjegavanja okupljanja većeg broja ljudi na jednom mjestu u isto vrijeme, zbog izbjegavanja gužvi u javnom gradskom prijevozu, kao i zbog izbjegavanja gužvi prilikom ulaska i izlaska u/iz osnovnih i srednjih škola.\nKrizni štab je donio i naredbu u kojoj se naređuje obavezno propisno nošenje zaštitnih maski, preko usta i nosa za zaštitu respiratornog sistema, u zatvorenom i otvorenom prostoru osim sportista na utakmicama, treninzima i sportskim aktivnostima, vozača na biciklu, električnom romobilu i motociklu, kao i druga izuzeća shodno preporukama i smjernicama Zavoda za javno zdravstvo Federacije Bi H i Zavoda za javno zdravstvo Kantona Sarajevo.\n- Za provođenje te naredbe, u skladu sa odredbama člana 8. stav (5) tačka m), a u vezi člana 13a. Zakona o prekršajima protiv javnog reda i mira zadužuje se Uprava policije Ministarstva unutrašnjih poslova Kantona Sarajevo - navode u toj naredbi.\nU slučaju nepoštivanja te naredbe, policijski službenici Uprave policije Ministarstva unutrašnjih poslova Kantona Sarajevo postupit će u skladu sa odgovarajućim odredbama Zakona o prekršajima protiv javnog reda i mira.\n- Ta naredba stupa na snagu danom donošenja i primjenjivat će se od 15. oktobra do 31. decembra - saopćila je Služba za protokol i press KS.\nVeliki udar dva virusa u novembru\t"Bild": Njemačka se tajno priprema za nuklearni rat


Uz jasan strateški plan do škole u jednoj smeni – Podrinske\nUz jasan strateški plan do škole u jednoj smeni\nUPRAVA OŠ „LAZA K. LAZAREVIĆ“ SMATRA DA BI TO DOPRINELO BOLjOJ ORGANIZACIJI RADA\nPlaniranim finansijskim sredstvima od strane Gradske uprave Grada Šapca, u OŠ „Laza K. Lazarević“ iz Šapca u prethodne dve godine realizovan je određen broj aktivnosti.\nKako navodi direktor škole Milan Blagojević, u matičnoj školi je, planiranim budžetom Gradske uprave, opredeljen deo novčanih sredstava za rekonstrukciju, sanaciju i opremanje novog produženog boravka, kao i deo sredstava za uređenje Parka drugarstva, nabavku kancelarijske opreme i nameštaja.\n-Zahvaljujući povraćaju poreza, stanovnici sela su se opredelili za podizanje ograde u izdvojenim jednicama Lazine škole u Metkoviću, spuštanje plafona i krečenje škole u Grušiću i sanaciju sanitarnog čvora u Desiću. Gradska uprava Grada Šapca je svojim finansijskim planom takođe opredelila sredstava za rekonstrukciju novih podova u izdvojenoj jedinici u Varni, čime su se stekli bolji i bezbedniji uslovi za boravak učenika u školi, dok je u Jevremovcu rekonstruisana ograda u dužini od 100 metara pored glavnog puta- kaže Blagojević za „Podrinske“.\nDa bi se stekli uslovi za realizaciju jednosmenskog rada u najvećoj školi u Mačvanskom okrugu – OŠ „Laza K. Lazarević“, što je preporuka i Ministarstva prosvete, a i želja Grada Šapca, neophodno je napraviti jasan strateški plan- projekat i obezbediti finansijska sredstva, navodi direktor.\n-S obzirom na to da je jedini način da bi se ta zamisao ostvarila izgradnja nove škole sa minimum šesnaest novih učionica uz propratnu opremu, sanitarne čvorove, pomoćne prostorije, kancelarije i novu sportsku salu, predlog bi bio da nova škola, ukoliko je moguće, bude blizu postojeće matične, kako bi nastava funkcionisala na adekvatan način i time se obezbedili svi uslovi za uspešno rukovođenje školom. Uprava škole podržava ideju jednosmenskog rada, budući da se na taj način pospešuje kvalitet školovanja, a učenici bi imali više vremena za druge aktivnosti, bezbedniji i prijatniji boravak u školi. Roditeljima i zaposlenima bi bilo lakše, organizovanje i efikasnije obavljanje redovnih zadataka – zaključuje Blagojević.


Danas otvaranje najdužeg visećeg mosta na svetu - Gradjevinarstvo.rs\n18.03.2022. | Tanjug\nNad moreuzom Dardaneli u Turskoj danas će biti zvanično otvoren most "Čanakale 1915" koji je dugačak 4,6 kilometara i spaja Evropu i Aziju.\nOvaj most poznat je i kao "ogrlica tesnaca Čanakale", a svečano će ga otvoriti turski predsednik Redžep Tajip Erdogan na 107. godišnjicu pomorske bitke u Čanakaleu, prenosi Anadolija. To će, kako je navedeno, postati najduži viseći most srednjeg raspona na svetu.\nMost će skratiti vreme putovanja između Azije i Evrope na samo šest minuta, piše list Dejli sabah.\nPutovanje trajektom između evropske i anadolijske (azijske) strane Dardanela traje otprilike 30 minuta, a ponekad se otkazuje zbog olujnog vremena. Pri tome se tokom sezone godišnjih odmora satima čeka u redu na ukrcavanje.\nMost "Čanakale 1915" je najduži viseći most na svetu, ukupne dužine 4.608 metara, sa rasponom između nosećih stubova od 2.023 metra, što je dužina koja simboliše 2023. godinu u kojoj se obeležava 100. godišnjica od osnivanja Republike Turske, koju je utemeljio "otac nacije" Kemal Ataturk.\nIzgradnja je počela u martu 2018. i projekat je koštao ukupno 3,1 milijardu evra, 100 miliona evra više od plana, zbog uticaja pandemije i rasta cena materijala.\nPored smanjenja vremena putovanja, most će obezbediti integraciju luka u regionima Mramornog i Egejskog mora u sve transportne sisteme.\nOvaj megaprojekat, koji je realizovao konzorcijum južnokorejskih i turskih kompanija je četvrti most u Turskoj i peta saobraćajnica koja povezuje Aziju i Evropu, posle Mosta mučenika 15. jul, mosta Fatih Sultan Mehmet, mosta Javuz Sultan Selim, te Železničkog tunela Marmaraj i Evroazijskog tunela, navodi Dejli sabah.


Pravo na sreću - Lični stavovi - Dnevni list Danas\nPočetna » Dijalog » Lični stavovi » Pravo na sreću\nNema ničeg lošeg u migracijama ljudi. Naprotiv, one su sastavni deo celokupne ljudske istorije i doprinos razvoju kroz kulturnu i drugu razmenu je nemerljiv.\n2Piše: Milena Marić 24. februara 2019. 21.26\nLjudi su se oduvek kretali tražeći bolje životne uslove i stvarajući sebi drugačije okolnosti. Odlazili su sa sela u gradove, industrijsko-zanatske centre, u države koje su bile slobodnije od država porekla i time im omogućavale uspešniji život.\nLični stav, milena maricBeograd\n25. februara 2019. u 08.10\nZavisi šta je za koga sreća.\n25. februara 2019. u 13.38\nKada si zaposlen a ne možeš da platiš račune, pa ti izvršitelji vise nad glavom, teško je diskutovati o kategorijama sreće.


ODNOS FRANCUSKE I NATO-A - PREDSEDNIČKI IZBORI U FRANCUSKOJ 2022\nPosted on March 18, 2022 March 18, 2022 by administrator\nODNOS FRANCUSKE I NATO-A\n“Istupićemo iz NATO-a kako nas više ne bi uvlačili u tuđe konflikte“, iznela je jasan stav kandidatkinja za predsednicu Francuske, Marin le Pen insistirajući da Francuska treba da bude sposobna da zastupa sopstvene interese, da se fokusira na svoju nezavisnost. Rezultati predsedničkih izbora 2022. vrlo se željno iščekuju i da bi se saznalo koja je dalja uloga Francuske u paktu koji je u mnogo čemu određivao i određuje njenu političku orijentaciju i strategiju.\nDelujući kao snažna reakcija na Hladni rat i način suprotstavljanja SSSR-u, NATO je nastao kao integrisana vojna komanda koja ima za cilj da odagna strahove od očekivanog nuklearnog rata i bude oštar suparnik Varšavskog pakta. Iako je Francuska jedna od članica koja je osnivač NATO-a od samih početaka njena uloga u ovom paktu je varirala i uprkos posvećenosti kolektivnoj transatlanskoj odbrani uvek je postojala doza sumnje u rad ove alijanse. Još 1966.pod komandom Šarla de Gola, Francuska se povlači iz integrisane vojne komande NATO-a zbog njegovog stava da Vašington koncentriše komandu ove alijanse u svojim rukama i da Francuska ima malo prostora da raspravlja o nuklearnim pitanjima. De Gol je želeo jednako delovanje Francuske i u pogledu SSSR-a i u pogledu SAD-a, a tvrdio je da to NATO Francuskoj to ne omogućava i da je ujedinjenje Evrope moguće samo zajedničkom saradnjom država. Nakon Hladnog rata Francuska učestvuje u brojnim operacijama NATO-a poput onih u Bosni, na Kosovu, u Avganistanu, Libiji itd. Odluka na punopravno učešće u NATO-u na samitu u Strazburu 2009.godine sadržala je i neke uslove koje su smatrali pogodnim za svoj povratak među kojima su najbitniji zadržavanje nuklearne nezavisnosti, nepostojanje trajnog stavljanja pod komandu NATO-a u miru, puna sloboda procene o doprinosima operacijama NATO-a. Bela knjiga iz 2013.potvrđuje neophodnu ulogu Francuske u ovoj alijansi jer je njena odbrambena strategija nedovojiva od zamisli atlantskog saveza i samim tim učešća u institucijama Evropske unije. Samo 2018. Francuska je posvetila 23,66% svog budžeta za odbranu u svrhe NATO istraživanja i smatra se članicom koja pokriva neophodne odbrambene kapacitete i povećava vojni kredibilitet pakta. Međutim, šta je ono što i same kandidate za predsedničke izbore vodi u dileme o odnosu prema NATO-u?\nGlavna skepsa dolazi od spoljnopolitičkih prioriteta SAD-a od kojih Francuzi strahuju s obzirom da ne vide povećane napore SAD-a koji se odnose na bezbednost Evropljana širom sveta. To se pre svega dokazuje premeštanjem američkih trupa iz Afrike i Bliskog Istoka koje Evropa smatra slobodnim prostorom za različite terorističke mreže i nenadanih uticaja. Povlačenje američkih trupa iz Sirije bez ikakve najave 2019.godine bila je još samo jedna stavka koja je dolila nepoverenje u američku administraciju. Bilateralni odnosi sa Ujedinjenim Kraljevstvom i Turskom su takođe bitni za određivanje odnosa Francuske prema NATO-u. Odnosi sa Turskom ozbiljno su poljuljani Erdoganovim delovanjem u severnoj Siriji i njegovim uticajem na odnose Grčke i Kipra.\nS druge strane, Francuska je voljna da pihvati NATO i njegov doprinos pomorskim operacijama u Mediteranu, ali je takođe otkrila da u savremenim izazovima i uslovima novih bezbednosnih rizika izgleda neophodnije da se sruši mogućnost da se Kina nametne kao sajber „izazivač“. Dakle, iz ovog razloga kontrola svemira i sajber prostora mora da pripadne NATO-u u uslovima sve „nadmenije“ kineske spoljne politike. AUKUS koji je koštao Francusku 60 milijardi dolara ,prekid vojno-tehničkog ugovora sa Australijom i okretanje Australije Vašingtonu jedna je od prelomnih tačaka uzdrmanog poverenja Francuske u NATO koja može koštati NATO blokiranja daljih akcija od strane Francuske. Nemalo puta je pokušano stvaranje Evropske odbrambene armije i nesumnjivo je da bi Francuska i danas vrlo rado pokrenula inicijativu, ali tu se uvek nametalo pitanje pomirenja i suprotstavljanja Francuske i Nemačke i da li bi Nemačka zaista odustala od svoje uloge balansa u odnosima Pariza i Vašingtona. Iako je stvaranje AUKUS saveza ponovo pokrenulo pitanje mogućnosti stvaranja evropskih odbrambenih snaga čini se da i sama Francuska nije sigurna da bi mogla da ponese takav teret bez podrške Nemačke u koju se ne može sa sigurnošću pouzdati s obzirom na burnu prošlost koja uvek može ponovo eskalirati.\nI dok Le Pen glasno zagovara napuštanje NATO-a i Makron, kao njen konkurent na predsedničkim izborima 2022. kritikuje alijansu. Široko je odjeknula njegova izjava o moždanoj smrti NATO-a i nereagovanju na delovanje SAD-a u Siriji. Makron naglašava da formiranje bezbednosne zone od strane Turske u Siriji je nepobitan dokaz koji pokazuje da NATO gubi konce iz svojih ruku i da je neophodno preispitati njegovu ulogu. Postavlja se pitanje da li je NATO marioneta koja rešava probleme spoljne politike Sjedinjenih Američkih Država i demonstrira njihovu vojnu i političku nadmoć ili alijansa stvorena za odbranu Evrope i njenih interesa. Njegov predlog i dalje daje prednost jačanju evropske odbrane što su podržale i države poput Estonije i Finske. Prema značajnim istraživanjima francuskog javnog mnjenja izgleda da i građani ili vrlo malo znaju o alijansi ili je ne smatraju posebno značajnom. U svakom slučaju, nesporno je da ćemo pravu sliku odnosa Francuske i NATO-a uskoro saznati i da će nam rezultati predsedničkih izbora 2022. jasno iskristalisati neke od daljih pomeranja odbrambenih snaga na međunarodnoj pozornici.\nPrevious PostPrevious ODRŽANA DEBATA IZMEĐU ZEMURA I ŽADOA\nNext PostNext FRANSOA OLAND PROKOMENTARISAO TOK PREDIZBORNE KAMPANJE


Savo o očajnom poluvremenu, čudi se kako je tim takmičarski "živ" - Sportske.net\nTrener Partizana rekao je da je njegova ekipa "pastorče" i u zemlji i u Evropi.\nKoeficijent Srbije - Partizan doneo bitne bodove, dišemo za vrat Hrvatima!Ocene - Bravo, Uroševiću!"Grobari" jedinstveni u oceni, zna se ko je najbolji u Partizanu!Bravo, crno-beli! Partizan muški do pobede i prednosti pred revanš!Poluvreme - Kad je najpotrebnije, Suma! Koga navijači nazivaju prevarom? (TVITOVI)\nNova, četvrta pobeda Partizana u Evropi ove godine. Crno-beli su uspeli da savladaju Molde na svom terenu rezultatom 2:1.\nSavo Milošević je nakon meča sumirao utiske istakavši da je bilo prilično teško bez ispunjenog stadiona, a videlo se iz njegovog nastupa da je nezadovoljan i igrom i okolnostima u kojima radi.\n"Jako loše smo ušli u utakmicu, odavno nismo ovako loše. Razloge u ovom momentu zaista ne znam ni ja, nisam ni pomislio da ovako loše možemo da odigramo poluvreme. Kad se sve sabere, ovaj rezultat je nestvaran. To je bilo dosta bolje i čestitam momcima na tome.\nU izuzetno teškim uslovima radimo i videlo se večeras ta energija koja je falila sa tribina koliko može da utiče pozitivno ili negativno. Nekad je jako teško. Mi ne samo da smo pastorčad u našoj državi, takav isti tretman imamo i od strane UEFA. Ekipe koje dođu kod nas se osećaju kao kod kuće i verujte mi da je u takvim uslovima teško, teško raditi. Ne znam kako smo takmičarski živi u ovakvim uslovima i kako smo uopšte u četvrtoj rundi kvalifikacija", rekao je Savo Milošević.\nPojačanja se već dokazuju u dresu crno-belih, a Natho je posebno impresionirao preciznim loptama.\n"Znali smo i znamo zašto smo neke igrače čekali i pregovarali i uspeli da ih dovedemo. Drago mi je da se to vidi i golim okom. Asano isto, nema snage za 90 minuta i ta činjenica je doprinela da izgledamo mnogo bolje. Očekujem Asana da bude 100 odsto. Povredu koju ima nije opasna, ali je bolna. Sa Nathom je malo bolja priča i verujem da će biti u boljem stanju nego danas. Ali, neću da se ekipa zasniva samo na dvojici igrača, oni treba da budu samo nadogradnja.", rekao je Milošević.\nMilošević je rekao i da se neće baviti Moldeom, već samo Partizanom, rekavši da njegova ekipa može da odigra "40-50 odsto" bolje nego večeras. Potom je prokomentarisao i žuti karton večeras, drugi od kada je u Partizanu.\n"Nemam ništa da kažem, kao i onaj prvi. Ja sam tu pet meseci i nisam imao reakcije prema sudijama. Danas sam ih imao, ali mislim da sam dobio za gestikulaciju, jer ja ne koristim ružne reči. Mislim da je jedva čekao i mislim da sam još jednom podigao ruku, da bih dobio crveni", rekao je Milošević.\nNovinari su primetili da je Partizan pokazao karakter.\n"Konačno i mi neku pohvalu da dobijemo. Mi smo mnogo puta pokazali izuzetan karakter, ali nisam čuo od novinara. Svi očekuju spektakularnu igru Partizana, a kada se ona desi, ona je slučaj. Ponavljam da je meni draža utakmica u Malatiji, pokazalo se da je to važnije da se pobedi uz takvu igru", rekao je Milošević.\nSrbin iz RFS-a koji će napasti crno-bele: ''Ovde znaju ko je i šta je Partizan''


Trump i Pence razgovarali, “nakon perioda tišine” – The Balkantimes Press\nTrump i Pence razgovarali, “nakon perioda tišine”\n12/01/2021 Balkantimes.Press\t1370 ViewsDonald Trump, Mike Pence, razgovor\nPredsjednik SAD Donald Trump i potpredsjednik Mike Pence imali su u ponedjeljak uveče “dobar razgovor” u Bijeloj kući, izjavio je visoki zvaničnik administracije.\nOn je na taj način označio kraj perioda tišine u njihovim odnosima nakon nereda na Kapitolu prošle sedmice.\nTo je njihov prvi razgovor od kada je republikanski predsjednik oštro kritikovao Pencea u prošlu srijedu, zato što nije pokušao da spriječi da Kongres potvrdi pobedu izabranog demokratskog predsjednika Joa Bidena, prenosi Reuters.\nIzvor upoznat sa situacijom rekao je da Trump nije u srijedu kontaktirao Pencea da provjeri je li na sigurnom, kada je evakuisan nakon što je gomila Trumpovih pristalica nasrnula na zgradu Kongresa usred postupka potvrđivanja rezultata.\nZvaničnik je rekao da su Trump i Pence razgovarali o neredima i ponovili da oni koji su prošle sedmice prekršili zakon i upali na Kapitol, ne predstavljaju 75 miliona Amerikanaca. Takođe, oni su se obavezali da će nastaviti rad u ime zemlje do kraja svog mandata.


Muzej fudbalskog kluba Crvena Zvezda kroz istoriju\nMuzej fudbalskog kluba Crvena Zvezda – putovanje kroz istoriju najtrofejnijeg tima\nMuzej fudbalskog kluba Crvena Zvezda – putovanje kroz istoriju najtrofejnijeg kluba\nMuzej fudbalskog kluba Crvena Zvezda je jedinstvena zbirka trofeja, pehara, priznanja i uspomena koje svedoče o razvoju i životu jednog sportskog kluba. Saznajte koji se sve fudbalski trofeji nalaze u njemu!\nMuzej fudbalskog kluba Crvena Zvezda jedan je od najposećenijih muzeja našeg glavnog grada. Njega svake godine, u proseku, poseti desetak hiljada gostiju, navijača „Zvezde“ iz svih delova Srbije, Crne Gore, i sa drugih strana, ali i mnogobrojni turisti iz inostranstva koji žele da se upoznaju sa bogatom istorijom najtrofejnijeg kluba Srbije.\nMuzej fudbalskog kluba Crvena Zvezda je jedinstvena zbirka trofeja, pehara, priznanja i uspomena koje svedoče o razvoju i životu jednog sportskog kluba. Muzej je svečano otvoren povodom obeležavanja četrdesetog rođendana kluba, 12. marta 1985. i nalazi se na četiri stotine kvadratnih metara prostora u kojima je izloženo šest stotina osamdeset eksponata. Najstariji pehar izložen u muzeju datira iz 1945. i dodeljen je igračima „Zvezde“ nakon pobede protiv „Hajduka“ iz Splita. Najstariji pobednički trofej, izložen u muzeju, je onaj iz 1948. godine, kada je „Crvena Zvezda“ osvojila svoju prvu titulu, pobedivši u kupu Jugoslavije.\nNeki od pehara koji su izloženi u muzeju FK „Crvena Zvezda“, ističu se posebnom lepotom dizajna i izrade, kao i veoma skupocenim materijalima od kojih su napravljeni. Tako recimo, trofej „Obale sunca“ koji je „Crvena Zvezda“ osvojila na turniru u Malagi, 1973. godine, izrađen je od srebra, visok je devedesetosam centimetara a težak pedeset kilograma. To ipak nije najviši trofej u muzeju. Pehar osvojen u jednom drugom španskom gradu fudbala, La Korunji, visok je 126 centimetara. Još jedna zanimljivost u vezi sa ovim peharom je njegovo ime „Tereza Herera“. Pehar nosi ime majke diktatora generala Franka, koji je u to vreme vladao Španijom. Svojom lepotom, posebno se izdvaja pehar „Naraha“ koji je izrađen od poludragog i dragog kamenja.\nMeđu brojnim domaćim i stranim trofejima, bez sumnje, najznačajniji su oni koje je „Crvena Zvezda“ osvojila 1991. godine, trofej osvajača Kupa Evropskih Šampiona i „Tojotin“ pehar za osvajača Interkontinentalnog kupa. Pehar šampiona Evrope svake godine menja vlasnika, ali osvajači dobijaju verne kopije ovog trofeja. Kuriozitet u vezi sa peharom izloženim u „Zvezdinom“ muzeju je podatak da je on težak osamnaest kilograma, što je čak sedam kilograma više od originalnog pehara. Ovom peharu je, naime, u Beogradu dodat još jedan sloj srebra, kako bi mu se osigurala dugovečnost.\nMuzej fudbalskog kluba Crvena Zvezda definitivno zaslužuje pažnju svakog pravog ljubitelja fudbala, bio on navijač „Zvezde“ ili nekog drugog tima. U ovom muzeju nalazi se ono najbolje što je srpski fudbal zavredio u poslednjih šezdesetak godina. Ukoliko dolazite iz unutrašnjosti ili iz inostranstva i želite da posetite ovaj muzej, u centru Beograda ima dosta apartmana koje možete iznajmiti na dan.\nNajvažniji trofeji Crvene Zvezde:\nKup evropskih šampiona: 1991. god.\nInterkontinentalni kup: 1991. god.\nSrednjeevropski kup: 1958. i 1968. god.\nŠampionat Jugoslavije (18 puta): 1951, 1953, 1956, 1957, 1959, 1960, 1964, 1968, 1969, 1970, 1973, 1977, 1980, 1981, 1984, 1988, 1990, 1991.\nŠampionat SRJ/SCG (6 puta): 1992, 1995, 2000, 2001, 2004, 2006.\nŠampionat Srbije: 2007. god.\nKup Jugoslavije (12 puta): 1948, 1949, 1950, 1958, 1959, 1964, 1968, 1970, 1971, 1982, 1985, 1990.\nKup SRJ/SCG (9 puta): 1993, 1995, 1996, 1997, 1999, 2000, 2002, 2004, 2006\nKup Srbije (3 puta): 2007, 2010, 2012.\nDupla kruna (10 puta): 1959, 1964, 1968, 1970, 1990, 1995, 2000, 2004, 2006, 2007.\nDžinovska zvezda nestala iz svemira, astronomi…\nČeški oldtajmeri: U Čačku otvoren Muzej Škodinih automobila\nBritanski prirodnjački muzej uklanja Darvina zbog rasizma\n3 stvari koje obavezno morate da ponesete na putovanje\nZvezda - Milan Drašković\nMisteriozna zvezda Severnjača: Naučnici ne znaju šta…\nZanzibar izleti - Kuća Fredi Merkjurija i džinovske…\nLala - simbol Holandije i omiljeni cvet Sulejmana…\n2014-06-18T19:36:24+02:0031 марта, 2014|Istorija, Ostalo|\nAutor članka: Vlada ilić


Izvori Bete nisu mogli da kažu da li su iz Podgorice dobili najavu da će račun biti plaćen do petka, ili poziv da se problem reši dogovorom.\nNi sekretar Ministarstva inostranih poslova Crne Gore Mirsad Bibović nije želeo danas da komentariše nezvanične najave iz Beograda da će crnogorska ambasada u Beogradu biti iseljena iz vile "Crnogorka", ako do 22. januara ne bude plaćen račun za njen zakup u iznosu od 1,5 miliona evra.\nBibović je agenciji Beta potvrdio da je u crnogorski MIP stigao račun za vilu, a na pitanje, da li je postavljen rok za plaćanje računa, Bibović je rekao da je "i to na tom papiru, na depeši" koja je stigla iz Beograda. Bibović je ranije kazao da bi se pitanje statusa vile "Crnogorka" na beogradskom Dedinju moglo rešiti u okviru konačnog sporazuma o sukcesiji između Crne Gore i Srbije.\nBibović je, takođe, rekao da je vilu "Crnogorka" održavala i opremala Crna Gora i da su u te svrhe "uložena značajna materijalna sredstva".\nU DIPOS-u koji u ime Vlade Srbije gazduje vilom Crnogorka danas nije bilo moguće dobiti informaciju o tome šta će se preduzeti ako Crna Gora u roku ne izmiri dug. Zamenik direktora Direkcije za imovinu Srbije Srboljub Panić juče je izjavio da će crnogorska ambasada u Beogradu, koja je smeštena u vili "Crnogorka", biti iseljena ako do petka ne bude plaćen račun za zakup zgrade.\nRačun za korišćenje vile Crnogorka uručen je otpravniku poslova ambasade Crne Gore Igoru Gračeviću prošlog petka, zajedno sa demaršom zbog odluke Podgorice o uspostavljanju diplomatskih odnosa sa Kosovom. Kako su preneli mediji, u fakturi piše da je rok za plaćanje duga sedam dana.\nU vili Crnogorka na Dedinju nalaze se ambasada i rezidencija ambasadora Crne Gore u Srbiji. Vila ima nešto više od 500 kvadrata, dvorište od 18 ari, nekoliko pomoćnih objekata i bazen.\nOve nedelje će biti usvojene predložene izmene i dopune četiri zakona koja će regulisati kvalitet izbornog procesa, kaže poslanik SNS Vladimir Orlić.


Problem prepoznavanja - Veselin Jevrosimović\nSećate se scena iz kriminalističkih filmova i TV serija u kojima na ogromnom ekranu u policijskoj stanici velikom brzinom promiče na stotine lica, sve dok sistem ne prepozna osobu za kojom inspektori tragaju? Premda je ovo svojevremeno bila naučna fantastika i umetničko preterivanje, danas su policije širom sveta opremljene naprednim softverom sposobnim da prepozna lik i izvrši poređenje sa bazom podataka sumnjivaca.\nProblem sa automatskim prepoznavanjem ljudi na osnovu fotografija leži u tome što softver mora da detektuje karakteristične crte lica, a zatim da pretpostavi kako bi one mogle da izgledaju pod svim uglovima, u različitim pozama, grimasama i izrazima. Zbog toga je prepoznavanje ljudskog lica, ali i likova drugih živih bića, jedan od težih zadataka sa kojima se susreću kreatori veštačke inteligencije. Budući da na pametnim telefonima imamo opciju za prijavu na osnovu prepoznatog lika vlasnika, jasno je da su naučnici i inženjeri ovaj zadatak uspešno rešili. Za sada se, međutim, prepoznavanje mahom radi retroaktivno, kada je na raspolaganju dovoljno vremena i drugih resursa. U poslednje vreme pojavilo se nekoliko uspešnih rešenja koja podrazumevaju automatsko prepoznavanje likova na video snimcima sa sigurnosnih kamera. Budući da se sve dešava u realnom vremenu, sigurnosne službe mogu preventivno da reaguju i spreče kriminalne i terorističke akcije. U nekom zemljama ova tehnologija ulazi u primenu, pogotovo na graničnim prelazima, velikim skupovima i sličnim situacijama. Paralelno sa tim rastu baze podataka fotografija ljudi koji su prethodno imali problema sa zakonom. Mnogi smatraju da je uvođenje ovakvih sistema ozbiljno narušavanje privatnosti i da su moguće brojne zloupotrebe i greške. Sa druge strane, nadležni ističu veću bezbednost i brži i udobniju prolazak kroz sigurnosne provere. Istina je verovatno negde u sredini, pa će uslediti i odgovarajuća zakonska regulativa za ovu oblast.\nBezbednost nije jedina oblast u kojoj je prepoznavanje lica u realnom vremenu od presudnog značaja. Da bismo imali efikasne robote, potrebno je da oni mogu da reaguju na osobe sa kojima stupaju u kontakt. Pametni domovi takođe deo funkcionalnosti baziraju na prepoznavanju lica ukućana, a tu su i brojni sistemi u pametnim gradovima budućnosti. Zbog svega toga verujem da će ova tema još dugo vremena biti aktuelna.


Ambasador Finske u Šapcu – Podrinske\nAmbasador Finske u Šapcu\nPerti Ikonen, ambasador Finske u Srbiji i predstavnici Nordijske poslovne alijanse bili su gosti Šapca, i na sastanku sa gradonačelnikom Nebojšom Zelenovićem i njegovim saradnicima razgovarali o privrednom potencijalu Šapca. Predstavljajući grad, gradonačelnik je istakao da je Šabac dobro mesto za ulaganje i pouzdan partner investitorima.\n– Želimo da učimo od Evropske unije i dobro uređenih država. Kvalitet života, zaštita životne sredine i nove tehnologije su teme o kojima smo razgovarali. Želim da našu gosti ponesu dobre utiske iz Šapca i saznanje da postoje gradovi u Srbiji i van Beograda koji su dobro organizovani i sposobni da budu dobri poslovni partneri, kao i da u njemu postoje kompanije koje mogu da budu dobri partneri nordijskim kompanijama, rekao je gradonačelnik Šapca Nebojša Zelenović.\nKako je naveo ambasador Ikonen, njegova saznanja o privrednim potencijalima Šapca uglavnom se zasnivaju na dobrom iskustvu poslovanja finske kompanije „Tikurila” u Šapcu.\n– Ovde sam sa predstavnicima Nordijske poslovne alijanse i ambasada Švedske i Norveške. Uverio sam se da je grad u dobrim rukama, nadamo se uspostavljanju saradnje i želimo da pomognemo promociju nordijskog poslovnog razmišljanja. Čuo sam informacije o Severozapadnoj radnoj zoni, korisne za nordijske kompanije koje žele da ulažu na ovom prostoru, rekao je Perti Ikonen, ambasador Finske u Srbiji.


Ne zadovoljava sve ICAO standarde: Tivatskom aerodromu su hitno potrebne investicije (II) | Analitika - Informativni Portal\nNe zadovoljava sve ICAO standarde: Tivatskom aerodromu su hitno potrebne investicije (II)\nObjavljeno: 03. 11. 2017 - 00:00 Promjenite veličinu teksta: A A A\nNadležno Ministarstvo saobraćaja i pomorstva još uvijek nije predstavilo nacrt zakona o saradnji sa IFC kojim je predviđen koncesioni model upravljanja Aerodromima. Vlada, u kojoj većinski dominiraju DPS ministri, zalaže se za koncesije i, po svemu sudeći, za ovaj projekat ima "tihi" pristanak Bošnjačke stranke i njenog ministra saobraćaja Osmana Nurkovića. Konceptu koncesija, se protive Socijaldemokrate koje se zalažu za rješenje po Master planu koji podržava EBRD.\nNeprotivljenje Bošnjačke stranke biće jak politički argument DPS-a, ali su ekonomski argumenti, o ćemu je više bilo riječi u prvom dijelu analize (vidjeti link na kraju teksta), na strani Socijaldemokrata. Uz izvjesnu ogradu, jer crnogorska javnost još nije upoznata sa ponudama koncesionara - ukoliko one postoje.\nAerodromi odličan poreski obveznik: Činjenica koja se ne može osporiti je da su Aerodromi Crne Gore odličan i zahvalan poreski obveznik.\nPrema zvaničnim podacima dostavljenim Portalu Analitika, za 10 mjeseci ove godine na ime poreza, uplatili su državi 5,26 miliona eura ili mjesečno 526.509 eura. Ovo se odnosi na poreze, doprinose, PDV i porez na dobit. Pored ovoga iznosa, Aerodromi su prenijeli u budžet tri miliona eura (70 odsto) dobiti, što znači da su ove godine u državnu kasu uplatili 8,3 miliona eura.\nDa Vlada dovede najboljeg zakupca na svijetu, ne bi mogao da uplati ovu sumu novca budući da će koncesionar svesti broj radnika na minimum.\nAerodromi vrijede 101,5 miliona eura: Aktuelno pominjanje privatizacije i valorizacije Aerodroma Crne Gore samo za neupućene predstavlja iznenađenje.\nCrnogorske vazdušne luke su do 2013. godine imale status javnog preduzeća i nije bilo moguće kao takve prodati ih niti izdati u zakup.\nOnda je, po odredbama ranije donešenog Zakona o privrednim društvima, Vlada jula 2013. godine odlučila da transformiše Aerodrome Crne Gore u jednočlano akcionarsko društvo.\nFer tržišna vrijednost Aerodroma Crne Gore je procijenjena na 101,5 miliona eura, emitovano je 10,15 miliona akcija i vrijednost jedne akcije iznosi 10 eura.\nOvim potezom su stvorene sve pretpostavke za privatizaciju, dokapitalizaciju ali i izdavanje u zakup Aerodroma Crne Gore. Zanimljivo, tada niko nije reagovao na ovu odluku.\nImovinsko-pravni problemi: Ono što je realna prepreka, za koju god se Vlada od dvije moguće opcije opredijeli, su neriješeni imovinsko-pravni odnosi oko zemljišta tivatske vazdušne luke.\n„Rješavanje pitanja zemljišta predstavlja preduslov da bi se uopšte mogle nastaviti aktivnosti na realizaciji ove investicije. Iako je ekspropriacija zemljišta potrebnog za realizaciju projekta na Aerodromu Tivat u nadležnosti Vlade Crne Gore i njenih institucija, Aerodromi su aktivnim odnosom prema rješavanju ovog pitanja doprinijeli pripremi Elaborata o ekspropriaciji zemljišta, pripremi Elaborata analitičkih podataka, identifikovanju određenih barijera i inicirali formiranje radne grupe za rješavanje pitanja zemljišta a koja je formirana od strane Vlade CG polovinom 2016. godine. Ipak, ekspropriacija zemljišta potrebnog za realizaciju navedenog projekta, nije okončana. Ukoliko bi dvije navedene barijere bile otklonjene, Aerodromi bi bili u mogućnosti da nastave sa realizacijom ove investicije“, piše u Izvještaju o radu za prošlu godinu.\nDakle, Vlada mora što prije riješiti problem sa eksproprijacijom kako bi investicije u tivatsku vazdušnu luku mogle da počnu.\nNeusaglašenost Tivta sa ICAO standardima: Međutim, glavni razlog zbog čega mora što prije početi rekonstrukcija tivatskog aerodrama su pitanja poštovanja bezbjednosnih standarda. Naime, Aerodrom Tivat NEMA potrebnu sertifikaciju.\n„Na Aerodromu Tivat konstatovana je neusaglašenost sa ICAO standardima i preporukama u dijelu geometrijskih karakteristika manevarskih površina i zaštitnih ravni aerodroma. Da bi se stekli uslovi za sertifikaciju Aerodroma Tivat potrebno je uraditi procjenu sigurnosnih rizika kao posledice neusaglašenosti sa ICAO standardima i preporukama i predložiti mjere u cilju dostizanja prhvatljivog nivoa rizika“, piše u Izvještaju.\nNadalje, restrukturiranje Montenegro Airlinesa (MA) direktno zavisi od Aerodroma Crne Gore jer će, kako smo već pisali, dug MA prema Aerodromima biti konvertovan u akcijski kapital.\nAerodromi Crne Gore su, nakon višegodišnjih pregovora, preuzeti od srpskog JAT-a 23. aprila 2003. godine i postali vlasništvo naše države.\nDostignut je takav nivo interne bezbjednosti da se kontrola na našim aerodromima priznaje kao punopravna kontrola u EU, iako Crna Gora još nije članica zajednice.\nAerodrom Podgorica je prije deset godina proglašen za najbolji mali aerodrom u Evropi do milion putnika. Juče su Aerodromi oborili apsolutni rekord u broju prevezenih putnika, jer je prvi put opsluženo preko dva miliona putnika.\nSa aspekta građanina Crne Gore ili turiste, bitno je da se sporni tivatski aerodrom investicijama što prije obnovi do potrebnog nivoa. A na Vladi je da na bazi ekonomske struke ocijeni koji je od ponuđenih modela ekonomski isplativiji za državu.\nPrvi dio analize pročitajte OVDJE.\nTagovi: AWEODROMI CRNE GORE Aerodrom Tivat ICAO DPS SD BOŠNJAČKA STRANKA\n03. 11. 2017 - 17:10\nNaj isplatnjivi model je da se posalje cg-eisionar I svojom tintavom skrabotinom podpise kredit u nepresušnoj EU banci.Kredit kasnije neka vracaju rudnici I elektro centrale sjevera CG.Rude Ima a el.energija se obnavla, a ako propade aerodrum odose Kotorani preko bare ili na revolver dvoboje među sobom.Najlakse se očešati od izdatih I ostavljnih sjevernjaka.\nUŽIVO: Darušafaka - Budućnost Voli 14-19


EU: Neki problemi rešeni, neki ostaju\n13 septembar, 2012\nSlužbenici grčkih državnih službi protestuju ispred ministarstva finansija u Atini, 12. septembar 2012.\nUprkos povoljnom ishodu holandskih izbora i odluci nemačkog ustavnog suda EU se i dalje suočava sa neizvesnošću u pogledu grčke dužničke krize.\nPovoljan ishod izbora u Holandiji i pozitivna odluka suda u Njemačkoj o Evropskom stabilizacionom fondu omogućili su Evropi da ukloni nove ključne prepreke na putu obuzdavanja dužničke krize u eurozoni. Predstoji međutim još prepreka koje treba prevazići, među kojima je i plan štednje u Grčkoj, koji tek treba da bude usvojen.\nLideri Evropske unije mogu da odahnu - uklonjena je još jedna prepreka njihovom planu za rešavanje dužničke krize. Holandski premijer Mark Rute je nakon pobjede na izborima odmah započeo pregovore o formiranju pro-evropske koalicione vlade. Rute koristi isti ekonomski rječnik kao i njemačka kancelarka - mjere štednje, smanjenje deficita i fiskalna disciplina eurozone. Takođe želi da stimuliše holandsku ekonomiju i bude oštar prema zemljama u južnoj Evropi. Andre Kauvel, sa Slobodnog univerziteta u Amsterdamu, kaže da su glasači prihvatili njegovu poruku:\n"Ljudi znaju da Holandija ne može da opstane van evropskog okvira. Riječ je o velikoj ekonomiji, ali orjentisanoj na izvoz. Znači, postoje sukobljena osjećanja zabrinutosti zbog moći Evrope i spoznaje da nam je ona istovremeno potrebna."\nOve nedelje preduzeti su i dalje koraci ka formiranju fiskalne unije. Njemački Ustavni sud odobrio je Evropski stabilizacioni fond, na zadovoljstvo kancelrake Merkel. Evropska komisija predstavila je plan za banke pod nadozorom Evropske centralne banke odnosno bankarsku uniju, koji će omogućiti da se zaobiđu vlade i novac direktno ubaci u problematične finansijske institucije.\nProblemi međutim još postoje - prije svega Grčka, u kojoj se nastavljaju protesti zbog zarada i smanjivanja penzija. Atina još nije usvojila paket budžetskih rezova, u iznosu od 12 milijardi eura. Međunarodni zajmodavci, takozvana “trojka”, razmatraju kako grčke vlasti planiraju da ispune zacrtane ciljeve i zahtijevaju još oštrije mjere kada je riječ o radnoj snazi u državnom sektoru. Do sada su odobrili mjere u iznosu od 7,5 milijardi dolara, ali žele da znaju odakle će doći ostatak novca. Paket planiranih poteza trebalo bi da bude predstavljen na sjutrašnjem sastanku Eurogrupe u Kipu. Grčki ministar finansija Janis Sturnaras međutim ističe da će se možda baviti hitnijim prioritetima:\n"Eurogrupa će biti više usredređena na Španiju nego na Grčku. Ja ću naravno saopštili svoj stav o mjerama, što će uraditi i ‘trojka’, ali je riječ o neformalnom sastanku na kojem neće biti donijete odluke”.\nGrčkoj je međutim prijeko potrebna strategija za podsticanje rasta, smanjivanje duga i otvaranje radnih mejsta.\nNemački sud odobrio stalni finansijski fond


U Bosni i Hercegovini kolovoz je jutros mokar u centralnim krajevima, dok se u ostatku zemlje saobraća po suhom kolovozu. Na dionicama koje prolaze kroz usjeke, kao i preko planinskih prevoja, upozorava se na moguće sitnije odrone zemlje ili kamenja.\nZbog održavanja 46. internacionalne turističke Una regate, od 17 do 24 sata, obustavlja se saobraćaj na dionici M-5 prolaz kroz centar Bihaća. U navedenom terminu saobraćaj se preusmjerava na alternativne pravce.\nPojačana je frekvencija vozila na izlazu iz BiH je na GP Izačić. Na ostalim graničnim prijelazima, zadržavanja za sada nisu duža od 30 minuta, saopćeno je iz Informativnog centra BIHAMK-a.


Kosovo i Unesko: Politika ispred argumenata - Bizlife.rs\n08:55 Beograd, 03/08/2017\nVladimir Džamić, nacionalni koordinator za saradnju s Uneskom za kulturnu i prirodnu baštinu\nPosle dve godine, Kosovo ima novu priliku da se kandiduje za članstvo u Unesku. U Prištini, koja još nije podnela zahtev, tvrde da imaju neophodnu podršku. Zvanični Beograd je, međutim, uveren da su im šanse ove godine manje nego 2015. O tome za BIZLife govori konzervator-istraživač Republičkog zavoda za zaštitu spomenika kulture Vladimir Džamić, koji je nacionalni koordinator za saradnju s Uneskom za kulturnu i prirodnu baštinu.\n– S pravom možemo da očekujemo da samoproglašena država Kosovo podnese zahtev za članstvo u Unesku na izvršnom savetu ove organizacije u oktobru. Tada bi se o prijemu odlučivalo na Generalnoj konferenciji od 15. do 17. novembra. Ukoliko se to nekim slučajem ne dogodi, to bi značilo da je kosovska strana procenila da su im šanse za prijem manje nego pre dve godine, mada je bivši kosovski ministar spoljnih poslova Enver Hodžaj nedavno izjavio da Kosovo ima dovoljno glasova za članstvo u Unesku i Inetrpolu. S druge strane, naš ministar spoljnih poslova je pre nekoliko dana izjavio da Kosovo sigurno neće ući u Unesko. Samo jedan od njih dvojice može da bude u pravu.\nŠta Srbija čini da spreči Kosovo da postane članica te organizacije? Koliko su svi koji glasaju upoznati s činjenicom da je na Kosovu i Metohiji uništeno oko 150 crkava, pravoslavnih grobalja i drugih objekata od 1999. godine?\n– Sprečavanje Kosova da postane članica Uneska prevashodno je u domenu rada Vlade Srbije, a najangažovanije je Ministarstvo spoljnih poslova. Ministarstvo kroz bilateralne kontakte i preko naše stalne delegacije pri Unesku u Parizu, na čijem je čelu Prof. Darko Tanasković, pokušava da objasni predstavnicima drugih zemalja kakve bi negativne posledice prijem Kosova u Unesko imao i po naše nasleđe na Kosovu i Metohiji, ali i po kredibilitet Uneska kao organizacije. Problem je, a to je opšte poznato, što argumenti imaju manju težinu od politika koju vlade određenih zemalja imaju kada je reč o Kosovu, pa će verovatno i glasanje zavisiti od stavova koje one zastupaju. To je jedan politički teren u kome, nažalost, stručna mišljenja i argumenti igraju veoma malu ulogu. U tom smislu, Srbija sprovodi kampanju sličnu poput onoj od pre dve godine – podsećanja međunarodnih aktera na ugroženost srpske kulturene baštine na Kosovu i Metohiji koje, u kontinuitetu, traje više od jednog veka, a koja je intenzivirana od 1999. godine. Podsetimo samo da su naši najznačajniji kosovsko-metohijski manastiri i danas pod zaštitim Kosovske policije, a manastir Dečane čuvaju vojnici Kfora. Takođe, pokušavamo da anticipiramo moguće posledice koje bi, po našem mišljenju, bile apsolutno negativne, ako bi neko ko nije članica Ujedinjenih nacija bio primljen u tu organizaciju. Zar nije apsurd da neko tvrdi da će kao punopravna članica Uneska bolje štititi nasleđe u smislu Konvencije o zaštiti svetske kulturne i prirodne baštine (1972), ako spomenike svetske baštine, od sopstvenih građana, treba da joj štite policija i vojska?\nUnesko je četiri srpska manastira i crkve koji su deo svetske kulturne baštine na Kosovu i Metohiji proglasio ugroženim. Koliko potenciramo tu činjenicu?\n– Na 28. zasedanju Komiteta za svetsku baštinu 2004. godine, manastir Dečani upisan je na listu svetske baštine. Odmah potom počeo je proces proširenja već postojećeg dobra (extension), kojim su Manastiru Dečani pridruženi manastiri Gračanica i Pećka patrijaršija, kao i crkva Bogorodice Ljeviške u Prizrenu, koje je Srbija nominovala pod imenom Serbian Medieval Monuments of Kosovo and Metohija. Dve godine posle upisa Dečana, proširenje je prihvaćeno na 30. zasedanju Komiteta, uz delimičnu promenu naziva samog dobra: tri aktivna srpska manastira i jedna crkva na Kosovu i Metohiji dobili su zajednički naziv Medieval Monuments in Kosovo. Na istom zasedanju Uneskovog komiteta na kome su proglašeni, oni su upisani i na listu svetske baštine u opasnosti, na kojoj su do danas. Proces upisa naših kosovskih spomenika desio se u vremenu veoma teškom i za našu zemlju i za interpretaciju vrednosti naših manastira i crkava na Kosovu i Metohiji, mada je Dečane i Gračanicu još 1985. nominovala tadašnja SFRJ. Nažalost, nominacija nije realizovana do početka rata na prostoru bivše Jugoslavije, kada je možda bilo najpovoljnije vreme za upis. Činjenica da su Srednjovekovni spomenici na Kosovu na listi svetske baštine u opasnosti, i da se taj status za sada ne dovodi u pitanje na zasedanjima Komiteta za svetsku baštinu, jasan je protivargument članastva Kosova u Unesku. A i kada nepristrasno i potpuno objektivno sagledamo sadašnji položaj Dečana, Gračanice, Pećke patrijaršije i Bogorodice Ljeviške, posebno prizrenske katedrale koja je 2004. zapaljena, a 2013. pokradena, očigledno je da nasilje prema tim spomenicima može da eskalira u trenu i da kosovske privremene vlasti zaista ne mogu da garantuju nikakvu sigurnost tim objektima, monasima i sveštenicima koji u njima obitavaju, kao i vernicima koji ih posećuju.\nKao važno podsećanje na značaj naše baštine na Kosovu i Metohiji, ali i na njenu aktuelnu ugroženost, SANU će u svojoj galeriji u Knez Mihailovoj ulici organizovati veliku izložbu posvećenu kulturnom nasleđu Kosova i Metohije koja će biti otvorena na Krstovdan, 27. septembra. Ono što je važno jeste da izložbu prati veliki katalog – zbornik radova (koji će se štampati i na engleskom jeziku) u kome će se baština Kosova i Metohije posmatrati u svim aspektima od nastanka, razvoja, trajanja u vremenu pa sve do današnjih dana i aktuelnih pitanja opstanka i, što je posebno važno, njene interpretacije.\nPalestina je postala članica Uneska 2011. godine, iako nije članica UN-a. Taj presedan nije se dobro pokazao u praksi. Koliko će taj primer, po Vašem mišljenju,uticati na to da Kosovo ne bude primljeno u tu organizaciju?\n– Presedan kada je jedna nepunopravna članica Ujedinjenih nacija primljena u Unesko (Palestina ima status države posmatrača u UN od 2012), doprineo je žestokoj politizaciji te organizacije, a zasedanja Komiteta za svetsku baštinu na neki način su pretvorena u političku arenu u kojoj se konstantno sukobljavaju Palestina i Izrael i države koje podržavaju jednu ili drugu stranu. Tako je bilo i ove godine na zasedanju u Krakovu, kada je Izrael žestoko protestovao, a njihov ambasador napustio zasedanje protestujući protiv upisa istorijskog grada Al Halil (Al- Khalil Old Town) u Hebronu na listu svetske baštine. Izraelski premijer odmah je objavio da će Izrael povući sve predviđene donacije Unesku planirane za ovu godinu. Podsetiću da su Sjedinjene Američke Države prestale da plaćaju članarinu Unesku odmah po prijemu Palestine pa, iako nisu izgubile članstvo, oduzeto im je pravo glasa na Generalnoj konferenciji. Dakle, prijem Palestine mogao bi negativno da utiče na prijem druge ne članice Ujedinjenih nacija u Unesko, jer neke države smatraju da je to doprinelo prenošenju političkog konflikta na teren koji bi trebalo da bude depolitizovan i prvenstveno posvećen zaštiti svetske kulturne i prirodne baštine. Ipak, takav stav može da se zapazi uglavnom kod eksperata koji se bave zaštitom a, s obzirom da oni nisu direktni donosioci odluka, nikako ne bi smeo da nas zavara.\nAko Kosovo ipak postane članica Uneska, koliki je manevarski prostor ostavljen Srbiji?\n– Nažalost, relativno mali. Pre svega, ako Kosovo postane članica Uneska kao država, izgubićemo nadležnost nad Srednjovekovnim spomenicima na Kosovu, kao i nad nacionalnim parkom Šar planina koji je kao prirodno dobro na preliminarnoj listi za upis od 2002. godine. Za sva periodična i godišnja izveštavanja, stanje konzervacije i druge informacije, Uneskov Centar za svetsku baštinu obraćao bi se tada institucijama u Prištini.\nPretpostavljamo da bi Kosovo tada uložilo značajan napor i pokušalo da Srednjovekovne spomenike na Kosovu skine s liste svetske baštine u opasnosti, a verovatno bi pokušali da realizuju nominaciju Šar planine upisom na listu. Takođe, moguće je da bi koristili zasedanja Komiteta za svetsku baštinu kao mesto na kome bi, sada s pozicije države koja upravlja dobrima na listi, pokušavali da kritikuju ili omalovažavaju određene postupke Srbije, bilo aktuelne, bilo one iz prošlosti. Očekivano bi bilo i da na terenu ponude značajna sredstva za konzervaciju i restauraciju pomenutih spomenika, a verovatno bi intenzivirali već uveliko započeti rad na novoj interpretaciji vrednosti tog nasleđa u kojoj bi epitet srpski zasigurno bio nepoželjan. Nažalost, nama ne bi preostalo mnogo mogućnosti da bilo šta od toga pokušamo da sprečimo. Postoje, naravno, aktivnosti koje planiramo da sprovedemo ukoliko se taj za sada virtuelni scenario obistini ali, zbog osetljivosti, one za sada treba da ostanu u krugu stručnjaka koji ih pripremaju. A nadamo se da neće ni biti potrebe za njima.\nKako štitimo sve ono što je do sada upisano na listu svetske kulturne baštine?\n– Shodno okolnostima, dobro, što ne znači da ne bi moglo i bolje. Ministarstvo kulture i informisanja izdvaja značajna sredstva za konstantne arheološke, istraživačke i konzervatorsko-restauratorske radove spomenika na listi svetske baštine. Takođe, u Nacrtu strategije razvoja kulture Republike Srbije u narednih 10\nGodina, spomenici na Uneskovoj listi kao i oni na preliminarnoj listi (dobra koja Srbija namerava da kandiduje za upis) prepoznati su kao prioritet u finansiranju. Drugo je pitanje iznosa tih sredstava jer, kao što je poznato, budžet Ministarstva kulture je najmanji u Vladi; oko 0,6 odsto ukupnog novca kojim Srbija raspolaže na godišnjem nivou. Kada se to promeni, a nadamo se da hoće i to uskoro, možemo da očekujemo i značajnija ulaganja u održavanje i unapređenje celokupne kulturne baštine, pa i onih dobara čiji značaj i vrednost prevazilazi nacionalne okvire i predstavlja zaostavštinu celog sveta. Ima, nažalost, i drugih problema. Divlja gradnja ili gradnja bez potrebnih dozvola posebno ugrožava našu najstariju spomeničku celinu na listi svetske baštine, Stari Ras sa Sopoćanima. Da bi se taj problem rešio potrebno je zalaganje i sinergija ne samo Ministarstva kulture i Republičkog zavoda za zaštitu spomenika kulture, kako se to najčešće u javnosti smatra, već niza institucija sistema, uključujući ministarstva građevine i državne uprave, inspekcijske službe, katastar i, naravno, lokalne samouprave, koje bi trebala da budu prva brana svim procesima koji ugrožavaju autentičnost i integritet kulturnih dobara.\nŠta Srbija planira da predlaži za upis na Listu svetske kulturne baštine u narednom periodu?\n– Najbliži nominaciji su celina Bač sa okruženjem i manastir Manasija. Ako do januara uspemo da završimo plan upravljanja za Bač, tada će biti i predata nominacija Uneskovom centru za svetsku baštinu. U tom slučaju, Manasiju bismo nominovali u januaru 2019. godine, s obzirom da pravila propisuju da svaka država može da nominuje samo jedno dobro godišnje, a rok za predaju nominacije je 31. januar, da bi se eventualni upis razmatrao na Komitetu naredne kalendarske godine, jer je za evaluaciju neophodno godinu i po dana. Izrađuju se nominacioni dosije i za Caričin grad i zajedničku nominaciju više evropskih država Granice rimskog carstva (Limes). Kako se ta dva dobra uglavnom sastoje iz arheoloških nalazišta, pored izrade nominacionih dosijea biće potrebno uložiti i značajna sredstva u njihovo istraživanje, konzervaciju i prezentaciju. Bez toga, njihov upis na listu svetske baštine svakako neće biti moguć. Kada je u pitanju prirodna baština, Srbija ima nekoliko dobara na preliminarnoj listi još od 2002. godine (nacionalni parkovi Đerdap i Šar planina, kanjoni Tare i Drine, Deliblatska peščara i Đavolja varoš) i, za tačno deceniju i po, nije uspela nijedno od njih da upiše na Uneskovu listu! To su zanimljiva pitanja za novoformirano Ministarstvo za zaštitu životne sredine i Republički zavod za zaštitu prirode.\nDa li postoje adekvatni planovi upravljanja kulturnom baštinom u Srbiji? Šta bi valjalo promeniti?\n– Planovi upravljanja postoje tek za nekoliko kulturnih dobara u Srbiji. Oni su postali uslov za upis na listu svetske baštine jer je, pored nominacionog dosijea, za nominovano dobro potrebno priložiti i plan upravljanja. To ranije nije bio uslov, pa ne postoje planovi upravljanja za dobra koja su ranije upisana na listu svetske baštine, osim za Stećke koji su upisani prošle godine, i oni imaju svoj managament plan. S obzirom da je u Srbiji na snazi Zakon o kulturnim dobrima iz 1994. godine, on ne poznaje termin plana upravljanja, mada je to vreme kada je ta tema u Evropi bila itekako aktuelna. Ali, nas je zaobišla, pa danas imamo problem, jer nije definisano ni ko izrađuje taj dokument, po kojoj metodologiji, ko ga usvaja i za koga je obavezujući i, ono što je od posebne važnosti, ko garantuje njegovu primenu. Tako da, za potrebe nominacija, planove upravljanja izrađujemo uglavnom uz pomoć nevladinih organizacija, jer one u izradi planova upravljanja imaju više iskustva nego same ustanove kulture. Situaciju bi značajno mogao da popravi dugo najavljivani Zakon o kulturnim dobrima ili kulturnom nasleđu koji će, u okviru pristupanja Evropskoj uniji, morati da bude donesen. On bi trebalo detaljno da opiše proceduru izrade, usvajanja i primene planova upravljanja za kulturna dobra.


Internet radio za bebe - Informativni internet portal Rume | www.grad-ruma.net\nInternet radio za bebe\nDatum kreiranja ponedeljak, 18. avgust 2014. - 17:50 Politika\nRadio Du-Du ne emituje reklame i vesti već samo muziku: ne čuju se samo dečije pesme već i one za roditelje od hitova grupe ABBA i Dasti Springfild do dela Šopena i Mocarta.\nIstoimena aplikacija za prvih pet meseci rada ima više od 50.000 slušalaca i preuzimanja.\nNišta neobično da sadržaj nije namenjen najmlađima – bebama i deci uzrasta do tri godine, piše Politika.\nFrancuz Žulijen Bušer (39), glumac i otac troje mališana, došao je na ideju da u moru sadržaja za decu na internetu i klasičnim medijima ponudi nešto za one najmlađe. Još pre devet godina kada je dobio prvo dete primetio je da su programi većinom koncipirani za decu starijeg uzrasta: od crtaća, video-igara do muzike.\nPočeo je da skuplja muziku koju je njegov mališan pažljivo slušao. Stigla je druga prinova, a sa trećim detetom rođenim pre 18 meseci, a i u međuvremenu razvojem tehnologije pametnih telefona, Bušer je rešio da to podeli sa drugim roditeljima.\nStanica Radio du-du emituje samo muziku, nema reklama i vesti. Ne čuju se samo dečje pesme već i one za roditelje od hitova grupe ABBA i Dasti Springfild do dela Šopena i Mocarta.\nPošto je imao dilemu, ovaj internet-radio preduzetnik konsultovao se s profesionalcima prilikom izbora uređivačkog koncepta: da li da postavlja melodije koje više prijaju uhu bebe ili mama i tata. Odlučio se da udovolji obema stranama. Muzika se emituje 24 sata dnevno, svih sedam dana u nedelji. Tokom jutra su življi ritmovi, dok popodnevne i večernje sate ispunjavaju note uz koje bebe mogu da zaspu. Naravno, u programu je i uvek aktuelna top-lista hitova.\nPrvobitno je aplikacija bila besplatna, ali sada se naplaćuje 1,79 evra, zbog troškova isplate autorskih prava.\nPovezane teme: Radio za bebe Internet radio Aplikacija Porodica


Unapređenje uslova za rad staropazovačkog sudstva - nova zgrada Suda i Osnovnog javnog tužilaštva u Staroj Pazovi - Општина Стара Пазова - Званична презентација\nNaslovna Informacije Novosti Unapređenje uslova za rad staropazovačkog sudstva - nova zgrada Suda i Osnovnog javnog tužilaštva u Staroj Pazovi\nUnapređenje uslova za rad staropazovačkog sudstva - nova zgrada Suda i Osnovnog javnog tužilaštva u Staroj Pazovi\nSve veći i brži privredni rast Opštine Stara Pazova, povećanje broja zaposlenih i drugi aspekti društveno – socijalnih uslova života, doveli su do povećanja obima pravnih poslova, a samim tim i potrebe za proširivanjem postojećih ili izgradnjom novih objekata i kapaciteta.\n2015. godine, nakon svih uloženih napora, a zahvaljujući istrajnim pregovorima predstavnika lokalne samouprave sa nadležnim pravosudnim organima, novim Rešenjem, osnovan je Osnovni sud u Staroj Pazovi za teritoriju opština Inđija i Stara Pazova. U okviru Zakona o sedištima sudova i javnih tužilaštava, organizacija Osnovnog suda u Sremskoj Mitrovici dodelila je Osnovnom sudu u Staroj Pazovi nove teritorijalne nadležnosti i veći broj sudija. Da bi u potpunosti omogućili i unapredili rad Osnovnog suda, rukovodstvo opštine Stara Pazova odmah je krenulo u realizaciju, za pravosuđe, jedne od najbitnijih investicija – izgradnju novog objekta zgrade Osnovnog suda i Osnovnog javnog tužilaštva u Staroj Pazovi.\nNeophodna sredstva za izgradnju nove zgrade suda, oko 45 miliona dinara, obezbedila je Opština Stara Pazova, a Ministarstvo pravde je pomoglo u kompletnom enterijerskom opremanju novih sudijskih kabineta, pisarnica i ostalih neophodnih prostorija. U nabavci nameštaja, tehnike i potrebne opreme, učestvovali su i privrednici koji posluju na teritoriji opštine Stara Pazova.\nSvečano presecanje vrpce, što je označilo i zvanično otvaranje novoizgrađenog objekta, u petak, 22. decembra, obavili su Đorđe Radinović, predsednik Opštine Stara Pazova, Ružica Nikolić, predsednica Osnovnog suda i Vladimir Nikolić, javni tužilac, u prisustvu Slavice Jelače, pomoćnice ministra pravde, brojnih predstavnika resornog ministarstva, lokalne samouprave, relevantnih pravnih institucija, republičkog tužilaštva i Vrhovnog kasacionog suda.\n„Mi kao lokalna samouprava, odmah smo krenuli u realizaciju ovog projekta, da pomognemo Ministarstvu pravde, onoliko koliko je bilo u našoj moći, u vidu izgradnje nove zgrade, kako bi na taj način ubrzali proces iznalaženja i obezbeđivanja svih neophodnih uslova za nesmetan rad suda i tužilaštva. Imamo u planu i dalje proširenje, ovog puta za potrebe Osnovnog javnog tužilaštva, takođe u vidu nove zgrade i proširenja kapaciteta.“, poručio je ovom prilikom prvi čovek staropazovačke opštine, Đorđe Radinović.\n„Sada, sa novom zgradom, građani opštine Stara Pazova više neće imati problema što se tiče gužvi u hodnicima, nemogućnosti da se sedne u čekaonici, neće morati više zarad potreba tužilaštva da odlaze u zgradu policije, da svoj red čekaju u neuslovnim hodnicima, sada će imati bolji pristup i sudu i tužilaštvu. Planiramo i da izgradimo prolaz direktno do zgrade policije, tako da će svi organi reda u Staroj Pazovi biti povezani i što je najvažnije blizu jedni drugima.“, izjavila je predsednica Osnovnog suda, Ružica Nikolić. Proširenje kapaciteta Osnovnog suda i Osnovnog javnog tužilaštva u Staroj Pazovi doprineće neuporedivo boljim uslovima rada i kvalitetniji pristup pravdi građanima ovog dela Srema.


Rita Ora – fashionnews.rs\nFebruary 22, 2018 by Urednik No Comments\nGigi Hadid je na putu za Milansku nedelju mode, a ona već odaje počast italijanskom modnom glavnom gradu u dvostrukoj dozi Fendia. Kada je model napustila svoj stan u New Yorku ovog popodneva, na putu do Međunarodnog aerodroma John F. Kennedy, uskladila je odeću sa torbom. Logomania je nastavila da dominita, pošto je Fendi prošlog meseca ponovo pokrenuo motiv modne kuće na muškoj reviji za jesen 2018. Gigi se pridružils listi poznatih kao što su Rita Ora i Bella Hadid, koji su i same pobornice logomanije.\nKo bi drugi bolje izgledao u teksas odelu?!\nNedelja mode počinje ove sedmice, a dizajneri, urednici i modeli se vraćaju na posao, čini se da slično radno raspoloženje takođe prenosi i na ulični stajling. Prošle nedelje, Rita Ora ponela je jako upečatpjivo odelo je a sada je Bella Hadid prati na sličan način samo kroz svoju teksas varijantu. Kada je Bella juče pošla na sastanak u IMG model u New Yorku, nosila je kombinaciju u koje se osećala dovoljno dobro za kancelariski sastanak i dovoljno cool za ulični stajling.\nDok je Ritino odelo imalo vibe 70-ih, Bella je nastavila svoju opsesiju ka devedesetim, kožni oversize sako je klasičan primer.\nGrammy party pre Grammy-ija!\nJanuary 26, 2018 by Urednik No Comments\nThe Pool je ime rstorana u Seagram u centru Manhattan, i jako je popularan. Sinoć je bio posebno posećen i to zbog posebnih zvanica. Warner Music Group je organizovala luksuznu zabavu povodom predstojeće dodele Grammy nagrada. Glavni krivac za ovu zabavu bio je Len Blavatnik koje okupio neverovatnu ekipu, zvezde poput Rita Ora, Missy Elliott i Ciara.\nRita Ora u savršenom putnom izdanju!\nDecember 20, 2017 by Urednik No Comments\nZa nekoliko dana, aerodromi će biti zaglavljeni sa putnicima koji će hrliti da proslave praznike sa svojim porodicama, a pop zviezda Rita Ora je nekoliko koraka ispred. Ora je sinoć stigla u New York sa namerom da se bori protiv zimske hladnoće. Ovoga puta umesto Kappa ponela je Alekander Vangovog Adidasovu klasičniu crnu trenerku sa belim prugama, sa Burberry kariranim šalom i torbicom Hermes Birkin, rita je bila maladalači i sveže obučena…


Stipendije rezidencijalnog programa KROKODIL-a za pisce iz Evrope - Fenomeni\nAutor/ka: admin July 31, 2012\nUdruženje KROKODIL poziva pisce iz centralne i jugoistočne Evrope da se prijave za učestvovanje u projektu rezidencijalnog programa u Beogradu.\nStipendija za odabranog pisca uključuje jednomesečni boravak u opremljenom stanu u Beogradu, putne troškove i honorar u iznosu od 800 evra neto.\nStipendirani jednomesečni boravci za 2012. godinu biće organizovani u oktobru, novembru i decembru.\nPrijave mogu slati autori proznih dela, pesnici, dramaturzi, esejisti-kolumnisti iz cele Evrope.\nPisci će u Beogradu koristiti vreme stipendije za svoj rad i upoznavanje s kulturnim životom prestonice, a pored toga će imati predstavljanja kako u Beogradu, tako i u drugim gradovima Srbije.\nU periodu boravka biće organizovana čitanja i tribine.\nProgram ima za cilj da omogući autorima iz regiona i Evrope da upoznaju literarne i kulturološke prilike u Srbiji, a posebno u Beogradu, dok istovremeno domaća književna publika dobija jedinstvenu priliku da upozna rad odabranog autora.\nAplikacije treba poslati elektronskom pošte na adresu festivalkrokodil@gmail.com\nRok za prijavljivanje je 10. septembar 2012.\nPartneri u projektu su: Mreža TRADUKI, Erste banka Beograd, Sekretarijat za kulturu grada Beograda, Kuća legata Beograd.\nViše o udruženju KROKODIL na www.krokodil.rs\nBeograd konkurs Krokodil\nPriče o Silviji - Kada smo bili u domovini Silvija je imala dugu kosu\nKonkursi\tKonkurs za književnu nagradu Poziv na putovanje\nKonkursi\tPoziv na kamp Ernesto Če Gevara


Predstavljeni priručnici za borbu protiv diskriminacije - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Predstavljeni priručnici za borbu protiv diskriminacije\n0Piše: FoNet 29. avgusta 2018. 17.42\nIzrađeni u saradnji Poverenika za zaštitu ravnopravnosti i Centra za unapređenje pravnih studija.\nPriručnici su, kako je saopšteno, namenjeni organizacijama civilnog društva, advokatima i pravnicima koji se bave zaštitom od diskriminacije.\nPoverenica Brankica Janković navela je da vodiči predstavljaju veoma koristan alat jer sadrže konkretne savete i primere koji se mogu primeniti na različite situacije u praksi.\nOna je istakla da dokazivanje diskriminatornog postupanja nije uvek jednostavno, ali da svaki uspešno otkriven slučaj može napraviti veliki pomak u borbi protiv diskriminacije.\n„Vodič za situaciono testiranje diskriminacije“ namenjen je aktivistima i aktivistkinjama koji se u okviru organizacija civilnog društva bore protiv diskriminacije u pojedinačnim slučajevima, naročito putem prikupljanja dokaza o diskriminatornom postupanju.\nU njemu se obrađuju teme među kojima su pojam situacionog testiranja, istorija, metodologija i principi na kojima se zasniva situaciono testiranje, vrste testiranja, oblasti u kojima se ono može koristiti.\nVodič za stratešku parnicu je namenjen organizacijama civilnog društva, advokatima i pravnicima koji imaju nameru da pokretanjem postupaka za zaštitu od diskriminacije u pojedinačnim slučajevima doprinesu razvoju sudske prakse i postupanja organa vlasti u oblasti zabrane diskriminacije.\nOvaj priručnik upućuje čitaoce na razmišljanje o cilju strateške parnice, izboru organa pred kojim se namerava pokrenuti postupak, odnosu advokata, stranke u postupku i organizacije civilnog društva u toku trajanja strateške parnice, upravljanju informacijama i podacima vezanim za stratešku parnicu i drugim sličnim temama.\nSkup su organizovali Centar za unapređenje pravnih studija u saradnji sa Poverenikom za zaštitu ravnopravnosti i partnerskim organizacijama civilnog društva, Jednakost, AIRE Centar, Sivil Rajts Difenders, Edukacioni centar i Peščanik, navdeno je u saopštenju.\nIzradu vodiča i njihovo predstavljanje je podržala Evropska unija u okviru projekta „Obezbeđenje efektivne podrške članovima najdiskriminisanijih grupa i njihovim organizacijama“.\nbrankica jankovic, diskriminacija, prirucniciBeograd


Tumbaković više neće biti selektor Srbije - Sputnjik Srbija\nTumbaković više neće biti selektor Srbije\n16:22 14.12.2020 (osveženo 17:14 14.12.2020) Preuzmite kraći link\nLjubiša Tumbaković neće više biti selektor fudbalske reprezentacije Srbije, saznaje Sputnjik sport.\nTumbaković i Fudbalski savez Srbije (FSS) više neće sarađivati, potvrđeno je našem portalu.\n„Fudbalski savez Srbije i Ljubiša Tumbaković sporazumno su raskinuli ugovor. Bivšem selektoru „A“ reprezentacije FSS zahvaljuje se na saradnji i želi uspeh u daljoj karijeri. Zamenik predsednika FSS Marko Pantelić, obavestio je članove IO FSS da je počeo razgovore sa kandidatima za selektora „A“ reprezentacije i u zavisnosti od epiloga, ime novog selektora najverovatnije biće poznato do kraja kalendarske godine“, navedeno je u saopštenju FSS.\nTumbaković je na klupi Srbije bio godinu i po dana i za to vreme nije uspeo da izbori plasman na Evropsko prvenstvo 2021. godine.\nSledeće okupljanje reprezentativaca zakazano je za mart, a novom selektoru će prvi veliki izazov biti borba za plasman na Svetsko prvenstvo 2022. u Kataru.\nTumbaković je najdublji trag ostavio u Partizanu gde je radio čak devet godina, a vodio je još AEK, Al Nasr, Šandong, Stil Azin i Vuhan.\nTri godine je radio kao selektor reprezentacije Crne Gore odakle je otišao pošto je odbio da vodi ekipu u utakmici protiv selekcije samoproglašene države Kosovo*.\nFSS je saopštio i da je Skupština FSS odložena za mart naredne godine.\nFSS, Fudbalska reprezentacija Srbije, tumbaković


Vesti Autor:RSE29. sep. 202112:57 > 12:582 komentara\nGlavni prioritet je snižavanje tenzija na severu Kosova, izjavio je izaslanik SAD za Zapadni Balkan Gabrijel Eskobar u Briselu, posle susreta sa specijalnim izaslanikom Evropske unije za dijalog Beograda i Prištine Miroslavom Lajčakom i odvojenih razgovora sa šefovima pregovaračkih delegacija dve strane Petrom Petkovićem i Besnikom Bisljimijem.\nBocan Harčenko: Moskva zabrinuta, odgovornost za krizu na Kosovu leži u Prištini\n28. sep. 2021 55\nKako je preneo Radio Slobodna Evropa, on je naglasio da se mora pronaći rešenje za registarske tablice i da je važno da se obe strane vrate dijalogu kako bi se nastavili razgovori u cilju rešavanja svih otvorenih pitanja.\nEskobar je poručio da je došao u Brisel kako bi podržao napore EU da se pronađe hitno rešenje za smirivanje trenutnih napetosti na Kosovu.\nGlavni pregovarači Srbije i Kosova borave u Briselu kako bi razgovarali o narednim koracima u smirivanju napetosti na severu Kosova koje su nastale posle odluke vlade u Prištini da uvede mere reciprociteta za registarske tablice iz Srbije.\nSa Lajčakom je najpre razgovarao glavni kosovski pregovarač Besnik Bisljimi, a potom i pregovarač Srbije Petar Petković.\nLajčak je na Tviteru objavio da su sastanci završeni i da očekuje nastavak razgovora u toku dana kako bi se aktuelna kriza rešila.\nI dalje nije izvesno da li će se u toku dana organizovati trilateralni sastanak EU, Srbija i Kosovo, kako bi se pokušalo pronaći rešenje za nastalu situaciju na severu Kosova.\nEvropski zvaničnici pre sastanaka poručili su da očekuju da strane dođu sa jasnim mandatom da se razgovara o pronalasku rešenja, a ne, kako su se izrazili ovi izvori, “da iskoriste susret da bi još jednom izneli svoja stajališta”. Međutim, sam dolazak pregovarača i njihova spremnost da se sastaju u briselskim krugovima smatra se signalom da su strane spremne da rade na snižavanju tenzija, piše RSE.\nBeogradGabrijel EskobarKosovoPetar PetkovićPrištinatenzije


Odložen Kotorski festival pozorišta za djecu - Radio Tivat\n02 јул Odložen Kotorski festival pozorišta za djecu\nPosted at 11:14h in Kultura\tby\tSonja Stilet\n,,Sve je stalo, samo djeca rastu“, moto je 28. Kotorskog festivala pozorišta za djecu koji je večeras trebao biti otvoren u Starom gradu, ali je kasno sinoć donijeta odluka da se on odlaže zbog trenutno nepovoljne epidemiološke situacije.,,Odluka da se festival odloži za sve nas je teška. Pored toga što štitimo zdravlje djece, trebamo štititi i kulturu i slobodu izražavanja. Ovo je ogroman izazov za nas koji se bavimo edukacijom i pedagoškim radom , na koji način se postaviti prema djeci i mladima. Zbog specifične situacije donijeli smo odluku da ove godine ne tražimo sponzorstvo, ali ljudi su se sami javljali“, rekao je na pres konferenciji direktor Kotorskog festivala pozorišta za djecu, Petar Pejaković, podsjetivši da je bilo pripremljeno 65 programa za devet dana. U jednom od pratećih programa festivala su trebali da učestvuju i mališani Dječijeg saveza Tivta.\n„Veliki dio tih programa,naročito oni koji su vezani za likovni ili edukativni rad su već ili prisutni ili spremni, tako da festival na određeni način danas počinje.U narednoj sedmici više od polovine ovih programa biće realizovano kroz izložbe, književne večeri, edukativne programe, instalacije koje su postavljene. Ova odluka da se festival odloži za sve nas je teška. Pored toga što štitimo zdravlje djece, trebamo štititi i kulturu i slobodu izražavanja. Ovo je ogroman izazov za nas koji se bavimo edukacijom i pedagoškim radom , na koji način se postaviti prema djeci i mladima. Zbog specifične situacije donijeli smo odluku da ove godine ne tražimo sponzorstvo, ali ljudi su se sami javljali“, rekao je Pejaković .


AktuelnostiLIga Šampiona Author:\tCentrala Bg - 14/04/2015\nSvako ko pokuša da predvidi rezultat večerašnje utakmice u Torinu između Juventusa i Monaka, verovatno će pomisliti da od puno golova neće biti ništa. Odbrane dva rivala u četvrtfinalu Lige Šampiona su među najboljima u Evropi, pogotovo sudeći po odličnom učinku u domaćim ligama.\nIzmeđu ostalog, u vezi ovog duela je zanimljivo i to što su oba rivala zadovoljna svojim protivnikom – u Juventusu su uvereni da će im njihov (na papiru) superiorni sastav doneti prevagu u duelu, dok je Monako srećan što mu nije zapao neki u ovom momentu, još teži protivnik.\nJuventus je dominantna sila u Seriji A (koja je uzgred budi rečeno, poražena od bankrotirane Parme u poslednjem kolu) i najverovatnije će po četvrti put za redom osvojiti prvenstvo Italije, koje, ruku na srce, nije tako kvalitetno kao u nekim ranijim vremenima.\nMonako je prošle sezone sa skupim timom nije uspeo da parira PSŽ-u i osvoji titulu u Francuskoj, ali je ove uprkos odlasku najboljih fudbalera uspeo da promoviše neke mlade i talentovane fudbalere i da dugačkom serijom dobrih rezultata stigne među tri prvoplasirane ekipe i eventualno dođe u situaciju da iskoristi kiks Liona ili PSŽ-a, pa se direktno umeša u borbu za titulu.Posebno je impresionirao izbacivanjem Arsenala iz Lige Šampiona.\nNajveći dobitak za Juventus je povratak Pirla koji bi trebalo da bude na terenu u ovoj utakmici, i sjajne partije Teveza za koga se slobodno može reći da igra u životnoj formi. Nažalost po Alegrija, zbog povrede neće moći da igraju Martin Kaseres i Pol Pogba.\nIako su se ranije oporavili od povrede, veterani Rikardo Karvaljo i Andrea Ragi možda neće biti u startnih jedanaest kod Leonarda Žardima, koji nema na raspolaganju Bakajoka i Lasine Traorea.\nMeč bi trebalo da obeleži duel dvojice plejmejkera na sredini terena, Andrea Pirla i Žoaoa Mutinja, kao i to šta će učiniti odbrana Monaka protiv trenutno teško zaustavljivog Teveza. Argentinac već duže vreme teroriše odbrane kako u šampionatu Italije, tako i u Evropi, neretko postižući golove koji odlučuju utakmice.\nRivali su se sreli u polufinalu istog takmičenja u sezoni 1997/98 kada je svaki tim pobedio na svom terenu a Juventus bio bolji u ukupnom rezultatu (6-4). ”Stara dama” još nije doživela da je u Torinu porazi neka francuska ekipa, pobedivši u 10 od 12 mečeva na svom stadionu. Od ukupno osam učešća u ovoj fazi Lige Šampiona Juventus je pet puta odlazio u polufinale, ali je ispadao u poslednja tri.\nOdbrana Monaka je (uz Atletikovu) primila najmanje golova u ovoj sezoni (4), međutim sa sedam datih golova, drugi su najlošiji tim od preostalih učesnika četvrtfinala.\nČija će defanzivna taktika večeras dati bolje rezultate?\nTags:Alegri, Juventus, Karvaljo, Monako, odbrana, Pirlo, Pol Pogba\nLiga šampiona 14.04.\nReding – Bornmut


Održana tradicioinalna Beogradska trka Deda Mrazeva\nNaslovna/Grad/Održana tradicioinalna Beogradska trka Deda Mrazeva\nSedma Tradicionalna Beogradska trka Deda Mrazeva održana je danas na platou kod Terazijske česme.\nTrka u kojoj su učestvovali brojni građani, kako oni stariji tako i najmlađi, ima humanitarni karakter, a ove godine pomaže se Udruženju roditelja dece obolele od malignih bolesti “Zvončica”. “Ovo je jedna od lepih novogodišnjih akcija koja se sedmi put održava u Beogradu. Mogu da kažem u ime Skupštine grada da ćemo narednih godina ovu manifestaciju više podržati i da će to postati deo programa koji organizujemo za Novu godinu”, rekao je gradski menadžer Goran Vesić.\nOn okupljenim deda mrazovima poželeo da budu što brži jer je Nova Godina blizu, a najvažnije da se svoj deci odnesu pokloni. Predsednik Udruženja “Zvončica” Vesna Skoko rekla je da je važno omogućiti deci što bolji kvalitet lečenja i sa psihološke osnove jedno zdravije i srećnije tlo.\nOna se zahvalila gradu i svima koji prepoznaju potrebu da pomognu navodeći da se to Udruženje sa “velikom aždajom” bori isključivo na osnovu donacija. “Sredstva će biti utrošena, kako ova tako i sva koja su prethodno bila donirana, samo i isključivo u zdravstvene svrhe. Ona idu Institutu majka i dete, a kada budemo znali o kom se iznosu radi videćemo u dogovoru sa nadležnim odeljenjem šta im je najpotrebnije”, rekla je Skoko.\nMeđu učesnicima manifestacije bila je osamnaestogodišnja Katarina Lalatović koja je istakla da se prvi put učestvuje u trci, da je došla sa drugaricom i da se dobro zabavlja.\nI Nataša Mihajlović koja je došla sa društvom sa fakulteta kaže da joj je cilj da podrži akcju i pomogne da se skrene pažnja javnosti na problem.\nNavodeći da je manifestacija divna, ona je pozvala građane da joj se narednih godina priključe. Učesnici trke, ali i posetioci su mogli da uživaju u muzičkom programu, ali i da dobrovoljno daju krv jer je sa Institutom za transfuziju krvi organizovana akcija te je vozilo instituta bilo postavljeno na platou.\nTrka se održava sedmi put po redu u okviru programa obeležavanja gradske Nove godine pod pokroviteljstvom Skupštine grada Beograda i Sekretarijata za sport i omladinu, u organizaciji Sportskog saveza Rakovice i Fondacije “Natalis”.\nPredhodno Obradujte svoje voljene novogodišnjim keksićima\nSledeće Make up vodič: Drage moje okitite jelku, a ne sebe. Spremno dočekajte Novogodišnju noć!\nBajden završio u bolnici: Predsednik SAD se okliznuo dok se igrao sa psom\nKorona ne posustaje u Grčkoj: Registrovano 1.193 nova slučaja, 98 osoba preminulo\n"Evropa je gasna komora Džordža Soroša": Poverenik povukao članak, mađarskog milijardera poredio sa Hitlerom


Dogovorena gradnja regionalnog puta od Šekovića do Tuzle - Akta.ba\nPredsjednik Vlade Republike Srpske Radovan Višković izjavio je u Šekovićima da je Vlada od 2006. godine u ovu lokalnu zajednicu uložila više od 40 miliona KM.\n14.01.2020. 08:04 / Izvor: SRNA\nPredsjednik Vlade Republike Srpske Radovan Višković izjavio je u Šekovićima da je Vlada od 2006. godine u ovu lokalnu zajednicu uložila više od 40 miliona KM, kao i da je dogovorena izgradnja regionalnog puta Šekovići-Kaštijelj.\n"Samo u posljednje dvije godine u odobrene projekte, uz pomoć Vlade Srpske i granta Vlade Srbije, izdvojeno je za opštinu Šekoviće 1,3 miliona KM. Tu praksu ćemo nastaviti i ubuduće", rekao je Višković nakon sastanka sa načelnikom Šekovića Momirom Ristićem.\n"Saglasili smo se da, ako to bude neophodno, ovaj zahtjevni projekat realizujemo u naredne dvije godine, tako da postojeći makadamski put bude asfaltiran i podignut na nivo regionalnog puta", pojasnio je Višković.\n"Razgovarali smo danas i o obrazovanju, demografskom razvoju, natalitetu, podsticaju porodiljama i drugim temama, bitnim za razvoj Šekovića i bolji život stanovništva", rekao je predsjednik Vlade Republike Srpske.\n"Uprava ove lokalne zajednice sve vrijeme se ponaša domaćinski prema javnim sredstvima, što znači da su trošili onoliko koliko imaju, i to je vrijedno pažnje, i zato Šekovići zaslužuju pomoć i podršku republičkih institucija, i veću od one koju oni traže", poručio je Višković.\nNačelnik Šekovića Momir Ristić izrazio je zadovoljstvo posjetom premijera Viškovića, za koga je rekao da je rado viđen gost u ovoj lokalnoj zajednici.\n"Na kraju krajeva mi smo i komšije, tako da je i ovaj današnji susret bio izuzetno dobar radni sastanak. Najviše smo razgovarali o razvoju infrastrukture naše opštine, obrazovanju, zdravstvu", rekao je Ristić novinarima.


Prava Šindlerova lista na aukciji - Impuls\nPrava Šindlerova lista na aukciji\nObjavljeno: Subota, 11 Mart 2017 15:00\nJedan od originalnih dokumenata koje je nemački industrijalac Oskar Šindler koristio da bi spasio živote Jevreja tokom Drugog svetskog rata, moći će da se kupi na aukciji koju organizuje kuća "Moments in tajm".\nOčekuje se da cena dostigne 2,27 miliona evra.\nReč je o jednom od sedam originalnih dokumenata poznatih kao Šindlerova lista, u čijem pravljenju je Šindleru pomagao asistent Jicak Štern, koga je u čuvenom filmu Stivena Spilberga igrao Ben Kingsli.\nNa aukciji biće dokument koji čini 14 listova čuvenog spiska od 18. aprila 1945. godine. Na papirima je navedeno 801 ime radnika fabrike Oskara Šindlera u okupiranoj Čehoslovačkoj. Oni su bili dovedeni iz nacističkog logora kod poljskog grada Krakova.\nStručnjaci aukcijske kuće opisuju dokument kao “izuzetno redak original” i jedini koji je dospeo na tržište. Zbog toga se i procenjuje da će cena možda čak premašiti 2,27 miliona evra (2,4 miliona dolara). Od tri sačuvana originala, dva su u memorijalnom centru “Jad Vašem” u Jerusalimu, a jedan je u američkom muzeju Holokausta u Vašingtonu.


Izručenje Vukotića razmatraće se po hitnom postupku\nMinistarstvo pravde Republike Srbije prosledilo je Višem sudu u Novom Sadu zahtev crnogorskog Ministarstva pravosuđa da se Veselin Vukotić isporuči Republici Crnoj Gori radi izdražavanja kazne, ili eventualnog ponavljanja postupka – saznaje RSE u ovom sudu.\nCrna Gora traži izručenje Veselina Vukotića iz Srbije jer je, zbog ubistva Duška Boškovića 1997. godine u Kotoru, osuđen na kaznu zatvora od 20 godina. Zahtev za njegovim izručenjem Crnoj Gori uputila je i grupa intelektualaca i građana u pismu upućenom predsedniku Srbije Borisu Tadiću.\nPedesetogodišnji Vukotić, rođeni Nikšićanin koji ima državljanstva Srbije i Crne Gore, uhapšen je pre Nove godine u Novom Sadu, ali je pušten posle petnaestominutnog saslušanja, jer je istražnom sudiji pokazao rešenje Ministarstva pravde Srbije da mu se, iz zdravstvenih razloga, prekida izdržavanje kazne zatvora do aprila.\nVeselin Vukotić nakon hapšenja u Španiji\n“Kada je priveden Veselin Vukotić po tada raspisanoj poternici suda u Podgorici, istražni sudija je, imajući u vidu da se on nalazi u prekidu izdržavanja kazne i da je dozvoljeno ponavljanje postupka, procenila da se nisu ispunili zakonski uslovi da on bude u ekstradicionom pritovru, te je on nakon saslušanja pušten, sa napomenom da se tada nalazio pri prekidu izdržavanja kazne na osnovu odluke Ministarstva pravde”, kazala je Svetlana Tomić Jokić, portpatrolka novosadskog Višeg suda.\nVukotić je prethodno 2006. godine uhapšen u Španiji, sa lažnim hrvatskim pasošem. Zbog optužbe da je 1990. po nalogu srpske tajne službe ubio emigranta Envera Hadrijua, u zatvoru u Belgiji ostao je do decembra 2008, nakon čega ga je izručen Srbiji.\nSlučaj Vukotić kamen spoticanja u pravosudnoj saradnji\nSvetlana Tomić Jokić izjavila je za RSE da je zahtev crnogorskog Ministarstva pravosuđa da se Vukotić isporuči Republici Crnoj Gori stigao u novosadski Viši sud, te da će on, po preporuci srpskog ministarstva, biti razmatran po hitnom postupku.\n“Kada Viši sud donese rešenje o tome da li ima ili nema uslova da se on isporuči, takva odluka ide na preispitivanje u Apelacioni sud u Novom Sadu, čija odluka ovog suda je konačna, ali u vidu predloga ona ide u Ministarstvo pravde Republike Srbije koje donosi konačno rešenje kojim se dozvoljava isporučenje, ili se ne dozvoljava. Iz tih razloga će Vanraspravno veće postupati u što kraćem roku”, kazala je ona.\nNa pitanje da li je to njeno očekivanje Svetlana Tomić Jokić je odgovorila:\n“To je moje očekivanje kao portparola, a tako me obaveštava i Veće.”\nGrupa građana: Sporazumi se moraju poštovati\nGrupa intelektualaca i građana uputila je otvoreno pismo predsedniku Srbije tražeći hitno hapšenje Vukotića i njegovo izručenje Crnoj Gori.\nJedan od potpisnika ovog zahteva - Miljenko Dereta, predsednik Građanskih inicijativa – kaže da se u Srbiji stalno govori o tome kako treba uvesti pravnu državu, a da se onda stalno dešava nešto što ruši ta obećanja.\n“To što se dogodilo sa Vukotićem je strašno. Znači, imate nekoga za koga je opravdano pretpostaviti da je počinio zločine, među kojima i one koji nisu još nisu rešeni kod nas, i onda ga pustite na slobodu i date mu sva građanaska prava koja bilo koji drugi građanin Srbije može imati. To je apsolutno nedopustivo i to ruši uverljivost ove vlasti u savkom pogledu”, ocenjuje Dereta.\nPisac Filip David kaže da postoji sporazum između dve zemlje, i da bi po njemu trebalo i postupiti.\n“Crna Gora to poštuje, a Srbija očevidno ne poštuje kada su u pitanju ljudi koji imaju zasluge za neke službe za koje su radili, likvidirali ljude itd. Ništa drugo nego ogorčenje mora da izazove jedan ovakav gest da se taj čovek ne skloni, ne stavi u zatvor, da se isporuči odmah kada stigne takav zahtev i da se ne ostavi nikakva mogućnost da utekne. Sporazumi koji se potpisuju, moraju se poštovati. Srbija se uvek ljuti na druge kada se, tobože, ne poštuju sporazumi, a ona ih prva ne poštuje. Tako je utekao iz Srbije i Šarić, tako su utekli mnogi drugi, a onda se krivica prebacuje na okolne države”, kazao je David.\nU kontekstu činjenice da je Veselin Vukotić radio za srpsku tajnu službu, postavlja se i pitanje – koliko su pojedini njeni pripadnici, bez obzira težinu počinjenih dela, i dalje pod nekom vrstom posebne zaštite.\n“Ja imam takav utisak i to ne na osnovu ovog slučaja. Oni su pod posebnom zaštitom i kao sadašnji tajkuni, i kao sadašnji još uvek aktivni ljudi u toj službi, i kao političari. Uopšte, to pitanje otvaranja dosijea sad se ovde ponovo nameće, jer mi moramo znati ko je sarađivao i ko još uvek sarađuje sa tom službom, i na taj način, ipak, umanjiti njen uticaj na politiku i svakodnevni život. Oni su prosto jedan nivo koji, zapravo, kontroliše sistem mnogo više nego što bilo ko može da pretpostavi”, Miljenko Dereta.


Gavrilović deo proizvodnje seli u Brčko - Bizlife.rs\nGavrilović deo proizvodnje seli u Brčko\n10:21 Brčko, 19.05.2013.\nŠef Odeljenja za privredni razvoj, sport i kulturu Vlade Brčko distrikta Mustafa Nuković najavio je da bi hrvatska mesna industrija Gavrilović uskoro trebalo da na prostorima distrikta preseli deo svojih proizvodno-prerađivačkih kapaciteta.\nNuković je rekao da bi u prvoj fazi bili instalirani mesnoprerađivački pogoni u postojećoj industrijskoj zoni u Brki kod Brčkog, gde bi trebalo da se zaposli nekoliko desetina radnika, dok bi daljom saradnjom sa "Gavrilovićem" posao moglo naći oko 200 ljudi.\n"Jedini projekt koji je preostao da ga zavšimo kao preduslov za dolazak Gavrilovića na ove prostore je izgradnja sistema kanalizacije i prečišćavanja otpadnih voda u Brčko distriktu", napomenuo je Nuković.\nPrema njegovim rečima, realizacija ovog projekta koštaće distrikt oko 68 miliona evra.\n"Završetkom sistema kanalizacije i prečišćavanja otpadnih voda, zajedno sa izgrađenom fabrikom vode imaćemo, prema evropskim standardima, ispunjene sve neophodne uslove da se velike firme sa svojim pogonima pojave na širem području Brčko distrikta", rekao je Nuković.


Primarni projekti, čija realizacija treba da bude započeta već u ovoj godini, su sanacija ulica i puteva u opštini Bečej (u Bečeju 16 ulica, u Bačkom Gradištu 6, u Bačkom Petrovom Selu 8), koja staje 101.970.000 dinara, kao i početak bušenja bušotine iz koje bi se eksploatisala geotermalna voda za potrebe buduće bečejske banje, čiji je iznos 40.000.000 dinara.\nDrugi veliki poduhvat u opštini za koji će Fond obezbediti 52 miliona dinara je rešavanje problema vodosnabdevanja. Tako će se za spajanje dva bunara i obezbeđenje konstantnog pritiska u njima u Bačkom Petrovom Selu biti dodeljeno 25.820.000 dinara, u Bečeju će se bušiti dva bunara vrednosti od 17.145.000 dinara, dok će se u Bačkom Gradištu bušiti jedan za koji je potrebno 8.700.000 dinara.\nPrema najavama Knezija, zbog neravnoteže između budžetskih prihoda i rashoda, na sednici lokalnog parlamenta krajem septembra će verovatno biti usvojen rebalans opštinskog budžeta.\nZa adaptaciju spomen kuće braće Tan izdvojiće se 20 miliona dinara, za renoviranje školske zgrade u Drljanu 7.655.000 dinara, za završetak druge faze renoviranja krova Doma kulture u Bačkom Petrovom Selu 1.975.000 dinara, za prvu fazu adaptacije i sanacije javne rasvete u Bačkom Petrovom Selu 2.907.000 dinara, za adaptaciju i sanaciju sportskih terena u OŠ „Šamu Mihalj“ 1.400.000 dinara, dok će za OŠ „Petefi Šandor“ biti potrebno 1.600.000 dinara. Tempo realizacije projekata će zavisiti od brzine akumuliranja novca u Fond za kapitalna ulaganja Vojvodine.\nMedurić je naglasio da su u toku ili se uskoro očekuju i drugi radovi u opštini. Ovih dana se očekuje početak izgradnje poslovnog centra „Delta“ na prostoru preko puta autobuske stanice. U toku je zamena azbestnih vodovodnih cevi u Bečeju u ulicama Pece Ferenca, Čarnojevićeve, Hajduk Veljkove i Branka Radičevića, kao i prva faza projekta fiskulturne sale u OŠ „Petefi Šandor“. Izgrađene su i trafo-stanice u industrijskoj zoni, a dobijeno je i oko dva miliona dinara za laptopove za potrebe elektronske uprave.\nNa novinarsko pitanje da li bi bilo bolje da su se naselja Bačko Petrovo Selo i Bačko Gradište priključila na gradski vodovod kako bi koristila vodu iz fabrike vode, umesto da se u tim naseljenim mestima buše novi bunari, Knezi je odgovorio da Vodokanal već ima takav projekat, ali se boji da je njegova realizacija, čak i uz pomoć AP Vojvodine, nemoguća, jer je vrednost projekta 15 miliona evra.\nViše iz ove kategorije « Škola „Petefi Šandor“: Rušenje zaustavilo gradnju sale\tUskoro će da funkcioniše elektronska opštinska vlada: Umrežavanje i testiranje programa »


Skupštine u regionu podjednako zatvorene - Istinomer\nTim Istinomera 5. 7. 2018.\nDa li direktni prenosi sednica Skupštine Srbije istovremeno znače i da je parlament transparentan, otvoren i u skladu sa najvišim demokratskim standardima parlamentarne prakse u visoko razvijenim državama? Ako bi “indikatori“ za merenje otvorenosti bili broj kamera u velikoj sali Skupštine ili kreativnost u priprostom govoru preuzetom od ekipe “ispred dućana na ćošku“, srpski parlament svakako bi zaslužio pohvalu. Ovako, on je prema analizi koju je sprovela Crta u saradnji sa regionalnom mrežom Action See, u domenu otvorenosti, jednako loš, a u pojedinim segmentima i gori, kao i ostali parlamenti po regionu.\nSkupština Srbije / Foto: Fonet/Aleksandar Levajković\nSkupštine Crne Gore, Makedonije, Bosne i Hercegovine, Srbije i Kosova pale su u pogledu transparentnosti 2017. u odnosu na 2016. godinu. Izuzetak je albanski parlament koji beleži nešto bolji rezultat.\nPreciznije, kada je reč o otvorenosti najviših zakonodavnih tela u regionu iznosi, prošle godine je ispunjeno 61 odsto idikatora. Ovaj rezultat je manji za dva odsto u odnosu na otvorenost pre dve godine. Indikatora, inače, ima više od 100 i neki od njih su: građanima razumljiv i dostupan budžet, objavljivanje amandmana, dostupnost materijala sa sednica, etički kodeks poslanika, integritet parlamenta, usvojen zakon o lobiranju.\nNa primer, nedostatak integriteta i neetičkog ponašanja može se videti na slučaju Skupština Srbije u kojoj od nedavno vladajuća većina obesmišljava raspravu degradirajući ulogu institucije podnošenjem bezbroj besmislenih amandmana. Još jedan od indikatora na osnovu kojih se analizira transparentnost parlamenta jeste dostupnost budžeta. U zemlji Srbiji tekst budžeta jedva da je uoči rasprave dostupan i poslanicima, a kamoli građanima. O budžetu za 2018. godinu čak nije ni raspravljano upravo zbog ogromnog broja amandmana koje su poslanici vladajuće koalicije uložili na Zakon o budžetskom sistemu. Kada podvučemo crtu, budžet za 2018. godinu ne samo da nije stigao na vreme do poslanika, što je praksa koja se ponavlja godinama u nazad, već o njemu po prvi put (u istoriji) nisu imali priliku ni da diskutuju – zbog toga što je nova, amandmanska strategija “pojela“ vreme za raspravu.\nRezultati monitoringa Crte i partnerskih organizacija pokazuju i to da zakonodavne vlasti regiona u poslednje dve godine nisu uložile ni minimum napora kako bi otvorenost svojih institucija, pre svega prema građanima, poboljšale i razvile. Još manje se bave strateškim pristupom ovoj temi.\nDa je zaista prisutan izostanak želje da se radi na unapređenju otvorenosti i transparentnosti parlamenata, potvrđuje i činjenica da je broj parlamenata koji su aktivno učestvovali u sprovedenom istraživanju, te dostavili odgovore na postavljene upitnike, manji u odnosu na prošlu godinu. Ne treba posebno ni naglašavati da Skupština Srbije nije bila spremna da popunjava upitnik.\nTransparentnost, pristupačnost i komunikacija sa građanima\nProsečan rezultat, koji su u komunikaciji sa građanima, ostvarili parlamenti u regionu, a koji iznosi tek 35 odsto ispunjenosti indikatora, predstavlja još jedan razlog za zabrinutost. Ovo praktično znači da se poslanici u regionu ne potresaju mnogo zarad komunikacije sa građanima, čijom su zaslugom uposleni četiri godine. Istovremeno skupštine po regionu ne trude se da ulažu u nove kanale komunikacije, koji takođe mogu da pomognu u premošćavanju jaza između građana i njihovog predstavničkog tela.\nOtvorenost budžeta na najnižem nivou\nPrema istraživanju Crte veoma zabrinjava to da su transparentnost i komunikacija sa građanima na najnižem nivou kada je reč o pripremi, diskusiji, usvajanju i predstavljanju državnog budžeta. Prosečan rezultat za svaku državu u 2017. godini je 41%. Izuzev Albanije (86%) i Crne Gore (58%), ovaj procenat kreće se između 19% (Srbija) i 32% (Kosovo).\nIstovremeno narušena je parlamentarna saradnja sa civilnim društvom u regionu. Najdrastičniji primer dogodio se u Srbiji, kada je Skupština Srbije prekinula saradnju sa Otvorenim parlamentom nakon protesta ove inicijative zbog načina na koji je raspravljano i kako je na kraju usvojen Zakon o budžetu za 2018. godinu.\nIako u parlamentima u regionu, sa izuzetkom Kosova, postoje dobre osnove za vršenje parlamentarnog nadzora, što će reći za kontrolu i nadzor nad izvršnom vlašću, rezultat ove uloge parlamenata po regionu je izostao.\nU većini njih nije usvojen ni Zakon o lobiranju, uključujući i Srbiju.\nDodatno, integritet parlamenata je i dalje nizak, a jedan od razloga jeste i što etički kodeksi parlamenata u nekim državama regiona ili još nisu usvojeni, ili je njihova primena izuzetno slaba. Kao i 2016. godine i u ovom ciklusu merenja zabeležena je niska etičnost u radu parlamenta i poslanika.\nPraksa iz regiona pokazuje da se neetička ponašanja poslanika ne sankcionišu, naprotiv, često su zapravo predmet političkih dogovora.\nCrta sa partnerima sprovodi monitoring otvorenosti parlamenata u regionu od 2016. godine. Ovogodišnje istraživanje obogaćeno je indikatorima kojima se zagovara “viši standard proaktivne transparentnosti“. U svojim zaključcima istraživački tim navodi da “politika otvorenosti mora biti definisana i ne sme biti plod trenutne odluke ili trenutnog raspoloženja vlasti“.\nOtvoreni parlament Parlament region Skupština Srbije


Privremena obustava saobraćaja na putu Srebrenica-Skelani\nHome / Srebrenica•Bratunac / Dešavanja / Privremena obustava saobraćaja na putu Srebrenica-Skelani\nBy eSrebrenica.ba on 3. March 2017.@esrebrenica\nIz Centra javne bezbjednosti Zvornik saopšteno je da će na regionalnom putu Srebrenica-Skelani, u mjestu Kragljivode, opština Srebrenica, vršiće se povremena obustava saobraćaja zbog izvođenja deminerskih radova.\nObustava saobraćaja počela je juče i trajaće do 8. juna u vremenu od 08.00 do 16.00 časova.\nPovremene obustave saobraćaja izvodiće se u intervalima 30 minuta obustave, 10 minuta propuštanja saobraćaja, svakim radnim danom, dok se u dane vikenda i praznika neće provoditi obustava.\nNa navedenoj lokaciji biće postavljena saobraćajna signalizacija uz kontrolu policijskih službenika Policijske stanice Srebrenica, kako bi se obustave saobraćaja izvodile bez ugrožavanja bezbjednosti učesnika u saobraćaju.\nCentar javne bezbjednosti Zvornik apeluje na sve učesnike u saobraćaju da stepen opreznosti podignu na što veći nivo, imajući u vidu da se deminerski radovi izvode neposredno uz regionalni put.


Dragan Kapičić: Jugoslavija i dalje igra košarku – YU Glasnik\nDragan Kapičić: Jugoslavija i dalje igra košarku\n09/11/2017 Author Domaće, Društvo, Intervju, Sport, Vijesti 0\nPored reprezentacije Crne Gore, koja se, predvođena velikim Bogdanom Tanjevićem, lavovski bori za što bolji plasman na Evropskom prvenstvu u košarci, još tri ekipe iz nekadašnje SFRJ -– Srbija, Hrvatska i Slovenija – trude se da ovih dana ostvare isti cilj.\nBivši košarkaški as, reprezentativac Jugoslavije i osvajač zlatne medalje na Svjetskom prvenstvu u košarci (Ljubljana, 1970), najuspješniji strijelac u istoriji KK Crvena zvezda, Dragan Kapičić, u intervjuu za Pobjedu kaže da je i površnom analizom načina igre ove četiri ekipe na Evropskom prvenstvu lako uočiti da su sve potekle iz iste, jugoslovenske škole košarke.\n“Otac jugoslovenske košarkaške škole je Aleksandar Nikolić, čuveni Profesor od kojeg su kasnije učili svi veliki: Ranko Žeravica, Mirko Novosel, Bogdan Tanjević, Petar Skansi, Dušan Ivković… Riječ je o trenerima koji su igrače motivisali da na terenu pokažu sopstvenu vještinu, maštu, sve što znaju. Umjesto da ih sputavaju, podsticali su ih i ohrabrivali, stvarajući na taj način uslove za lijepu i na prvi pogled “nekontrolisanu” igru koja daje rezultat. Taj stil, ta škola je ostala, pa zato danas, dok gledamo naše četiri ekipe na Evropskom prvenstvu u košarci, slobodno možemo reći da Jugoslavija i dalje igra”, kazao je Kapičić.\nIZVOR: RTCG – Radio Televizija Crne Gore\nLjubiša Samardžić – netitlovan\nU NJIMA JOŠ ŽIVI JUGOSLAVIJA Tri kulturne i jedna sportska institucija čuvaju ime bivše države u nazivu!


„Huavej“: Poštujemo sve međunarodne i lokalne zakone - KRIK\nObjavio/la KRIK.rs 26/10/2021\nReklama "Huaveja" (foto: KRIK)\nNakon otkrića KRIK-a da je kineski gigant „Huavej“ godinama imao tajne konsultantske ugovore sa ofšor firmama u vlasništvu ljudi povezanih sa domaćim „Telekomom“, kineska kompanija je kratko reagovala u javnosti rekavši da poštuje zakone – bez objašnjenja ovih njihovih tajnih poslova.\n„Kompanija ‘Huavej’ oduvek poštuje međunarodne i lokalne zakone, kao i poslovnu etiku zemalja u kojima posluje. Isto tako, svi zaposleni u kompaniji moraju da se pridržavaju lokalnih zakona i propisa“, naveli su iz ove kompanije kratko u pisanom odgovoru.\n„Huavej“, međutim, nekoliko nedelja nije odgovorio novinarima KRIK-a na pitanja u vezi sa poslovima koje smo otkrili u okviru međunarodnog projekta „Pandorini papiri” – da je godinama preko ofšor firmi na Panami i Britanskim Devičanskim Ostrvima imao tajne ugovore sa ljudima koji su bili blisko povezani sa „Telekomom“. U pitanju su kompanija „Roflaj” Igora Jecla, bivšeg direktora sektora za usluge „Telekoma“ i „Goldberg” advokata Milorada Ignjačevića koji je sarađivao sa državnom telekomunikacionom kompanijom i za nju razvijao portal „Na dlanu”.\nOve dve ofšor firme imale su najmanje šest ugovora sa „Huavejem“, a na osnovu njih, „Roflaj“ je kineskom gigantu samo u periodu od 2014. do 2016. poslao osam faktura vrednih gotovo milion evra.\nPrvi ugovori potpisani su 2007, kada je „Huavej“ tek uspostavljao poslove u Srbiji, dok je poslednji ugovor koji se nalazi među procurelim dokumentima sklopljen početkom 2014 – neposredno pre nego što je „Huavej“ postao jedan od najvažnijih partnera „Telekoma“.\nOvaj konsultantski ugovor otkriva šta su firme radile za „Huavej“.\nKineska kompanija angažovala je „Roflaj“ da uspostavi dobre odnose sa telekomunikacionim operaterima u Srbiji i Crnoj Gori, ali i sa predstavnicima vlasti. Trebalo je i da joj pomogne da dobije neophodne dozvole za rad u Srbiji.\nIste 2014. godine je od „Telekom“ je „Huaveju“ dodelio posao razvoja internet televizije (IPTV), a dve godine kasnije ugovor vredan čak 150 miliona evra za uvođenje optičkih kablova.\nBivši direktor Telekoma, Igor Jecl, sudeći po dokumentaciji zahvaljujući poslovima njegove ofšor firme sa Huavejom zaradio čak 1,3 miliona evra.\nDeo novca je iskoristio i za otvaranje prodavnica sladoleda u Španiji kada je početkom 2016. osnovao tri kompanije za proizvodnju sladoleda. Jednu u Marbelji, a druge dve u Sotograndeu – luksuznom primorskom gradiću na španskoj obali Kosta de Sol.\nJecl nije želeo da odgovori na pitanja novinara KRIK-a o saradnji sa „Huavejem“.\nAdvokat Ignjačević najpre je u razgovoru sa novinarima tvrdio da njegova panamska kompanija nije uopšte radila, ali se potom ipak setio da je preko nje imao posao sa kineskom korporacijom.\nGeneralni direktor „Telekoma” Vladimir Lučić regovao je nakon KRIK-ovog otkrića i rekao da će ispitati veze ovih ofšor firmi i „Huaveja”.\n„U svetlu ovih novo otkrivenih informacija, preduzećemo sve mere”, rekao je Lučić. „Ne samo da je moja zakonska dužnost već i etički smatram da je imperativno da ‘Telekom’ u svakom trenutku posluje u skladu sa zakonom, i po najvišim korporativnim standardima. S tim u vezi, preduzećemo hitno sve neophodne pravne i faktičke radnje u saradnji sa nadležnim organima u najkraćem mogućem roku”\nViše pročitajte u priči: „Huavej“ imao tajne ofšor ugovore sa ljudima povezanim sa „Telekomom“