Održana Izborna Skupština Udruženja klubova FSCG – Jug - Udruženje klubova Jug\nOdržana Izborna Skupština Udruženja klubova FSCG – Jug\nIzborna Skupština Udruženja klubova FSCG – Jug održana je danas u Kotoru. Izbornoj Skupštini prisustvovali su svi delegate, ukupno 25, čime je Skupština stekla parvo da da punovpravno radi i donosi odluke.\n24. maj 2021., 14:53\nGlasovima 13 prisutnih delegata za novog predsjednika Udruženja klubova FSCG – Jug izabran je Nenad Malosvar koji će ovu funkciju obavljati u mandatnom periodu 2021-2025. Drugi kandidat u izbornoj trci za predsjednika Udruženja klubova FSCG – Jug Mihailo Đurović dobio je glasove 11 prisutnih delegata, dok je jedan delegat bio uzdržan.\nNovoizabrani predsjednik Udruženja klubova FSCG – Jug zahvalio se delegatima na podršci u izbornoj trci uz naglasak da će tokom njegovog mandata biti komunikacija sa klubovima i Fudbalskim savezom.\n- Zahvalio bih se svim prisutnim delegatima, posebno onima koji su mi dali glas. Biću predstavnik svih klubova južne regije i pomoći ću im oko komunikacije sa Savezom, bitisanjem i funksionisanjem na svakodnevnom nivou. Konstantna komunikacija sa klubovima i Savezom biće u centru mog angažovanja tokom narednog mandatnog perioda, rekao je novizabrani predsjednik Udruženja Nenad Maslovar.\nPredsjednik Dejan Savićević čestitao je izbor Nenadu Maslovaru i izrazio nadu da će saradnja sa Udruženjem u budućem periodu biti na visokom nivou.\n- Koristim priliku da čestitam Nenadu Maslovaru izbor za predsjednika Udruženja i ujedno izrazim nadu da ćemo u vremenu koje je pred nama imati saradnju na visokom nivou. Siguran sam da će predsjednik, njegovi saradnici i organi Udruženja biti maksimalno posvećeni obavezama koje su pred njima i da će iste biti u potpunosti ispunjene. Fudbalski savez će biti na usluzi klubovima sa juga naše zemlje i učiniće sve što je moguće da se dodatno unaprijede uslovi za bavljenje fudbalom kako bi u budućnosti nove generacije igrača i igračica što kvalitetnije obavljali trenažni proces i odigravali takmičarske mečeve. Nadam se da će lokalne samouprave gradova na jugu Crne Gore pokazati veće interesovanje za unaprijeđenje fudbalske infrastrukture za šta će u Fudbalskom savezu imati odgovornog i predanog partnera, rekao je predsjendik Savićević.\nDva kandidata za predsjednika UK FSCG - Jug\nVerifikaciona komisija Udruženja klubova FSCG - Jug konstatuje da je od strane ovlašćenih...\nSlužbena lica - 23.04.2021.\nKomisija za takmičenje i Komisija za suđenje Udruženja klubova FSCG - Jug odredili su službena lica...\nIzbori za predsjednika i organe Udruženja klubova FSCG - Jug 24. maja\nNa osnovu člana 19 Statuta Udruženja klubova FSCG - Jug, Izvršni odbor, na sjednici održanoj...\nUdruženje klubova FSCG - Jug\nŠkrdio bb, Dobrota, 85331 Kotor, Crna Gora\nTel: +382 32 322 185\nFax: +382 32 322 185


Starenje ljudskog organizma je sasvim fiziološko i neminovno, ali je fizička aktivnost bitna u svim godinama života.\nKako bi se održala vitalnost i stanje svih organskih sistema, važno je da se fizičke vežbe prilagode osobama prema godinama starosti.\nNaravno da je jasno da starije osobe ne treba da rade isti tip vežbi kao i mladi od dvadeset ili trideset godina, ali neke osnovne sportske aktivnosti su bitne za opšti boljitak i zdravlje.\nU starijem životnom dobu, vrlo je bitno da se održi mišićna snaga, te da se popravi cirkulacija i očuva se vitalnost kostiju i zglobova.\nTakođe je jasno da i sistem koji je bitan za održavanje ravnoteže treba da se podstakne određenim sportskim aktivnostima, te postoje i vežbe ovog tipa.\nKoje se vežbe preporučuju osobama starijim od 50 godina\nGeneralno je preporuka da starije osobe vežbaju umereno, i to svakoga dana redovno, ali ukupno svega oko 150 minuta nedeljno se smatra dovoljnim.\nTreba se svakako konsultovati sa izabranim lekarom, kao i sa specijalistom fizikalne medicine, oko načina vežbanja i tipa vežbi koje su preporuka i dozvoljene prema opštem zdravstvenom stanju.\nTempo vežbanja treba da bude umeren, jer su i sistemi organa sa godinama podložni promenama, pa ne treba da sama fizička aktivnost bude opterećujuća po organizam.\nPoznato je i studijama dokazano da one osobe koje vežbaju redovno, imaju mnogo manje zdravstvenih problema u odnosu na svoje vršnjake koji vode pasivan način života.\nStariji od 50 godina koji redovno praktikuju osnovne sportske aktivnosti, imaju daleko manji rizik od preloma kostiju, imaju bolju cirkulaciju i rad srca i mozga pa manji rizik od staračke demencije i srčanih oboljenja.\nTakođe je vežbanje pozitivno u smislu ojačanja mišićne mase, koja je važna uz koštano zglobni sistem za održavanje pokretljivosti kao i za bolju ravnotežu.\nNeki opšti savet za tip vežbi koje treba da praktikuju osobe starije od 50 godina, jeste pre svega šetnja i brzo hodanje, kao i plivanje, vožnja bicikla, ali i kardio trening i vežbe sa tegovima.\nTakozvane vežbe snage se starijima od 50 godina preporučuju dva puta nedeljno u trajanju od po pola sata, a podrazumevaju dizanje tegova, sklekove, zgibove kao i penjanje uz stepenice i rastezanje opruga.\nSvakodnevne fizičke vežbe za starije od 50 godina\nPlivanje kao jedan od veoma važnih načina za održavanje kondicije, aktivira praktično sve mišićne grupe, a nije naporna aktivnosti i lako se organizam prilagodi i u starijim godinama.\nPoznato je da plivanje smanjuje pritisak na koštano zglobni sistem, pa je manja šansa da dođe do bilo kakve povrede i preloma, kao i do eventualne upale mišića.\nSa druge strane plivanje utiče povoljno na rad i aktiviranje mišićnih grupa leđa, ramenog pojasa, nogu i ruku, pa je veoma popularna aktivnost za starije osobe takozvani aerobik u vodi.\nPlivanje je bitno i vrlo korisno jer se njime kombinuje kardio trening sa vežbama snage i izdržljivosti, te će se u isti mah podstaći cirkulacija krvi u celom organizmu.\nSa druge strane trening nikako neće biti naporan, jer nema porevelikog opterećenja kostiju i zglobova, pa se na neki način povećava i snaga i fizička aktivnost praktično neosetno i lako.\nVežbe istezanja su za starije od 50 godina vrlo važna stavka, i podrazumevaju određeni sklop propisanih aktivnosti kojima se istežu mišićne grupe posebno podložne opterećenju u starijem životnom dobu.\nTako postoji niz vežbi za rastezanje mišića vrata, ramena, ruku, nogu, kolena i donjeg dela kičmenog stuba.\nSvakako da ne treba da se preteruje ni sa vežbama rastezanja kako bi se smanjio rizik od povreda kao i upala mišića, te je suština u redovnosti ali i umerenosti.\nVežbe istezanja su praktično priprema za drugi vid vežbi za starije osobe, i treba da se rade pre i posle nekih drugih vežbi koje su preporučene od strane trenera ili fizijatra odnosno lekara opšte prakse.\nKoje su svakodnevne fizičke aktivnosti značajne kako bi se održala vitalnost organizma\nPored pomenutih vežbi važne su i svakodnevne fizičke aktivnosti koje mogu da se ubroje u vežbanje za starije od 50 godina, a jedna od njih jeste i vožnja bicikla.\nNaime, vožnja bicikla je bitna i ne toliko opterećujuća aktivnost, jer pre svega podstiče cirkulaciju, olakšava unos kiseonika, održava pokretljivost zglobova i njihovu vitalnost.\nBiciklizam kao aktiovnost neće značajnije da poveća mišićnu masu i da optereti u prevelikoj meri ni jednu mišićnu grupu, ali će opet da poveća snagu i izdržljivost te da u znatnoj meri popravi i mentalno stanje i poveća raspoloženje.\nSmatra se da vožnja bicikla u značajnoj meri umanjuje rizike za nastanak srčanog i moždanog udara, jer pojačava cirkulaciju krvi i na taj način održava zdravlje ova dva organa.\nTeretana za starije?\nKada su u pitanju dodatne fizičke aktivnosti, kod starijih od 50 godina je odlazak u teretanu i dizanje tegova sasvim dozvoljena aktivnost, ali naravno treba u tome biti umeren.\nPreporuka je da se za početak koriste tegovi manje težine, te da se počne sa nekim laganim vežbama, a onda da se povećava masa koja se podiže, i da se svaka mišićna grupa „utrenira“.\nVežbe sa tegovima treba da se sprovode umereno i povremeno, pa je neka preporuka za optimalnu aktivnost kod starijih osoba odlazak u teretanu svakog drugog dana i vežbanje od maksimalnih pola sata.\nBrzo hodanje je jedna korisna fizička aktivnost, koja podrazumeva da se poveća pre svega cirkulacija u svim delovima tela, kao i razmena kiseonika jer se pojačava disanje.\nKada se ovakav vid rekreacije sprovodi, može da se na ruke i noge stavi teg od oko 250 gr do 500 gr, i da se tako ojačava i određena mišićna grupa kao i koštano zglobni sistem.\nIako ne spadaju u prave vežbe, starijim osobama se preporučuje da svakoga dana šetaju što više, te da se penju uz stepenice umerenim tempom, jer opet na taj način popravljaju protok krvi u organizmu.\nPrimeri preporučenih vežbi za starije od 50 godina\nNeki od najosnovnijih primera vežbi za starije od 50 godina će biti dati u nastavku teksta koji sledi.\nJedan od primera za zapoočinjanje fizičkih aktivnosti jesu vežbe zagrevanja koje podrazumevaju neku pripremu za bilo koju narednu vežbu.\nPotrebno je stati u raskoračni stav do širine kukova, a ruke saviti u laktovima i njima dodirnuti ramena.\nNaredni postupak jeste da se laktovima prave kružni pokreti, tako da se oni dodiruju ispred tela, i takav postupak se ponovi za početak deset puta u jednoj seriji na jednoj i na drugoj strani.\nKao primer za vežbu istezanja, koja je takođe pripremna za neke ozbiljnije vežbe snage, jeste sledeća aktivnost.\nPotrebno je leći na tvrdu podlogu na bok, te glavu osloniti na šaku, dok je ruka savijena u lakatnom zglobu.\nNoga treba da je opružena u kolenu, te se podiže do visine od 70 stepeni, i za svaku stranu je poželjno uraditi po deset ponavljanja.\nUkoliko se želi pojačati ova vežba po intenzitetu, može se noga koja je podignuta zadržati u vazduhu oko deset do dvadeset sekundi prilikom svakog podizanja.\nVežbe snage i izdržljivosti\nKao primer za vežbu snage može da se navede osnovni vid aktivnosti sa tegovima manje težine, a radi se u kućnim uslovima i nije preterano opterećujuća fizička aktivnost.\nPotrebno je stati u raskoračni stav sa stopalima u širini kukova, sa leđima maksimalno ispravljenim.\nRuke treba podići u nivou ramena, a ugao između nadlakta i podlakta treba da je oko 90 stepeni.\nTegovi koji se koriste treba da su male mase, obično oko 250-500 gr, te se oni podižu naviše dok se ruke ne ispruže sasvim iznad glave.\nPosle podizanja ruku, one se vraćaju u početni položaj, i vežba se ponavlja deset puta kako se ne bi previše opteretili mišići ramenog pojasa i donjeg dela leđa.\nKleka – lekovita svojstva biljke i upotreba u alternativnoj…\nCategories Zdravlje Tags vežbe za starije Ostavite komentar Post navigation


Optimizam američkih kompanija\nVećina ispitanih kompanija očekuje pojačanu prodaju i veći profit 2014, ali neki izazovi mogli bi da uspore ekonomski oporavak.\nAmeričke kompanije su sve veći optimisti u pogledu ekonomske budućnosti. Novo istraživanje koje je sprovela Nacionalna asocijacija za poslovnu ekonomiju pokazuje da većina ispitanih kompanija očekuje pojačanu prodaju i veći profit kako se se rast američke ekonomije ubrzava 2014. Medjutim neki izazovi mogli bi da ukoče privredni oporavak.\nPosle sporog starta, rast prodaje koji se dogodio u poslednjim mesecima 2013. po svemu sudeći je ojačao poverenje unutar poslovne zajednice. Nacionalna asocijacija za poslovnu ekonomiju navodi da od 64 članice koje su učestvovale u januarskom istraživanju, oko 70 odsto predvidja da će američka ekonomija ove godine porasti izmedju dva i po i tri procenta.\nPredstavnik Asocijacije, Ken Simonson, kaže da je najniža tačka zabeležena za vreme 16-dnevnog zatvaranja vlade prošlog oktobra.\n“To je svakako izazvalo smanjenje investicija 2013. Sada se medjutim čini da su kompanije spremne da načine veća ulaganja u opremu 2014, bar prema ovoj anketi.”\nViše od trećine ispitanih kompanija prijavilo je veći profit, a skoro polovina očekuje da će podići svoje cene. Pa ipak, samo 37% kompanija kaže da planira da angažuje dodatne radnike u narednih šest meseci. Firme koje traže nove saradnike kažu da bi nedostatak kvalifikovanih radnika mogao da ugrozi rast zapošljavanja.\n“Otprilike jedna četvrtina kompanija je istakla da je pronalaženje kvalifikovanih radnika veliki problem.”\nTaj problem je posebno težak kada je reč o petrohemijskim kompanijama, koje su nedavno najavile više od 130 investicionih projekata za ovu godinu, ukupne vrednosti od blizu 100 milijardi dolara.\n“Ne možete da u kratkom vremenskom roku realizujete 135 projekata sa radnom snagom kakvu imamo u ovoj zemlji. Moraćemo da uvezemo radnike da bi se posao završio, a ako ne možemo, troškovi će skočiti, doći će do odlaganja i otkazivanja projekata”, primećuje Simonson.\nUprkos nedavnom kolebanju tržišta, većina ispitanih firmi kaže da ne očekuje veće posledice odluke američke Centralne banke da smanji programe stimulisanja ekonomije. Samo 20% njih predvidja negativan efekat primene Zakona o pristupačnoj zdravstvenoj zaštiti, poznatijeg po imenu “Obamaker”.


Đaci preopterećeni i bez veronauke i građanskog - Ozonpress :: internet portal\nTag: časovi, građansko, ukidanje, verbić, veronauka\nU četrdesetočasovnu radnu nedeljnu nastavnika ulazi držanje nastave iz obaveznih predmeta, obaveznih izbornih, izbornih, kao i dodatna, dopunska nastava i čas odeljenskog starešine. A kada se sve to sabere, ispada da se zakonsko ograničenje krši već od drugog razreda osnovne škole. Zakon propisuje da u nižim razredima osnovne škole (od prvog do četvrtog razreda) đaci mogu imati nedeljno do 20 časova obaveznih predmeta. U taj broj se ne računaju izborni predmeti i vannastavne aktivnosti, a za njih je predviđeno još najviše tri časa u nedeljnom rasporedu. Ta tri časa obuhvataju obavezne izborne predmete (građansko i veronauku), izborne, ali i dodatnu, dopunsku nastavu i čas odeljenskog starešine. Za svaki od njih predviđen je po jedan čas nedeljno.\nU školama koje se dosledno pridržavaju propisanog plana, zakon se ne poštuje već od drugog razreda. Naime, prvaci imaju nedeljno 19 časova obaveznih predmeta, a đaci od drugog do četvrtog razreda po 20. Uz dva časa rezervisana za izborne predmete i jedan čas odeljenskog starešine zakon bi se poštovao, ali se ograničenje od maksimalno 23 časa nastave krši ako dete pohađa dodatnu ili dopunsku nastavu. U praksi, mnogi učitelji samo formalno u rasporedu predvide čas odeljenskog starešine, ali ga u praksi ne održavaju, a to važi i za dodatnu i dopunsku nastavu, što praktično znači da izbegavanje ovih časova ide na ruku manjem opterećenju đaka.\nU višim razredima osnovne škole zakonski maksimum za časove obaveznih nastavnih predmeta je 25, a on se krši u sedmom i osmom, jer đaci tih razreda imaju po 26 časova. I u drugom ciklusu osnovnog obrazovanja za izborne predmete i vannastavne aktivnosti predviđena su najviše tri časa nedeljno, ali je ovde situacija drugačija nego u nižim razredima osmoletke. Treći čas fizičkog (koji od prvog do četvrtog razreda spada u obavezan) od petog do osmog razreda ima status obaveznog izbornog predmeta, kao i drugi strani jezik, koji deca slušaju dva puta nedeljno. Ako se tome doda i jedan čas veronauke ili građanskog, kao i jedan nekog od izbornih predmeta, đaci šestog razreda nedeljno imaju 29 časova, a sedmog i osmog po 31. Nedeljni fond dodatno povećava čas odeljenskog starešine, dodatna i dopunska nastava, kao i sekcije i druge vannastavne aktivnosti. Uz sve to, neke škole nude i fakultativne predmete koji nisu predviđeni nastavnim planom i predstavljaju specifičnost konkretne obrazovne ustanove. Tako, recimo, škola može da ponudi učenje trećeg stranog jezika, za koji finansiranje obezbeđuje lokalna samouprava.\nU gimnaziji učenik može da ima do 31 čas obavezne i izborne nastave nedeljno i to ograničenje se poštuje, ako se u ovaj fond ne uračunaju dodatna, dopunska nastava i čas odeljenskog starešine. U srednjim stručnim i umetničkim školama predviđeno je do 33 časa nedeljno.\nRadovi na pruzi između Čačka i Zablaća, ukidaju se dva voza


HOROSKOP ZA NAJJAČI UDAR RETROGRADNOG MERKURA: nedeljna astrološka prognoza od 18. do 24. novembra 2019. godine - Lepa&Srećna\nHOROSKOP ZA NAJJAČI UDAR RETROGRADNOG MERKURA: nedeljna astrološka prognoza od 18. do 24. novembra 2019. godine\nOve sedmice konačno Merkur kreće direktno. Tačnije, u sredu uveče. Iako neće biti od istog momenta sve ispravljeno, polako će se rešavati sve ono što je bilo u zastoju ili prekidu u prethodnih par nedelja.\nUkoliko ste imali izazove u komunikaciji, sa papirologijom, u saobraćaju, sa tehnikom, automobilom, ključevima, telefonima, kompjuterima, ili ste čekali nešto, neki odgovor, poziv, sada sve kreće da se rešava. U narednih par nedelja sve dolazi na svoje mesto.\nSedmicu započinjemo Mesecom kroz znak Lava, koji će buditi potrebu da bude priznat, da se bude glavni i dominantan, da bude u centru zbivanja, ali i očekujte nesporazume u komunikaciji, posebno oko nečega oko čega ste već imali sukob, očekujte izazove i stres, neizvesnost, kao i pojačanu nervozu. Misli i emocije treba da rade zajedno prvog dana sedmice, a upravo će to biti izazov.\nTog dana je i planeta Mars na poslednjem stepenu znaka Vage, pa se neki partnerski odnosi mogu okončati, kao i neke poslovne saradnje. Savet je da budete oprezni u komunikaciji, izlivima besa i ljutnje, i da kontrolišete impulsivne reakcije koliko je to moguće.


Narodni Muzej Zrenjanin - Sto godina slobode\nSto godina slobode\nPrvi segment izložbe nosi naziv Veliki Bečkerek i srednji Banat u Prvom sv.ratu i prikazuje dešavanja uoči i tokom rata na ovom prostoru. Na 16 panoa kroz tekst i fotografije prikazana su hapšenja, suđenja i inernacije, mobilizacija stanovništva u austrougarsku vojsku, ali i dezertverstva, pojava logoša, kao i prelazak Srba, austrougarskih vojnika na rusku stranu i stupanje u redove srpske dobrovoljačke vojske. Ovajsegment izložbe govori i o teškim socijalno-ekonomskim prilikama na teritoriji srednjeg Banata, najviše rekvizicionim merama koje su trajale tokom čitavog rata (1914−1918), kao i o kraju dvojne monarhije.\nDrugi segment izložbe pod nazivom Znamenite ličnosti tiče se najistaknutijih ličnosti iz srpskog nacionalnog pokreta u Velikom Bečkereku. Na 9 panoa prikazane su biografije srpskih prvaka− od dr Slavka Županskog, preko Emila Gavrile i Živka Terzina do sveštenika Dragutina Mojića, koji su internirani od strane austrougarskih vlasti nakon Sarajevskog atentata 1914. godine. Na panoimase nalaze i biografije sa fotografijama osnivača Srpskog narodnog odbora.\nTreći segment izložbe naslovljen Oslobođenje 1918. godine posvećen je formiranju Srpskog narodnog odbora u Velikom Bečkereku,31. oktobra 1918. godine, njegovim ključnim odlukama i akcijama. Kroz odabrana dokumenta, zapisnike Srpskog narodnogodbora i fotografije učesnika sudbonosnih događaja, posetioci će moći da sagledajuprelomne novembarske dane 1918. godine,kada je u Veliki Bečkerek ušla oslobodilačka srpska vojska. Pored toga, na 20 panoa trećeg segmenta izložbe obrađeno je i organizovanje Velike narodne skupštine u Novom Sadu i prisajedinjenje Banata, Bačke, Baranje i Srema svojoj matici – Kraljevini Srbiji.\nPored panoa,na izložbi će biti prikazana i razna originalna dokumenta(npr. ličnadokumenta interniraca i ostalih znamenitih ličnosti, zapisi i dnevnici dobrovoljaca, zapisnici Srpskog narodnog odbora, dopisi seoskih odbora,dopisi i akta srpske vojske u Velikom Bečkereku i drugo),fotografije, kao i predmeti, oružje i vojna oprema iz perioda Prvog svetskog rata, uglavnoiz zbirki i fondova Istorijskog arhiva Zrenjanin i Narodnog muzeja Zrenjanin, ali i privatnih kolekcija.\nU Malom salonu biće prikazan deo izložbe Dobrovoljci srednjeg Banata u Prvom svetskom ratu−koji obuhvata tradiciju DOBROVOLJSTVA, kao i dobrovoljce iz Bosne, Hercegovine, Like, sa Korduna, Banije i Crne Gore,koji su zbog svojih zasluga u ratu dobili nagradu takozvanu dobrovoljačku čast – obradivu zemlju sa kućom i okućnicom, na prostoru današnjeg srednjeg Banata. Ova izložba je realizovana 2017. godine povodom Praznika grada – 17.novembra, i predstavlja doprinos NMZ kulturi sećanja i pamćenja na slavne i teške događaje iz Velikog rata, ali prevashodno sećanje na dobrovoljce, ljude koji su se u srpskoj vojsci našli po sopstvenom izboru iz patriotskih, rodoljubivih i nacionalnih pobuda. Ova izložba je ujedno i podsećanje da su i Srbi iz srednjeg Banata dali znatan doprinos pobedi srpske vojske u Prvom svetskom ratu, nacionalnom oslobođenju, kao i ujedinjenju srpskog naroda i stvaranju jugoslovenske države 1918.godine.


Vesti online / Vesti / Svet / Filipini: Tajfun odneo 12 života\nKako prenosi AP, većina ljudi izgubila je život u klizištima na severu Filipina.\nSavetnik predsednika Filipina, Frensis Tolentino, rekao je da je među mrvima jedna beba i dete.\nRanije danas poginula su dvojica spasilaca na terenu, a jedan leš pronađen je u reci u prestonici Manili.\nPrema njegovim rečima, broj mrtvih mogao bi da poraste na 16.\nU trenutku kada je pogodio Filipine, tajfun je sa sobom doneo vetrove i do 305 kilometara na čas, da bi kasnije oslabio krećući se prema jugu Kine i Vijetnamu, prenosi AP.\nViše od pet miliona ljudi ugroženo je nevremenom, koje je Zajednički centar za upozorenja na tajfun, sa sedištem na Havajima, označio kao supertajfun, koji donosi sa sobom snažne vetrove, jačine jednake uraganu kategorije pet.\nTyphoon Mangkhut https://t.co/UHHt4aJ64E #NASA — NASA Earth (@NASAEarth) September 12, 2018


Hiljade Sirijaca na ulicama Damaska - Klix.ba\nZbog američkog napada\nHiljade Sirijaca na ulicama Damaska\n30.10.2008. u 11:37\nHiljade demonstranata okupile su se u četvrtak ujutro u centru Damaska na protestu protiv nedavnoga smrtonosnog američkog zračnog napada na jedno sirijsko selo na granici s Irakom, javili su novinari i fotoreporteri AFP-a.\nDemonstranti koji su nosili slike predsjednika Bashara al-Assada i sirijske zastave okupili su se na trgu Yussef Admeh, u centru grada, nedaleko od američke ambasade.\n"Dušom i krvlju, tebi se zaklinjemo Basharu", "Kolonisti, sirijski narod nikada neće pokleknuti", "Allah, Sirija, Bashar", uzvikivali su demonstranti, među kojima uglavnom studenti i službenici.\nOni su nosili transparente na kojima je pisalo "Ne - američkom terorizmu", "Američka demokratija znači ubijanje civila u Abu Kamalu", regiji na sjeveroistoku Sirije, meti američkoga napada u nedjelju.\nOko ambasada SAD-a, Iraka, Saudijske Arabije i jedne američke škole pojačane su mjere sigurnosti.\nAmerička ambasada objavila je da će biti zatvorena u četvrtak zbog protesta. Ta je mjera poduzeta zbog visokog rizika u vezi s demonstracijama koje se održavaju u blizini njenih ureda. Državljani SAD-a u Danasku pozvani su da izbjegavaju ovaj dio grada.


PLARK - TEME IZ MENADŽMENTA - TEMA066 - Nagrada za kvalitet "MALCOLM BALDRIGE"\nNagrada za kvalitet "MALCOLM BALDRIGE"\nKvalltet nikada nije proizvod slučajnosti. On je uvek rezultat osmišljenih napora.\nJohn Ruskin - pisac\nKada je pre tridesetak godina poznati američki autor i konsultant u oblasti kvaliteta, Joseph M. Jaran prognozirao da će intenzivna ulaganja u oblast kvaliteta učiniti Japan ekonomskom velesilom, njegovo zapažanje je među industrijski najrazvijenijim zemljama Zapada, uključujući SAD, ostalo skoro nezapaženo. Sredinom osamdesetih godina, međutim, mnogi vodeći ekonomski l politički lideri SAD su postali svesni da se nalaze pred izborom: da svojim kupcima i klijentima obezbede vrhunski kvalitet ili izgube trku sa Japanom.\nInspirisan i motivisan ovim saznanjem, američki Kongres je 1987. godine doneo zakon kojim je pokrenut projekat pod nazivom "Baldrige-ov nacionalni program kvaliteta" (Baldrige National Gualitij Program), u okviru koga je ustanovljena "Nagrada za kvalitet Malcolm Baldrige" (Malcolm Baldrige National GualitLj Aivard) čiji su osnovni ciljevi da se širom zemlje unapredi svest o značaju kvaliteta, oda priznanje američkim firmama koje su ostvarile najveća dostignuća u oblasti kvaliteta, i da se objave, promovišu i učine dostupnim najuspešnije poslovne strategije u ovoj oblasti. Nagrada je dobila ime po Malcolmu Baldrige-u, ministru trgovine SAD, koji je tu funkciju obavljao u periodu od 1981. - 1987. godine, kada je tragično nastradao na jednoj rodeo-pred-stavi u Kaliforniji (Baldrige je odrastao na rancu i smatran je vrhunskim kaubojem, i bio je dobitnik najvećih američkih nagrada u ovoj oblasti). Tokom svoje blistave profesionalne karijere Malcolm Baldrige je bio vatreni pobornik i promoter kvaliteta u američkoj privredi (učestvovao je u izradi prvog nacrta zakona kojim se nagrada ustanovljava) a u oblasti spoljne trgovine je sklopio važne trgovinske sporazume sa Kinom, Rusijom i Indijom čime je u tim zemljama omogućeno veće prisustvo američkih firmi, nakon tragične smrti, a u njegovu čast, Kongres je nagradu nazvao njegovim imenom.\nRukovođenje programom i njegovo sprovođenje je povereno Nacionalnom Institutu za standarde l tehnologiju (National Institute of Standards and Technology-N!ST), posebnoj organizaciji u okviru Ministarstva za trgovinu SAD, čija je misija da kroz saradnju sa firmama unapređuje i promoviše američki ekonomski rast razvojem i primenom tehnologija, mera i standarda. Budžet za Baldrige-ovu nagradu iznosi preko 120 miliona $ godišnje, od kojih najveći deo čine donacije iz privatnog sektora.\nDanas se nagrada "Malcolm Baldrige" smatra najvišim priznanjem na svetu za izvanredna dostignuća u oblasti kvaliteta, a nagradu dodeljuje svake godine lično predsednik SAD na posebnoj svečanosti pod nazivom "U potrazi za izuzetnim ostvarenjima" (Quest for excellence). Nagrada se dodeljuje najkvalitetnijim proizvodnim i uslužnim firmama i najboljim malim firmama čije je sedište u SAD, a od 1999. godine nagrada se prvi put dodeljuje i najkvalitetnijim obrazovnim i zdravstvenim institucijama, čime se pridaje veliki i opravdani značaj ovim važnim društvenim delatnostima. U svakoj od navedenih kategorija je moguće svake godine nagraditi najviše 3 firme, ali su do sada, po pravilu, nagrađivane jedna ili najviše 2 kompanije iz svake od ovih oblasti. Od 1987. godine do danas nagradu je dobila 41 kompanija. Medu dosadašnjim dobitnicima nagrade se nalaze poznate kompanije kao što su: 3M, AT&T, Cadillac Motor Car Company, Eastman Chemical Company, Federal Express Corporation, IBM Rochester, Milliken & Company, Motorola Inc., The Ritz-Carlton HoLet Companu, Xerox Corporation Ud. Dobitnici nagrade za 2000. godinu su Dana Corporation-Spicer Drivershaft. Division i KARLEE Company Inc. medu proizvodnim firmama, Operations Management International Inc. medu uslužnim firmama i Los Alamos National Bank koja je proglašena najboljom u kategoriji malih firmi.\nIstraživanje koje se bavilo upoređenjem ukupnih rezultata firmi-pobednika i vrednosti njihovih deonica na tržištu sa prosečnim američkim kompanijama oličenim u grupi Standard & Poor 500 je pokazalo da firme-pobednici nadmašuju prosečne firme u odnosu 4:1. Zanimljiv podatak je i onaj koji govori o tome da firme-dobitnici nagrade postižu najveći stepen napredovanja i usavršavanja godinu dana nakon dobijanja nagrade, što se tumači činjenicom da nagrada predstavlja poseban dodatni motiv za sve zaposlene u organizaciji.\nKriterijumi za dodeljivanje nagrade "Malcolm Baldrige" igraju ključnu i dragocenu ulogu u nastojanju da se unapredi rad američkih kompanija, a Gordon Black, predsednik Harris/Black International Ltd. je publikaciju koja sadrži kriterijume za nagradu nazvao "pojedinačno najuticajnijim dokumentom u modernoj istoriji američkog biznisa". Kriterijume za nagradu sačinjava 7 kategorija: liderstvo, strateško planiranje, fokus na kupca i tržište, informacije i analize, fokus na ljudske resurse, proces menadžment i poslovni rezultati. Maksimalan broj poena koji firma može da dobije iznosi 1000 poena, a pokazalo se da najuspešnije firme - dobitnici nagrade u najkonkurentnijim delatnostima mogu da sakupe nešto više od 700 poena. Pritom, treba reći da su ovi kriterijumi zajedno sa svojim numeričkim vrednostima "živa materija", podložna promenama, i da se svake godine prilagođavaju zahtevima i potrebama tržišta. Ovi standardi su prihvaćeni u SAD, ali i u većini drugih razvijenih zemalja koje imaju svoje nagrade za kvalitet kao najbolji putokaz firmama za unapređenje njihovog poslovanja, što je potvrdio i direktor Baldrige National Quality Programa, Harry Hertz, recima:"Kriterijumi su tako ustanovljeni da pomognu kompanijama da unaprede rad i povećaju, konkurentnost fokusirajući se na dua osnovna cilja - neprestano pružanje novih vrednosti svojim klijentima i poboljšanje ukupnih rezultata kompanije".\nOve kriterijume danas koriste hiljade firmi svih profila i delatnosti za procenu kvaliteta svog rada, ali i kao sredstvo za obuku i unapređenje svojih radnih procesa, poslova i aktivnosti, čime su Baldrige program i nagrada postali najodgovorniji i najzaslužniji za to što se kvalitet u SAD danas smatra nacionalnim prioritetom. Od kada su se kriterijumi za nagradu prvi put pojavili 1988. godine, zainteresovanim firmama je distribuirano preko 2 miliona kopija, a taj broj je daleko veći s obzirom da se ovi kriterijumi i uputstva mogu pronaći na Web sajtovima, kao i da ih firme mogu same slobodno umnožavati.\nUprkos velikom interesovanju za materijale, publikacije i kriterijume za dobijanje nagrade, u periodu od 1988. - 1998. godine za nagradu "Malcolm Baldrige" je konkurisalo samo 684 firme, što potvrđuje da su kriterijumi za nagradu izuzetno oštri i da se zbog toga firme teško odlučuju da konkurišu. Broj prijava za niže i manje zahtevne nagrade koje dodeljuju pojedine države u okviru SAD je poslednjih godina, međutim, u značajnom porastu. 1991. godine svi državni programi zajedno su imali 11 l prijava, a samo u 1997. godini taj broj je iznosio 974, što govori da je pokret za kvalitet "uhvatio korena" širom SAD.\nBez obzira da li uopšte žele da konkurišu za nagradu, samim upoznavanjem sa kriterijumima i nezvaničnim i internim upoređenjem rada svoje kompanije sa njima, mnoge kompanije unapređuju kvalitet svog rada, produktivnost, zadovoljstvo klijenata i zaposlenih, i u konačnom ishodu, svoj finansijski efekat. Earnest Deavenport, predsednik Eastman Chemical Company (dobitnik nagrade 1993. godine) je rekao: "Mi nismo primenili koncepte ove nagrade da bismo je dobili. Mi smo ih primenili da bi pridobili klijente, da bi rasti, i da bi se usavršavali".\nPrijava za nagradu je strogo formalna i kompanija u odgovorima na postavljena pitanja mora da navede detaljne numeričke podatke i informacije o svojim radnim procesima, poslovnim rezultatima, dostignućima i unapređenjima kako mnoge prijave sadrže informacije koje se mogu oceniti poslovnim tajnama, podaci iz prijava se smatraju poverljivim i nisu dostupni javnosti). Svaku prijavu analizira tim od 8 uglednih američkih eksperata i konsultanata u oblasti kvaliteta (u proceni kandidata učestvuje oko 400 vrhunskih ocenjivača iz proizvodnih i nevladinih organizacija i državnih institucija), a posebnim i strogim pravilima je isključena mogućnost da konsultanti koji su angažovani u nekim firmama budu istovremeno i njeni ocenjivači. Firme koje prođu pivu fazu analize se kvalifikuju za drugu, fazu koja se sastoji u posetama kompaniji timova eksperata, koji sprovode detaljnu i dubinsku procenu i analizu tvrdnji i podataka koje je kompanija iznela u prijavi, čime se onemogućava svaka potencijalna manipulacija. Svakoj organizaciji koja se prijavi za nagradu je zagarantovano od 300 - 1000 sati vrhunskih konsultantskih usluga i analiza, zavisno od toga za koju se fazu kvalifikuje, kao i detaljna povratna informacija od strane stručnjaka u vidu izveštaja o zapaženim jakim stranama i prednostima organizacije kao i oblastima u kojima su potrebna poboljšanja. Cena prijave iznosi 5000 $ za proizvodne i uslužne firme a 2000 $ za male firme. Ukoliko se firma kvalifikuje za drugu fazu, cena poseta timova ocenjivača se posebno ugovara. Imajući sve ovo u vidu, Arnold Weimerskirch, bivši predsednik ovog ocenjivačkog tela (Board of Examiners) i potpredsednik za kvalitet Honeywelt Inc., je rekao: "Prijava za Baldrige nagradu i proces njene analize i procene predstavljaju najbolju, najisplatljiviju, najsveobuhvatniju i najobjektivniju konsultantsku uslugu koju kompanija može da dobije".\nMeđu konsultantima, biti ocenjivač za Baldrige-ovu nagradu je stvar prestiža i afirmacije. Od početka projekta je na najvišem, nacionalnom nivou obučeno preko 2000 vrhunskih ocenjivača, a samo tokom 1997. godine je na nižim - državnim i lokalnim nivoima obuku završilo 2400 ocenjivača.Tokom godine svi oni zajedno održe hiljade prezentacija na kojima upoznaju zainteresovane firme ili organizacije sa pitanjima koja se odnose na unapređenje kvaliteta, zadovoljstvo klijenata ili suštinu i sadržinu Baidrige programa.\nObaveza firmi koje su dobitnici nagrade je da budu zastupnici i promoteri programa unapređenja kvaliteta u SAD, model i uzor drugim firmama i organizacijama i da sa njima dele svoje uspešne ideje i strategije. Odeljenje IBM-a u Rochesteru, pobednik 1990., tako, pripisuje svoj uspeh načinu na koji je usvojilo ideje dobitnika iz prethodnih godina - Motorole, Xeroxa i Millikena.\nMnoge kompanije-dobitnici nagrade poput Motorole i Westinghausa, znajući da od kvaliteta njihovih spoljnih dobavljača zavisi i kvalitet njihovog rada, i da oni predstavljaju kritičnu kariku u njihovom procesu, uslovljavaju svoje dobavljače da i sami konkurišu za nagradu i primenjuju njene kriterijume.\nDa su firme-pobednici ozbiljno i odgovorno shvatile svoju misiju potvrđuje i činjenica da su njihovi predstavnici od 1988. godine održali preko 30.000 prezentacija čime su dragocene i vredne informacije došle do hiljada firmi. Prosečne firme-dobitnici, takođe, imaju godišnje preko 350 poseta od strane zainteresovanih firmi i organizacija koje se odnose na Baldrige-ovu nagradu.\nTokom svih ovih godina, Baldrige-ova nagrada je poslužila kao stožer i centar projekta koji je dobio mnogo šire značenje i koji se razvio u pokret čiji je cilj unapređenje kvaliteta u SAD. Iz ovog bazičnog programa se razvilo, kao Što smo već rekli, mnogo novih programa na nižim nivoima. 1991. godine u SAD je bilo 10 programa za unapređenje kvaliteta, a danas ih ima preko 50. Čak 44 države u okviru SAD imaju svoje programe čiji uzor i model predstavlja Baldrige-ova nagrada. Mnogi dobitnici najviše, nacionalne nagrade su se prethodno usavršavali i afirmisali na nižem, državnom ili lokalnom nivou. U poslednjih nekoliko godina većina dobitnika Baldrige-ove nagrade je dobijala nagrade na državnim nivoima, što potvrđuje kvalitet, ispravnost i sveobuhvatnost čitavog programa.\nUpoznavanje sa kriterijumima za nagradu "Malcolm Baldrige" će, verujemo, pomoći i našim menadžerima i firmama da steknu uvid u to kojim radnim procesima i vrednostima se pridaje najveći značaj u najboljim kompanijama na svetu, i da sami, kroz analizu svojih procesa i aktivnosti počnu da se upoređuju ne sa bilo kim, već sa najboljima na svetu. U početku će ti kriterijumi izgledati daleko, nedostižno ili neuporedivo, ali će, sigurni smo, brže nego što nam to sada izgleda, oni postati i naša merila i standardi.


Ruše BUBANJ POTOK za 1.5 milion evra - AutoZona.rs\nRuše BUBANJ POTOK za 1.5 milion evra\nDatum: 27.03.2017 • Pošalji komentar • Pogledano: 279\nRušenje naplatne rampe Bubanj potok počeće tek kada bude završena nova naplatna stanica "Vrčin" i koštaće oko 1.5 milion evra. Najveća i najprometnija naplatna rampa u Srbiji, kroz koju je prošle godine za samo 24 sata uspelo da prođe 63.000 vozila (to je jedno vozilo na svakih 1.37 sekunde!), otići će u istoriju, a preduzeće "Putevi Srbije" je raspisalo tender za njeno rušenje.\nRadovi na uklanjanju stare stanice obuhvataće pripremu, rušenje i raščišćavanje terena. Vrednost radova procenjena je na oko 180 miliona dinara sa uključenim PDV-om. Izvođač će imati rok od 60 dana od ulaska u gradilište da završi projekat.\nTokom uklanjanja stanice biće prohodne po dve trake u oba smera, osim u poslednjoj fazi kada će po sedam dana biti zatvoren saobraćaj u jednom smeru. Kako će se radovi odvijati u vreme ranih godišnjih odmora, pripremite se na gužve i zastoje.\nNa lokaciji današnje naplatne rampe u Bubanj potoku biće izgrađena velika petlja sa železničkim i drumskim ukrštanjem obilaznice oko Beograda i autoputa Beograd-Niš.\nNova naplatna rampa "Vrčin" počinje sa radom 15. maja?\nNova naplatna rampa "Vrčin" se nalazi 8 km dalje od postojeće naplatne rampe u Bubanj potoku. Njena izgradnja je u završnoj fazi i prema najavama trebalo bi da počne sa radom 15. maja, 7 meseci kasnije u odnosu na prvobitno zadat rok koji je bio 15. oktobar 2016. godine.


Gorenje TGRBL100SM bojler cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nGorenje TGRBL100SM bojler cene\ncena od 24.480,00 do 24.990,00 din | prodavnica (3)\nTrenutno nemamo slike za Gorenje TGRBL100SM\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Gorenje TGRBL100SM bojler po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Gorenje bojler TGRBL100SM na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Bojleri cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Gorenje Bojleri, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Gorenje TGRBL100SM bojler sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Gorenje TGRBL100SM bojler. Pre kupovine, podatke za Gorenje bojler TGRBL100SM proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


KAKAV MEČ Bogdan blistao protiv Sparsa, pa imao susret sa "ludim Srbinom" /FOTO/\nBlistao je Bogdan Bogdanović u porazu njegovog Sakramenta od San Antonija i posle meča imao zanimljiv susret sa trenerom Sparsa Gregom Popovićem.\nGreg Popović i Bogdan Bogdanović\nLegendarni, trofejni stručnjak, koji za sebe ume da kaže kako je "ludi Srbin", upisao je još jedan NBA trijumf, jer je njegov tim bio bolji od Kingsa sa 108:99 u Kaliforniji.\nBogdan Bogdanovic 15 pts 3 threes vs Spurs 17/18 season\nPo okončanju utakmice, naš as je imao zanimljiv susret i priliku da malo popriča sa Popovićem.\nSve je proteklo uz osmehe, možda jedan više na Bogdanovom licu nakon sjajne partije u kojoj je postigao 15 poena i to bez promašaja u šutu iz igre.\nRouz srušio Boston, Kobi se iživljavao nad Klivlendom, Majami u krizi\nU derbiju istočne konferencije Čikago je savladao Boston sa 88:79, dok su Lejkersi zahvaljujući novom sjajnom izdanju Kobija Brajanta, koji je nanizao 42 poena, slavili protiv Klivlenda (97:92). Trijumf je zabeležila i Minesota, pošto je bila bolja od Nju Orleansa rezultatom 87:80, a srpski centar Darko Miličić je upisao svega tri poena. Novi kiks, treći uzastopni, doživeo je Majami, jer je poražen od Denvera sa 117:104.\nNBA liga promenila logo posle 48 godina\nPrvi put posle 48 godina došlo je do promene u izgledu logotipa najjače košarkaške lige na svetu.\nU novom srpskom NBA derbiju, odigranom u Denveru, Nikola Jokić je ponovo predvodio Nagetse do pobede, ovoga puta nad Sakramentom od 126:112.\nDOVOLJNO MU I POLUVREME Novi Bogdanov dvocifreni učinak, nestvarni Lilard razbio Sakramento /VIDEO/\nKošarkaši Sakramenta pognute glave su napustili dvoranu u Kaliforniji, jer su u noći između petka i subote izgubili na svom terenu od Portlanda sa 100:118. Bogdan Bogdanović je i ovaj meč završio sa dvocifrenim brojem poena.\nOsamnaest NBA timova nastupilo je u noći između subote i nedelje po srednjeevropskom meču, a iako je uzbuđenja bilo na pretek, dva meča su se posebno izdvojila.\nSVE NA JEDNOM MESTU Ovako je Jokić dominirao prošle sezone /VIDEO/\nNBA liga je na zvaničnom Jutjub kanalu objavila najbolje poteze našeg košarkaškog reprezentativca Nikole Jokića u prošloj sezoni.


Kent - Blic Online\nU prevrtanju autobusa u Kentu povređena 41 osoba\nNajmanje 41 osoba je povređena u saobraćajnoj nezgodi kada se prevrnuo autobus na autoputu u Kentu, u Velikoj Britaniji.\nNakon pronalaska još tri tela, britanska policija je saopštila da je 10 ljudi stradalo kod litice Biči Hed u Kentu za samo dve nedelje, piše "Dejli mejl".\nZatvorenici su preuzeli kontrolu nad jednim krilom britanskog zatvora u Kentu, saopštila je večeras Asocijacija zatvorskih službenika.\nSkandal poznate policijske akademije: Regruti u nacističkim uniformama, devojke u donjem vešu\nBritanska javnost se poprilično uzburkala kada su objavljene slike sa tajne Fejsbuk grupe, koju su osnovali nekadašnji pitomci Ašford Policijske akademije u Kentu. Na slikama su oni obučeni u nacističke uniforme, kadetkinje su se slikale u donjem vešu, a komentari ukazuju da se na ovoj akademiji dešavalo dosta seksa i pijančenja.\nPogledajte: 100 vozila u lančanom sudaru zbog magle na mostu u Engleskoj, više od 200 povređenih\nOsam osoba je danas teže povređeno, a 200 lakše u lančanom sudaru više od 100 vozila na mostu u Kentu, javili su britanski mediji.\nPas pobegao od kuće i vozio se vozom\nFrenki, šestogodišnji pas rase džek rasel, pobegao je od kuće u Grejvsendu u Kentu i “uhvatio” voz za London, prenosi “Dejli telegraf”.


Han podržao Vučićevu ideju o carinskoj uniji - Sputnjik Srbija\n16:34 31 Mart 2020\nUdarna vest: Potvrđeno: Pomoć države privredi 5,1 milijardi evra, svakom punoletnom građaninu po 100 evra /video/\nHan podržao Vučićevu ideju o carinskoj uniji\n09:13 16.03.2017 (osveženo 09:29 16.03.2017) Preuzmite kraći link\nPozdravljam aktivan doprinos Srbije regionalnoj saradnji i konkretne ideje koje vode daljoj integraciji trgovine, uključujući i predlog da se to ostvari kroz carinsku uniju, rekao je komesar EU za proširenje i politiku susedstva Johanes Han.\nSrbija bi da novac spoji Balkan koji se raspada\nPovodom namere srpskog premijera Aleksandra Vučića da na samitu lidera balkanske šestorke koji se danas održava u Sarajevu predstavi i plan o formiranju carinske unije na ovim prostorima, Han, koji će učestvovati na skupu, ističe za „Politiku“ da nema sumnje da će viši stepen ekonomske integracije učiniti Zapadni Balkan atraktivnijim i konkurentnijim.\nKomesar za proširenje smatra da bi države ovog dela Evrope, koji je na putu ka članstvu u EU, trebalo da usklade svoj trgovinski sistem i uklone sve interne barijere kako bi se poboljšali kretanje kapitala i radne snage, trgovina robom i uslugama, što su osnovne četiri slobode zajedničkog tržišta.\n„Sve će to privući više stranih direktnih investicija i dovesti do većeg ekonomskog rasta i otvaranja novih radnih mesta. Zato Evropska unija podržava progresivno uspostavljanje zajedničkog tržišta u zemljama regiona, na osnovu pravila i principa EU, koji uključuje i carine, što su sve koraci koji vode osnivanju carinske unije na Balkanu“, kaže Han koji je uveren da će na sledećem samitu balkanske šestorke koji će se održati na leto u Trstu, sve zemlje regiona uspeti da se dogovore o konkretnima koracima kako da se izgradi snažno i konkurentno tržište zapadnog Balkana.\n© Tanjug / FJORA CITAKU\nVučić na večeri pitao Mustafu o prisvajanju imovine\nNa pitanje šta očekuje od sarajevskog skupa Han podseća da je prošle nedelje Evropski savet ponovo potvrdio svoju „nedvosmislenu podršku evropskoj perspektivi Zapadnog Balkana“.\n„Šefovi država i vlada EU ostaju privrženi i angažovani na svim nivoima u naporima da se podrži Zapadni Balkan u sprovođenju evropski orijentisanih reformi i projekata. Ali u vreme kada postoji opasan izazov zbog pojačane nacionalističke retorike, zapadni Balkan mora više nego ikada da pojača regionalnu saradnju. Očekujem da će premijeri na skupu u Sarajevu zajedno sedeti i razgovarati o izazovima i mogućnostima kako da se produbi saradnja u regionu, koja bi bila u korist njihovih građana. Takođe očekujem od njih da preuzmu vlasništvo nad ovim procesom koji je važan za Zapadni Balkan, čiji je cilj da bude deo porodice EU“, rekao je on.\ncarinska unija, Johanes Han, Aleksandar Vučić\n16:17 Potvrđeno: Pomoć države privredi 5,1 milijardi evra, svakom punoletnom građaninu po 100 evra /video/\n16:09 Na čelo britanske MI5 došao stari ruski znalac\n16:01 Rusko ministarstvo: Pristupanje Skoplja NATO - nove linije podele\n15:50 Pandemija uživo: Broj zaraženih na planeti premašio 800 hiljada\n15:25 Putin se redovno testira na koronu


Satovi za najbolje policajce Kragujevca - Kragujevac online - Sve o gradu na jednom mestu\nTrenutno se nalazite na strani: Vesti Info Grad Kragujevac Satovi za najbolje policajce Kragujevca\nSatovi za najbolje policajce Kragujevca\nnedelja, 12 jun 2011 13:48\nNajbolji policajci u Kragujevcu dobili su ručne satove od gradskih vlasti povodom obeležavanja Dana ministarstva unutrašnjih poslova i Dana policije.\nReferentu u Odeljenju za upravne poslove Gordani Milenković, samostalnom policijskom inspektoru Saši Maraševiću, policajcu prve klase Goranu Ćirkoviću i višem policajcu Ljubanu Čoviću nagrade su uručene na svečanom prijemu organizovanom u Skupštini grada.\nGradonačelnik Veroljub Stevanović kazao je da je dugogodišnji problem nedostatak prostora sa kojim se suočava kragujevačka policija koja je smeštena u delu zgrade gradske skupštine.\n"Potpuno smo svesni problema s kojim se policija u Kragujevcu danas suočava, a to je prostor i smeštaj. Grad je spreman da pomogne u tom smislu ali podrška se očekuje i sa nekih viših istanci", rekao je Stevanovičh. Načelnik Policijske uprave Ivan Đorović izrazio je zadovoljstvo zbog činjenice da je stopa kriminala u prvih šešt meseci ove godine upola manja nego lani.


Provođenje obuka i prekvalifikacija radnika - Istinomjer\nProvođenje obuka i prekvalifikacija radnika\nU saradnji sa udruženjem poslodavaca i Službom za zapošljavanje KS podržati provođenje obuka i prekvalifikacija radnika za poznatog poslodavca.\nVlada Kantona Sarajevo donijela je u oktobru 2020. godine Odluku o dodjeli poticajnih grant sredstava za program “Podrška mladima za pokretanje start up subjekata”. Odluka je donesena na prijedlog Ministarstva privrede Kantona Sarajevo, nakon što je okončana procedura Javnog poziva za podnošenje prijava za ovaj program.\nTakođer je, utvrđena i lista korisnika sredstava sa nazivom biznis planova, kao i iznosom poticajnih grant sredstava koja su im odobrena. Radi se o 25 mladih osoba kojima će biti dodijeljena sredstva u ukupnom iznosu od 448.694 KM. Petnaest obrtničkih-zanatlijskih radnji, različitih djelatnosti, ostvarilo je pravo na dodjelu sredstva u ukupnom iznosu od 151.800 KM, za edukaciju i zapošljavanje mladih u trajanju od najmanje godinu dana.


UN UPOZORAVA ITALIJU ZBOG IMIGRANATA - Index.hr\nUN UPOZORAVA ITALIJU ZBOG IMIGRANATA\nVisoko povjereništvo Ujedinjenih naroda za izbjeglice uputilo je u utorak notu Italiji zbog njezina nepridržavanja međunarodnih konvencija u odnosu prema imigrantima koji dolaze posljednjih dana na otoke Lampedusu i Siciliju, te je zatražilo od talijanske vlade poštivanje prava imigranata prema Ženevskoj konvenciji.\nTalijanska ministarstva unutarnjih poslova i obrane odmah su odgovorila da će nastaviti s programom hitnog vraćanja tajnih imigranata s otoka Lampeduse zrakoplovima u Libiju. U utorak bi prema najavama trebalo biti vraćeno 180 ilegalnih imigranata. Ministarstvo unutarnjih poslova priopćilo je da se oni vraćaju na osnovi talijansko-libijskog sporazuma.\nTalijanska vlada desnog centra premijera Silvija Berlusconija notom je upozorena da se ne pridržava konvencija o zaštiti izbjeglica i njihovu pravu traženja političkog azila. U noti se također navodi da unatoč velikom pritisku kojem je izložena Italija zbog vala izbjeglica, vlada mora poštivati međunarodne konvencije.


U toku radovi na izgradnji kapele u zaseoku Debelo brdo u Brajkovcu - GEM info\nU toku radovi na izgradnji kapele u zaseoku Debelo brdo u Brajkovcu\n10. juna 2021. Redakcija 0 Comments Bojan Stević, Debelo brdo, go lazarevac, Kapela, MZ Brajkovac\nPredsednik Gradske opštine Lazarevac Bojan Stević obišao je sa saradnicima Mesnu zajednicu Brajkovac i zaseok Debelo brdo gde se izvode radovi na izgradnji kapele. Stević je podsetio da je deo puta od Crkve brvnare ka groblju i novoj kapeli već asfaltiran, i najavio da očekuje da kapela na groblju bude stavljena potpuno u funkciju početkom 2022. godine. Stević je najavio da će u narednih mesec dana početi uređenje prostora ispred Doma kulture u Brajkovcu.\nU zaseoku Debelo brdo u Mesnoj zajednici Brajkovac u toku su radovi na izgradnji kapele. Radove je sa saradnicima obišao predsednik Gradske opštine Lazarevac Bojan Stević, koji je poručio da završetak radova očekuje početkom naredne godine.\nOn je ovom prilikom najavio i radove na kompletnom uređenju prostora ispred Doma kulture u Brajkovcu koji će početi za mesec dana. Podsetio je da je krajem prošle godine urađeno igralište za decu u centru Brajkovca.\nKada je u pitanju putna infrastruktura u ovoj mesnoj zajednici, očekuje se nastavak asfaltiranja deonice prema kapeli na Debelom brdu, a do kraja godine biće urađena i dva manja putna pravca, kaže Stević, i dodaje da je pri kraju rešavanje problema vodosnabdevanja za Brajkovac, Čibutkovicu, Dudovicu, Barzilovicu i Županjac.\nNaglasio je da je projekat, koji se realizuje u saradnji sa Gradom Beogradom pri kraju, i da će njegova realizacija sadržati 28 kilometara primarne vodovodne mreže.\nDogađaju su prisustvgovali i direktor “Toplifikacije” Vukašin Janjević, direrktor Javnog preduzeća za komunalnu privredu “Lazarevac” Aleksandar Rakić i članovi Veća Gradske opštine Lazarevac.\nShare the post "U toku radovi na izgradnji kapele u zaseoku Debelo brdo u Brajkovcu"\n← Dragan Radojičić novi trener Kolubare\nOdržana promocija nove knjige Danijele Kvas →


Mala plata - mala i zaduženja | Kamatica\nPočetna > vest > Mala plata - mala i zaduženja\nMala plata - mala i zaduženja\nTekst objavljen: 14.04.2015 10:34\nGrađani Srbije u proseku duguje 780 evra, što je oko 16 puta manje od proseka dugovanja po stanovniku u Evropskoj uniji i pet puta manje nego u Hrvatskoj, pišu danas beogradske "Večernje novosti".\tGeneralni sekretar Udruženja banaka Srbije Veroljub Dugalić je ocenio da je razlog za to ne skupi krediti, nego nizak standard.\nKod nas se prosečna plata kreće od 350 do 370 evra, a uz takve zarade ne postoji povoljan kredit, rekao je Dugalić objasnivši da će, kad nam zarada dostigne 700 evra biti i više zajmova.\nTaj dnevnik piše i da građani Srbije trenutno jedino refinansiraju stare kredite, dok sve ostale samo vraćaju.\nNajviše duguju za stambene zajmove i to 379,5 milijardi dinara, a zatim za gotovinske 206,3 milijarde dinara.\nPrema poslednjim podacima Kreditnog biroa, čak su i stambeni krediti u padu, iako su za poslednjih 10 godina imali samo rast.\n"Takvo kretanje je logična posledica pada realnih zarada građana Srbije i rasta stope nezaposlenosti, pa ne možemo reći da predstavlja iznenađenje", kaže predsednik Upravnog odbora Sosijete zeneral banke Goran Pitić.\nOn je naveo i da građani mnogo bolje otplaćuju uzete zajmove, nego firme, ali s obzirom na zarade mogu malo da se zaduže.\nOsim malih plata, problem za veću zaduženost su i visoke kamate i u dinarima i u evrima.\nKamate kod nas neće skoro biti iste kao u Austriji, Nemačkoj ili Hrvatskoj, kako kažu bankari, mahom zbog i dalje visoke referentne kamatne stope, visokog udela nenaplativih kredita i obaveznih rezervacija banaka, pišu Novosti.\nReferentna kamata u Srbiji je visoka i nakon spuštanja na 7,0 odsto, a ona je i dalje daleko viša od referentne stope u Slovačkoj, koja iznosi 0,25 odsto ili u EU, gde iznosi 0,15 odsto.\nDugalić je podsetio i da su nas veliki problem nenaplativi krediti koji se kreću u privredi oko 25 odsto, a kod građana malo iznad sedam odsto.\nPrema njegovim rečima, to je jedan od najlosijih pokazatelja u Evropi, "jer se svaki treći kredit ne vraća, a banke za njih izdvajaju rezervacije 100 odsto, što je ogroman trošak".\nDugalić smatara i da mnogi građani ne mogu da otplaćuju kredite, ali uvođenje ličnog bankrota neće ništa novo doneti.\nOvo su 10 najvećih banaka na svetu\nmala plata zaduženja kamate na kredite banke krediti


Unižavanje demokratije i javne reči u Zrenjaninu\nponedeljak, 06 jul 2015 13:09\nZRENJANIN - Skupština Grada Zrenjanina usvojila je izmene Poslovnika o radu lokalnog parlamenta, a koji, između ostalog, predviđa sankcije za odbornike – opomenu, oduzimanje reči i udaljavanje sa sednice, uz novčani deo kazne. Za opomenu će odborniku biti oduzeto 20 odsto odborničkog dodatka, za oduzimanje reči polovina, a za udaljavanje sa sednice ceo odbornički dodatak. Međutim, u Poslovniku nisu navedeni i razlozi zbog kojih odbornici mogu biti kažnjeni, već se to ostavlja na slobodnu procenu predsedniku, odnosno predsedavajućem u Skupštini. Šef odborničke grupe Lige socijaldemokrata Vojvodine u zrenjaninskom parlamentu Dejan Čapo kaže za Slobodnu Vojvodinu da ovakav Poslovnik, kakav ne postoji ni u jednoj skupštini, unižava demokratiju i javnu reč u Zrenjaninu, zbog čega se Liga obratila kancelariji OEBS-a u Srbiji.\nČapo, koji je i poslanik LSV u Narodnoj Skupštini Republike Srbije, predočava da je u poslovnicima o radu republičkog parlamenta i drugih skupština gradova i opština tačno navedeno zbog kojih se reči, rečenica i postupaka izriče koja vrsta kazne.\n- Pošto u poslovniku zrenjaninske skupštine nema jasno preciziranih razloga za kažnjavanje, može se desiti da odbornik bude kažnjen jer je govorio malo duže od propisanog vremena, ili da se malo udaljio od teme. Ovo se pre svega odnosi na odbornike opozicije čija usta vlast želi da zatvori – istakao je on i dodao da narodni poslanici plaćaju duplo manje novčane kazne od onih koje će biti razrezane zrenjaninskim odbornicima.


Među njima, zaraza je otkrivena i kod 37 dece i tinejdžere, što znači da je svaki sedmi pozitivni na koronu iz ovih kategorija.\nPrema podacima Instituta za javno zdravstvo RS, korona virus je u protekla 24 časa potvrđen kod jednog deteta vrtićkog uzrasta, 14 osonovaca, te 22 srednjoškolca.\nOd početka epidemije, SARS-CoV-2 je otkriven kod ukupno 603 deteta uzrasta do pet godina, njih 2.202 dobi od šest do 14 i 2.712 starosti od 15 do 19 godina.\nOd ukupnog broja potvrđenih slučajeva zaraze od početka epidemije, 6,5 odsto su predškolci, osnovci i srednjoškolci, piše Srpskainfo.\nDeca starija od 12 godina u RS mogu da se vakcinišu, a lekari objašnjavaju da se tako štiti njihovo zdravlje, te smanjuje mogućnost da oni prenose zarazu na starije koji nisu zaštićeni od ove opasne infekcije i kod kojih može da se razvije teška i po život opasna forma kovida.\n– Rizik prenosa postoji, posebno zato što deca u tom uzrastu imaju želju za što većim druženjem, što je prirodno. Takođe, postoji mogućnost da, zbog blaže kliničke slike ili neprepoznavanja kliničke slike, prenesu infekciju onima koji nisu vakcinisani. S druge strane, deca manje obolevaju i imaju blažu kliničku sliku u odnosu na starije – ističu ljekari.\nNa sreću, od početka epidemije od posledica kovida u Srpskoj nije preminuo nijedan mališan i tinejdžer.


Nafta živnula, ali tržišta još trese Bregzit – Bankar.me\nJune 28, 2016 BIZNIS, ENERGETIKA, SVE VIJESTI Leave a comment\nFinansijska tržišta se još uvek oporavljaju od ishoda britanskog referenduma na kom je izglasan Bregzit, pošto investitori prodaju rizičniju imovinu i okreću se sigurnim ulozima usljed globalne ekonomske neizvijesnosti, prenosi agencija Frans pres.\nAmerička “laka” nafta WTI, za isporuke u avgustu, ojačala je u današnjem trgovanju u Aziji za 64 centa (1,38 odsto) na 46,97 dolara, a sjevernomorska sirova nafta “brent”, takođe za avgust, porasla je za 60 centi (1,27 odsto) na 47,76 dolara po barelu.\nCijene oba tipa nafte su na jučerašnjm zatvaranju trgovanja zaključene u padu.\n“Previranja na finansijskim tržištima, podstaknuta rezultatima referenduma u Ujedinjenom Kraljevstvu, vrše pritisak na cijene nafte, koje će izgleda zabilježiti mjesečni gubitak u junu”, ocjenjuje analitičar kompanije IG Markets iz Singapura, Bernard Ou.\n“Nedostatak smjernica kod vlasti Velike Britanije i izgledi za nastavak bitke za lidersku poziciju nagrizli su apetite investitora, i to će potrajati tokom nedjelje”, rekao je Ou za Frans pres.\nBritanski premijer Dejvid Kameron dao je ostavku na tu funkciju u svjetlu ishoda referenduma, tako da počinje utakmica za nasljednika na poziciji lidera Konzervativne stranke koji će preuzeti mjesto premijera.\nKreatori politike u Evropi pokušavaju da smire situaciju na globalnim tržištima, ali analitičari kažu da neizvjesnost ostaje.\n“Pored ekonomskih razloga, nameće se i strah da bi Bregzit mogao da podstakne i druge zemlje EU da traže svoje referendume, uključujuci Holandiju, Francusku, Španiju i Grčku”, ocjenjuju stručnjaci DBS banke u tržišnom komentaru.\nKako dodaju, “to bi moglo da vrati strahovanja od raspada EU koja su pogodila tu regiju” prije nekoliko godina.\nJačanje američke valute, koja se smatra sigurnom investicijom u vremenima previranja, vjerovatno će i dalje gušiti tražnju za naftom, budući da će cijene ove sirovine izražene u dolarima činiti “crno zlato” skupljim za kupce koji korste slabije novčane jedinice, naveo je Bernard Ou.\nPOJMOVIBregzit cijene nafte ENERGETIKA\nPrevious Akcije se oporavile nakon trodnevnog sunovrata\nSljedeći VW pristao da plati 14, 7 mlrd dolara odštete\nOPEK odolio pritisku iz SAD


„Telenor“ menja ime - 27.01.2022, Sputnik Srbija\n„Telenor“ menja ime\n„Telenor“ Srbija najavljuje da će od marta nastaviti da posluje pod imenom „Jetel“ (Yettel). Promena brenda odvijaće se u tri zemlje u kojima PPF grupa koristi... 27.01.2022, Sputnik Srbija\nKako dodaje, za njih počinje novo poglavlje u Srbiji, Mađarskoj i Bugarskoj.„Imamo čvrstu i jaku osnovu koju smo stvorili pod ‘Telenor‘ brendom na kojoj ćemo dalje da gradimo odnos sa korisnicima, i stvaramo dodatnu vrednost pod novim, ‘Jetel‘ brendom“, dodaje Slačik.„Jetel“ je moderan brend, dizajniran na osnovu istraživanja potreba i trendova na tržištu. Kreiran je sa ciljem da doprinese kvalitetu života korisnika, uz razumevanje sve veće uloge koju tehnologije igraju u svakodnevnom životu ljudi, poručeno je iz kompanije, prenosi Blic biznis.Period tranzicije počinje danas, završiće se do kraja marta i ne zahteva nikakvu aktivnost korisnika, ističe se u saopštenju.Zvanično predstavljanje novog „Jetel“ brenda biće 1. marta 2022, prenosi Tanjug.\n„Telenor“ Srbija najavljuje da će od marta nastaviti da posluje pod imenom „Jetel“ (Yettel). Promena brenda odvijaće se u tri zemlje u kojima PPF grupa koristi brend „Telenor“ – u Srbiji, Mađarskoj i Bugarskoj.\n„Naša poslovna strategija zasniva se na tri cilja: da pružimo najbolje korisničko iskustvo i najmoderniju mrežu, uz visok novo efikasnosti i profitabilnosti. Za ostvarenje tih ciljeva, neophodan nam je jak brend“, rekao je Marek Slačik, izvršni direktor TMT CEE (Tehnologija, Mediji, Telekomunikacije za CEE region), PPF „Telekom grupe“, navodi se u saopštenju kompanije.\n„Imamo čvrstu i jaku osnovu koju smo stvorili pod ‘Telenor‘ brendom na kojoj ćemo dalje da gradimo odnos sa korisnicima, i stvaramo dodatnu vrednost pod novim, ‘Jetel‘ brendom“, dodaje Slačik.\n„Jetel“ je moderan brend, dizajniran na osnovu istraživanja potreba i trendova na tržištu. Kreiran je sa ciljem da doprinese kvalitetu života korisnika, uz razumevanje sve veće uloge koju tehnologije igraju u svakodnevnom životu ljudi, poručeno je iz kompanije, prenosi Blic biznis.\n„‘Jetel‘ je novo ime, nova reč. Tokom 2022. godine lansiraćemo nove proizvode i usluge, dok nam strateški fokus ostaje nepromenjen: želimo da dalje razvijamo poslovanje i srpsko tržište, doprinosimo privredi i zajednici i ponudimo kvalitetne usluge kroz najsavremeniju mrežu i infrastrukturu“, rekao je Majk Mišel, generalni direktor kompanije u Srbiji.\nPeriod tranzicije počinje danas, završiće se do kraja marta i ne zahteva nikakvu aktivnost korisnika, ističe se u saopštenju.\nZvanično predstavljanje novog „Jetel“ brenda biće 1. marta 2022, prenosi Tanjug.\n19 Novembar 2021, 16:24


Evropsko prvenstvo u fudbalu do 19 godina - UEFA takmičenja - Svet Fudbala\nUEFA reprezentativno fudbalsko takmičenje za muškarce do 19 godine starosti. Takmičenje pokreće FIFA 1948. sa nazivom „Međnarodni omladinski turnir“ i pod njenom organizacijom je do 1955. kad organizovanje pruzima UEFA. Naziv takmičenja se zadržava do 1980. kada se ime menja u „UEFA Evropsko prvenstvo do 18 godina“. Godine 2002. dolazi do nove promene imena i do pomeranja starosne granice igrača, tako da sad takmičenje nosi naziv „UEFA Evropsko prvenstvo do 19 godina“ (UEFA European U-19 Championship).Prvenstvo se od osnivanja održava svake godine, izuzev perioda od 1984. do 1992, tokom koga je organizovano svake druge godine. Propozicije turnira su da igrač ne sme imati više od 19 godina u godini održavanja finalnog turnira. Plasman na završni turnir reprezentacije ostvaruju kroz kvalifikacije.\nPobednici – FIFA- Međnarodni omladinski turnir (1948–1954)\nU ovom periodu organizator turnira je bila FIFA\nPobednici – UEFA- Međnarodni omladinski turnir (1955-1980)\nUEFA preuzima organizaciju turnira od FIFA\n1955. Bugarska, Italija, Mađarska, Rumunija, Čehoslovačka (nije bilo finala,proglašeni samo pobednici grupa)\n1956. Italija, Mađarska, Rumunija, Čehoslovačka (nije bilo finala,proglašeni samo pobednici grupa)\n1965. Istočna Nemačka\n1966. Italija, SSSR\n1970. Istočna Nemačka\nPobednici – UEFA Evropsko prvenstvo do 18 godina (1981-2001)\nOd 1981. takmičenje dobija drugo ime koje nosi do 2001.\n1981. Zapadna Nemačka\n1986. Istočna Nemačka\nPobednici – UEFA Evropsko prvenstvo do 19 godina (2002-2021)\nOd 2002. ponovo se menja ime turnira i pomera se starosna granica\n2020. Otakazano zbog Covid 19\n2021. Otakazano zbog Covid 19\n2002. Fernando Tores, Španija\n2003. Alberto Akvilani, Italija\n2004. Huanfran, Španija\n2005. Abdoulaje Balde, Francuska\n2006. Alberto Bueno, Španija\n2007. Sotiris Ninis, Grčka\n2008. Lars Bender, Sven Bender, Nemačka\n2009. Kirilo Petrov, Ukrajina\n2010. Gael Kakuta, Francuska\n2011. Aleks Fernandez, Španija\n2012. Žerard Deulofeu, Španija\n2013. Aleksandar Mitrović, Srbija\n2014. Davie Selke, Nemačka\n2015. Marko Asensio, Španija\n2016. Žan-Kevin Augustin, Francuska\n2017. Mason Mount, Engleska\nTagged Evropsko prvenstvo u fudbalu do 19 godineReprezentativna takmičenjaUEFA takmičenja


Zahvaljujući humanim Kikinđanima operisan povređeni radnik Naftagasa – TV Kikinda\nDanas je u Klinici za opekotine, plastičnu i rekonstruktivnu hirurgiju u Beogradu operisan Dejan Jerinkić(30), jedan od dvojice teško povređenih radnika Naftagasa koji su nastradali u ekpsloziji kod Požarevca . Operacija Gorana Belančića(34), kako smo uspeli nezvanično da saznamo, na programu je sutra. Jerinkiću su na današnjoj operaciji pokrivene najkritičnije rane čime je smanjen rizik od infekcija i njegovo dalje stanje se prati. U ovoj nesreći, Jerinkiću je opekotinama drugog i trećeg stepena prekriveno 63 odsto tela a drugom teško povređenom Belančiću, 45 odsto kože od prvog do trećeg stepena opekotina.\nOperaciji je prethodila jučerašnja velika humanitarna akcija održana nakon apela njihovih kolega, rodbine i prijatelja. Više od 50 Kikinđana je učesvtovalo u akciji davanja krvi u beogradskom Zavodu za transfuziju. U isto vreme, put Beograda je krenulo i 19 potencijalnih donatora kože, gde je na Klinici izabrano 5 najzdravih momaka koji su podrvgnuti kompletnom zdravstvenom pregledu. Dvojica su odmah zadžana i jutros su operisani, njihovo stanje je stabilno i smešteni su takođe u Klinici za opekotine, plastičnu i rekonstruktivnu hirurgiju.\nU telefonskom razgovoru sa prijateljima povređenih, saznajemo da je prikupljena dovoljna količina krvi a da će javnost biti blagovremeno obaveštena da li je potebno još donatora kože nakon procene lekara u postoperativnom periodu.\nU ekspoziji je povređen još jedan Kikinđanin, Miroslav Radujko koji je zadobio blaže opekotine.\nseptembar 25, 2018 Ljiljana Pancel\n← Više od 70 izlagača na Mini sajmu preduzetnika „Čudesan svet lutaka Branke i Mlađe Veselinović” predstavljen Kikinđanima →


KO SE NE JAVI U VOJSKU IDE NA ROBIJU: Spremite se za regrutaciju i prijavljivanje u evidenciju - Dnevni Žurnal\nKO SE NE JAVI U VOJSKU IDE NA ROBIJU: Spremite se za regrutaciju i prijavljivanje u evidenciju\nBEOGRAD – Ministarstvo odbrane od Nove godine uvodi u vojnu evidenciju mladiće rođene 1999. godine, koji tokom 2017. postaju punoletni, kao i one starije koji iz bilo kog razloga nisu izvršili tu obavezu.\nU Ministarstvu odbrane su izričiti: uvođenje u vojnu evidenciju ne znači odlazak u kasarnu, odnosno služenje vojnog roka. Ali, nisu u pravu ni oni koji su, kada je pre nekoliko godina suspendovano obavezno služenje vojnog roka, zaključili da više nikad neće imati bilo kakav dodir sa sistemom odbrane. “Uvođenje u vojnu evidenciju je danas, kada postoji isključivo dobrovoljno služenje roka, jedini kontakt mladića na koje se ovo odnosi sa vojskom”, kaže načelnik Uprave za odnose sa javnošću Ministarstva odbrane Petar Bošković.\nDo kraja februara na snazi je opšti poziv za uvođenje u vojnu evidenciju, koji je Ministarstvo odbrane “pokrilo” i odgovarajućim spotom koji se može videti na njihovom sajtu, a posle toga slaće se pojedinačni pozivi onima koji se nisu odazvali. Nadležni ističu da nema razloga za izbegavanje upisa u vojnu evidenciju, ali i upozoravaju da, pošto je reč o zakonskoj obavezi, propisane su i kazne za neodazivanje.


To je antiutopija: Za predsedavajuću Saveta Ruske Federacije kovid pasoši su neprihvatljivi - Sputnjik Srbija\n07:44 22 Jun 2021\n15:31 24.12.2020 Preuzmite kraći link\nPredsedavajuća Saveta Federacije Rusije Valentina Matvijenko nazvala je ideju o uvođenju posebnih pasoša za one koji imaju antitela na kovid antiutopijom.\n„To je, znate, u nivou distopije. Ovakvi predlozi, još i pasoši... Pravljenje takve diskriminacije građana, deliti ih u kategorije sa različitim pravima, to je, naravno, neprihvatljivo i za tim nema potrebe. Čak i ako je čovek preboleo, danas ima antitela, za mesec dana ih možda neće imati ili za šest meseci“, istakla je Matvijenkova na konferenciji za novinare odgovarajući na pitanje da li ima smisla uvoditi specijalne pasoše za one koji su imuni na virus korona.\nOna je istakla da je kategorični protivnik takvih dokumenata.\n„Glavno je da je Rusija uspela da poveća obim testiranja. Tu smo, po mom mišljenju, ispred ostatka planete, što podrazumeva rano otkrivanje bolesti i usvajanje odgovarajućih adekvatnih mera medicinskog odgovora“, dodala je ona.\nSa druge strane, direktor Centra „Gamaleja“ koji je razvio vakcinu protiv kovida „Sputnjik Ve“ Aleksandar Gincburg podržava ideju uvođenja pasoša vakcinacije protiv kovida.\n„Naravno, treba uraditi... Trebalo je odavno, čim je vakcinacija počela“, rekao je Gincburg za Sputnjik.\nRanije je ministar zdravlja Rusije Mihail Muraško izjavio da bi podaci savezne informativne baze podataka o vakcinisanima protiv kovida 19 u Rusiji mogli da se iskoriste za stvaranje elektronskih pasoša vakcinacije.\nRanije su i u Svetskoj zdravstvenoj organizaciji naveli da su protiv ovakvih pasoša.\nU poslednje vreme sve češće se govori da bi programi masovne vakcinacije širom sveta mogli da uspostave neku vrstu zdravstvenog „pasoša“ koji bi mogao da se koristi za ograničavanje putovanja i drugih aktivnosti.\nNiko neće biti nateran, ali oni koji odbiju vakcinaciju mogu biti lišeni određenih sloboda\npasoš, kovid 19, vakcinacija


Dan online - Ekonomija: Dobitnici nagrade „Brend lider” - 2018-10-05\nEkonomija PLANTAŽE I MONTENEGROERLAJNZ\nĐurišić primio nagradu Dobitnici nagrade „Brend lider”\nKompanija Plantaže dobitnik je priznanja „Brend lider avard” za ovu godinu, kao lider u oblasti vinskog turizma na turističkom tržištu jugoistočne Evrope, koji postavlja nove standarde u kvalitetu i konkurentnosti. Nagradu Plantažama dodijelili su Mass Media International i stručni kolegijum Biznis konferencije Turističko tržište jugoistočne Evrope (SEET), u Sava centru u Beogradu.\nPriznanje je, kako je saopšteno, u ime Plantaža primio direktor prodaje i marketinga kompanije Veselin Đurišić.\nOn je kazao da je izuzetno počastvovan što su Mass Media International i stručni kolegijum konferencije, na osnovu analize tržišta i standardizovanih kriterijuma koji obuhvataju kontinuiran pozitivan razvoj, visok stepen tržišne prepoznatljivosti, uticaj i doprinos unapređenju, popularizaciji potencijala i kreiranja konkuretnog imidža turističke industrije regiona jugoistočne Evrope, donio odluku da Plantažama dodijeli nagradu.\n– Za Plantaže i Crnu Goru je to važno priznanje i još jedno je u nizu potvrda kvalitetnog i predanog rada kompanije koja već 55 godina predstavlja lidera u proizvodnji grožđa, premijum vina i prirodnih rakija na domaćem i tržištu regiona – kazao je Đurišić.\nCrnogorska nacionalna avio-kompanija Montenegroerlajnz (MA), takođe je dobitnik nagrade „Brend lider avard”.\nNagradu je primila direktorka MA u Beogradu Snežana Mićović, koja je istakla da je priznanje stiglo u pravo vrijeme u godini u kojoj kompanija niže rekorde i da je sjajan podstrek u planiranju nove turističke sezone, u kojoj se proslavlja četvrt vijeka kompanije.


SNP: KRENULA IZBORNA KAMPANJA U KRUPNJU (VIDEO) -\nSNP: KRENULA IZBORNA KAMPANJA U KRUPNJU (VIDEO)\nU Krupnju je zvanično počela kampanja SNP na lokalnom nivou,koja na izbore izlazi samostalno pod rednim brojem 5.Lista pod nazivom “SNP-Krupanj pobeđuje,Dr Zora Jovanović” ima 35 kandidata sa 223 potpisa.\nTim povodom u prostorijama SNP u Krupnju,održana je tribina na temu poljoprivrede i saradnje sa Rusijom.\nNa sastanku sa poljoprivrednim proizvođačima,Milisav Petrović član predsedništva i poverenik mačvanskog okruga SNP,istakao je poljoprivredu kao glavnu razvojnu šansu za Krupanj.\n“U narednom periodu dovešćemo ovde one investititore koji su spremni da otvore privredne kapacitete u preradi poljoprivrednih proizvoda.To je nasušna potreba ovde,ovde ima stručnih ljudi i rukovodstvo SNP u Krupnju spremno je za plan ekonomskog oporavka i razvoja Krupnja,sa težištem na razvoju poljoprivrednih proizvoda”- kazao je Petrović.\nMiloje Lukić odbornik SNP u Krupnju,istakao je da će ova partija sve učiniti da pomogne razvoju poljoprivrede,konkretno uključujući i lokalne vlasti koji će pomoći u boljoj organizaciji.\n“Mnogo polažemo na saradnju sa Ruskom Federacijom,da se ovde u Krupnju otvori neki pogon za preradu,to bi bilo najvažnije za Krupanj.Ako neko ovde otvori neki pogon,to znači da su seljaci sigurni,da će sigurnog otkupa biti i onda se oni ne plaše da proizvode to što će taj pogon da prerađuje.Da ne izvozimo više malinu preko hladnjačara”-kazao je Lukić.\nTags: Dr Zora Jovanović, krupanj snp, SNP-Krupanj pobeđuje\nPrevious Vučić: Da zaboravimo nećemo, da nas pokore ne damo nikome\nNext Nema izbora, Proleter mora da padne


Iranski predsednik Rohani razgovarao s Matarelom, Rencijem\nItalijanski premijer Mateo Renci rekao je danas da iranski predsednik Hasan Rohani, koji je danas u Rimu počeo svoju četvordnevnu posetu Evropi može da odigra važnu ulogu u postizanju stabilnosti Bliskog istoka.\nRenci je rekao novinarima posle sastanka sa Rohanijem da je istorijski sporazum o smanjenju iranskih nuklearnih aktivnosti samo prvi korak ka novoj “sezoni mira i blagostanja, ne samo u Iranu nego i u celom regionu”.\n“Ako smo postigli nuklearni sporazum, možemo da postignemo sporazum o Siriji. Moramo postići sporazum o Siriji”, rekao je Renci.\nRohanijeva četvordnevna poseta Italiji i Francuskoj deo je napora Irana da pruži ruku svojim ranijim partnerima posle početka sprovodjenja nuklearnog sporazuma. Rohani želi strane investicije posle ukidanja medjunarodnih sankcija. Poseta je prvobitno trebalo da bude u novembru ali je odložena zbog napada u Parizu.\nPosle sastanka, Rohani i Renci bili su prisutni dok su ministri i poslovni ljudi dve zemlje potpisivali niz sporazuma o budućoj saradnji, uključujuć i sporazum o brzim vozovima i dva energetska sporazuma.\nRohani je rekao novinarima da političkli razgovori koji su doveli do nuklearnog sporazuma mogu da posluže kao matrica za traženje mira na Bliskom istoku.\n“Pitanje bezbednosti u našem regionu ne može biti rešeno vojnim putem. Moramo raditi političkim kanalima”, rekao je Rohani i pozvao Evropsku uniju u da doprinese postizanju mira i bezbednosti u tom regionu.\nEvropa je bila najveći trgovinski partner Irana pre sankcija i sad, kad su sankcije ukinute, razmatra se niz poslovnih sporazuma uključujući sa Erbasom o kupovini novih aviona.\nPrethodno se Rohani sastao sa italijanskim predsednikom Serdjom Matarelom a sutra će se sastati sa papom Franjom u Vatikanu. U Francuskoj će ga primiti predsednik Fransoa Oland.


Tek od ovog leta, isplata ex-Yu penzija u punom obimu - Penzin\nPočetna Magazin Godine Ekonomija Tek od ovog leta, isplata ex-Yu penzija u punom obimu\nFotografija iz teksta “Zlatne godine“\nPenzionerima koji penzije primaju iz bivših jugoslovenskih republika, banke savetuju isplatu u evrima jer je tako najpovoljnije – isplata se, prema rečima bankara, najbrže obavlja i penzioneri tako imaju najmanje troškova.\nKako se navodi u prilogu RTV, najveće penzije imaju penzioneri u Sloveniji – prosek je 560 evra, Hrvatskoj – 292 evra, a na treće mesto je, ispred Makedonije, izbila Crna Gora sa 273 evra. Srbija je na 4. mestu sa 188 evra prosečne penzije.\nNovina je da se od ovoga leta isplaćuju i penzije iz Crne Gore i Makedonije u Srbiji, a Komercijalna banka ima ulogu administratora za sve republike.\nPošto se penzije u Bosanskoj Federaciji isplaćuju iz tekućeg priliva, kada kasne uplate doprinosa, kasni početak i isplate penzija. Isplata je prvo zvanično pomerena sa prvog na peti, a zatim na osmi dan u mesecu. Zbog ovoga i žitelji Srbije koji primaju tzv. bosanske penzije, prethodnih meseci imaju velikih problema.\nRedakcija Penzina upućuje čitaoce koji nam se javljaju sa pitanjem kome da se žale zbog ovoga, na adresu Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja jer je ovo ministarstvo zaduženo za sprovođenje međunarodnih sporazuma o socijalnom osiguranju sa drugim državama.\nMeđutim, kako je problem nastao unutar samog Fonda MIO/PIO BiH, teško da se tu bilo šta može učiniti.\nPogledajte prilog RTV-a:\nTags:bosanske penzijeBosna i Hercegovina BiHCrna GoraFederalni zavod MIO/PIOHrvatskainostrane penzijeisplata penzijaKomercijalna bankaMakedonijaSlovenijasporazumzemlje bivše SFRJ


KONFERENCIJA O TESLI, OSMI PUT NA MENHETNU - Ona MAGAZIN\n15/12/2019 autor Ona MAGAZIN\nU subotu, 11. januara 2020. godine, od 10 do 22h u Hotelu New Yorker u srcu Menhetna, Teslina naučna fondacija (TNF), u saradnji sa Generalnim konzulatom Srbije u Njujorku, osmi put, održava konferenciju pod nazivom U DUHU TESLE (Tesla Spirit Award).\nU jutarnjem programu, koji vodi Lana Asanin, predstaviće se brojne Tesla organizacije i pojedinci koji su uradili nešto značajno u domenu promocije Teslinog života i dela. Između ostalog biće prikazan i odlomak iz romana „Nina od Arabije“o Tesli i Mark Tvenu,koji čita glumac Nenad Nenadović. Jedan od junaka romana „Nina od Arabije“ je i Nikola Tesla, a ovo je ujedno i prvi roman na Balkanu koji se čitaocima predstavlja viralnim putem, kroz „oživljene“ i svima dostupne odlomke na YouTube koje čitaju poznati glumci iz Srbije.\nU drugom delu programa PUTEVIMA TESLE KROZ AMERIKU I KANADU (Tesla Ways), biće prikazan novi web sajt i softver koji će nam pokazati sva mesta u kojima je Tesla boravio i radio tokom skoro 60 godina, koliko je živeo u Americi. Posetioci Njujorka, ali i cele Amerike i Kanade, moći će preko svojih pametnih telefona, preko GPS koordinata, doći na lice mesta i dobiti mnogo informacija o Teslinom radu, u to vreme i na tom mestu.\n„Ovo je tek početak, planiramo i dokumentarni film na istu temu, kao i monografiju. Srećan sam jer će na konferenciju stići učesnici iz Srbije, Hrvatske, Kanade, Rusije, Nemačke i Amerike“ – kaže Nikola Lončar, predsednik TNF iz Filadelfije.\nNikola Lončar, predsednik Tesline naučne fondacije iz Filadelfije\nTreći deo programa je KAKO NAPRAVITI TESLA KLUB u svojoj školi, fakultetu ili zajednici. TNF sa Tacony Academy Charter School i Frenklin Institutom iz Filadelfije, a od ranije i sa Tesla muzejom u Beogradu, već šest godina bavi se realizacijom ove ideje, koja je veliki izazov. U ovaj program su, pored nastavnika, aktivno uključeni brojni umetnici i inženjeri.\nKonferenciju o Tesli pratiće i umetnička izložba posvećena Tesli, sa umetnicima koji su napravili najbolje radove u proteklih 12 meseci.\nOlgica Vlačić, konzul Republike Srbije u Njujorku, najavila je svoj dolazak i učešće na Panelu.\nCeo program će biti snimljen i postavljen na TeslaTalk TV, a TV ekipa će praviti intervjue sa učesnicima konferencije u čuvenoj Teslinoj sobi 3327 u Hotelu New Yorker. Dokumentarno-animirani film „Ka svetlosti“ autora Save Sajka iz Beograda (o Tesli i Pupinu) dobitnik je prve nagrade U DUHU TESLE i biće prikazan tokom januarske konferencije.\nPiše: Marina Bulatović, PR Tesla Science Foundation\nTagovi: MARINA BULATOVIĆ, Nikola Tesla, Njujork, Teslin narod, Teslina naučna fondacija


Centar za regionalnu saradnju - CRS\nCentar za regionalnu saradnju (CRS) osnovan je u okviru Kantonalne privredne komore Tuzle i ima za cilj stvaranje povoljnog poslovnog ambijenta za prekograničnu i regionalnu saradnu i pružanje pomoći i informacija svim potencijalnim aplikantima i akterima lokalnog i regionalnog razvoja.\nCentra za regionalnu saradnju Kantonalne privredne komore Tuzla provodi aktivnosti:\n1. Podrške aktivnostima Udruženja Komore\n2. Organizovanje edukacija i predavanja\n3. Pružanje informacija o svim pozivima za EU projekte\n4. Pružanje informacija o svim pozivima za lokalne projekte\n5. Savjetovanje u pripremi i izradi projekata\n6. Pronalaženje partnera\n7. Razvijanje novih ideja i projekata\n8. Vođenje aktivnosti vezanih za “Euroregionalnu saradnju Dunav-Drava-Sava”\n1. Podrška aktivnostima Udruženja Komore\nCentar za regionalnu saradnju kontinuirano pruža podršku svim aktivnostima Udruženja u Kantonalnoj privrednoj komori Tuzla. Centar pratiti rad i aktivnosti Udruženja i pruža im relevantne informacije o dostupnim fondovima i politikama Evropske unije.\n2. Edukacije i predavanja\nCentar za regionalnu saradnju pruža usluge svim potencijalnim aplikantima koji žele prijaviti svoje razvojne projekte za korištenje EU fondova, od početne ideje do same realizacije projekta.\nOrganizovanjem seminara i prezentacija, Centar za regionalnu saradnju svim pravnim i fizičkim licima pruža mogućnost da se upoznaju i saznaju više o:\n- Mogućnostima financiranja projekata prekogranične, međuregionalne i transnacionalne saradnje unutar programa Europske unije,\n- Pioritetima programa Europske unije i procedurama prilikom odabira projekata koji će se financirati, te\n- Konkretnim informacijama vezanim za projekte koji su u planu.\nTakođe, Centra za regionalnu saradnju u sklopu Kantonalne privredne komore Tuzla će se uključiti u pisanje i apliciranje ne EU fondove. U sklopu ovih aktivnosti, Centar nudi saradnju i partnerstvo u projektima svim zainteresiranim organizacijama. Fokus je na sledećim fondovima: Instrument predpristupne pomoći – IPA 2007-2013, Sedmi okvirni program – FP7, Fond za Zapadni Balkan – SEE, TEMPUS 2007-2013, te druge dostupne fondove.\nCentar redovno prikuplja informacije o najavama i javnim pozivima EU programa te organizuje prezentacije objavljenih poziva i uputstava. Takođe Centar redovno održava kontakte sa relevantnim institucijama u zemlji i Evropskoj uniji i o tome obavještava sve potencijalne aplikante. To će značajno olakšava i unaprijeđuje pristup informacijama.\nCentar za regionalnu saradnju pratiti sve najave i pozive za projekte koji su objavljeni na lokalnom nivou, te blagovremeno obavještava sve potencijalne aplikante i korisnike sredstava. U cilj što efikasnijeg iskorištavanja sredstava, Centar pruža direktnu podršku privrednicima u vidu ogranizovanja info dana i prezentacija aktuelnih javnih poziva.\nLokalne zajednice i njihovi partneri mogu koristiti pomoć Centra za regionalnu saradnju u pripremi i izradi projekata za lokalne i EU projekte. Za uspješno i efektivno povlačenje sredstava iz predpristupnih fondova bitna je kvalitetna priprema projekata. Zahvaljujući podršci i konsaltingu koji Centar pruža, budući aplikanti će izbjeći poteškoće pri izradi projekta i apliciranju. Na ovaj način se takođe smanjuju troškovi ljudskih resursa koji nastaju agnžovanjem vanjskih eksperata i samog osoblja u organizacijama.\nKoristeći svoje iskustvo i partnerske odnose sa lokalnim i regionalnim komorama i drugim institucijama, Centar za regionalnu saradnju svim partnerima u projektu pruža pomoć u pronalaženju partnera za lokalne i EU projekte.\nPosebnim programima baziranim na regionalnoj saradnji predviđeno je razvijanje projekata u područjima od posebnog značaja za Tuzlanski kanton i širu regiju.\nCentra za regionalnu saradnju kontinuirano radi na stvaranju projektnih prijedloga koji su zasnovani na stvarnim problemima i potrebama ciljnih grupa na području Tuzlanskog kantona i šire regije, a zatim se blagovremeno uključuje i aplicira za sredstva različitih fondova kada su njihovi pozivi objavljeni.\nCentra za regionalnu saradnju takođe voditi redovne aktivnosti vezana za “Euroregionalnu saradnju Dunav-Drava-Sava”. Kao član ove oraganizacije Kantonalna privredna komora a samim tim i Centar raditi na:\n• Održavanju i daljoj izgradnji saradnje među članicama EDDS-a putem organizovanja i odlaska na sve sastanke članova organizacije EDDS-a.\n• Uključivanju u rad radnih grupa koje podrazumijeva aktivno učestvovanje u pripremi i realizaciji zajedničkih aktivnosti Euroregionalne saradnje Dunav-Drava-Sava. Djelovanje samih radnih grupa usmjereno je na jačanje saradnje i povezivanja svih sektora (privatnog, vladinog i nevladinog sektora) u regiji.\n• Pripremi zajedničkih projekata u cilju jačanja prekogranične saradnje i mogućnosti povlačenja sredstava Euroske unije namijenjena prekograničnoj saradnji u sklopu instrumenta za predpristupnu pomoć (IPA).\nUkupne aktivnosti Centra za regionalnu saradnju odvijaju se u zavisnosti od aktuelne problematike iz djelokruga rada. Rješavanje konkretnih pitanja i vođenja akitvnosti u okviru rada Centra odvijaju se prema prioritetima i interesima članica Kantonalne privrednr komore Tuzla.


Ovo je najveći godišnji iskorak ekonomije BiH u poslednje vreme, budući da je privredni rast nekoliko godina unazad uglavnom iznosio oko 3 procenta.\nBruto domaći prozivod po stanovniku BIH iznosio je lani 9.556 KM, odnosno 4.886 evra ili 5.765 američkih dolara.\nPosmatrano po delatnostima, značajniji rast bruto dodate vrednosti u prošloj godini zabeležili su: Proizvodnja i snabdevanje električnom energijom, gasom, parom i klimatizacija (25,14 odsto), Poljoprivreda, šumarstvo i ribolov (12,03), i Administrativne i pomoćne uslužne delatnosti (10,34).\nNominalno, BDP BiH u prošloj godini iznosio je 33,40 milijarde KM (19,08 milijardi dolara), u odnosu na 2017. godinu kada je imao vrednost od 31,37 milijardi KM (17,92 milijarde dolara). Nominalno BDP je veći za 6,48 procenata.\nDžef Bezos nakon razvoda kupuje VILU NA BEL ERU, a ovom remek delu ipak nešto NEDOSTAJE\nMultimilijarder i vlasnik Amazona Džef Bezos nakon razvoda, traži novi dom za zajednički život sa svojom devojkom Loren Sančez. Vila na Bel Eru je pravo malo remek delo, ali Džef i Loren su primetili neke stvari koje nedostaju.


Tanjug 4. aprila 2021. 15:20\nRIM – Papa Franja je pozvao danas u svojoj uskršnjoj poruci zemlje da ubrzaju distribuciju vakcina protiv kovid-19, posebno siromašnima u svetu, a oružane sukobe i potrošnju na vojsku tokom pandemije nazvao skandaloznom.\nZbog korona virusa drugu godinu zaredom uskršnjoj papinoj službi u Vaitikanu prisustvovao je mali broj ljudi okupljanih u sekundarnom oltaru bazilike Svetog Petra, umesto u crkvi ili na trgu, preneo je Rojters.\nNakon što je održao misu, papa Franja je procitao svoju poruku „Urbi et Orbi“ (Gradu i svetu), u kojoj tradicionalno daje osvrt na svetske probleme i apeluje na mir.\n„Pandemija se i dalje širi, dok društvena i ekonomska kriza ostaje ozbiljna, posebno za siromašne. Pa ipak, i to je skandalozno, oružani sukobi nisu završeni i vojni arsenali se jačaju “, rekao je papa.\nSamo 200 ljudi je zbog restriktivnih mera protiv kovid-19 moglo da prisustvuje misi.\nUskršnja misa se pre pandemije održavala na Trgu Svetog Petra, pred desetinama hiljada hodočasnika.\nPapa Franja je ove, kao i prošle godine, misu održao u bazilici Svetog Petra, uz prenos na internetu.\nPapa je tražio od Boga da uteši bolesne, one koji su izgubili\nvoljenu osobu i nezaposlene, pozivajući vlasti da daju\nporodicama kojima je najpotrebnija pristojna sredstva za život.\nPohvalio je medicinske radnike, saosećao sa mladima koji\nnisu mogli da pohađaju školu i rekao da su svi pozvani da se bore protiv pandemije.\nFranja, koji je često pozivao na razoružanje i totalnu\nzabranu posedovanja nuklearnog oružja, rekao je: „Na svetu još uvek ima previše ratova i previše nasilja! Neka nam Gospod, koji je naš mir, pomogne da prevaziđemo način razmišljanja o ratu.“


Nemački mediji: EU je ranjiva na Zapadnom Balkanu – Televizija srpske dijaspore\nŠtampa na nemačkom i dalje prati stanje na granici Srbije i Kosova. Uz konstataciju da je nova “eskalacija” zaustavljena, napominje se da je EU na Zapadnom Balkanu “ranjiva”.\n“Bolna tačka Evrope” – pod tim naslovom list “Welt am Sontag” (WamS) analizira višednevne napetosti na granici Srbije i Kosova. Sporazum oko automobilskih registracija je postignut, a predstavnik EU, Miroslav Lajčak, spor je proglasio rešenim.\nAli, da li je sad stvarno sve opet u redu, pita se WamS? I odmah nudi odgovor.\n“Ne, nikako, glavni konflikt i dalje nije riješen i upravo to EU čini ranjivom”, piše ovaj list.\nList navodi da je spor oko registracija za sada rešen i dodaje – “na kraju otvara pitanje o državnom priznanju Kosova. Srbi u Kosovu vide kolevku svoje nacije. A i na međunarodnom planu je status Kosova sporan”, piše WamS.\nUz konstataciju da je Kosovo “najviše udaljeno od punopravnog članstva” u EU, ovaj list citira i Srđana Majstorovića iz Centra za evropsku politiku (CEP):\n“EU nije u stanju da ponudi realnu perspektivu članstva zemljama Zapadnog Balkana”.\nMajstorović za WamS dodaje da to ne izaziva samo razočaranje kod lokalnog stanovništva, već slabi i EU. Po njegovom mišljenju, upravo zbog kolebljive balkanske politike EU, autoritarni moćnici i nacionalisti u regionu mogu sebi da politički dozvole sukobe, poput ovog najnovijeg između Srbije i Kosova: “…i da onda te krize zloupotrebljavaju za svoje unutrašnjopolitičke agende.”\nMajstorović podsjeća da se u Brisleu zna da je dovoljna samo jedna iskra da bi se rasplamsali stari konflikti.\nDanas će šefovi država i Vlada zemalja članica EU na “Zapadnobalkanskom samitu” u Sloveniji, raspravljati o situaciji u regionu. U tom kontekstu, WamS podseća na posetu šefice Evropske komisije, Ursule fon der Lajen, Zapadnom Balkanu i njene reči izrečene u Prištini – ona je tamo podsetila na nemačku istoriju i rekla da “dolazi iz zemlje koja je kriva za Drugi svetski rat i Holokaust”, te dodala da samo suočavanje s prošlošću može voditi prema “pomirenju, koje je tako nužno”. A upravo to pomirenje je po mišljenju WamS-a ono što nedostaje, da bi se napravio sledeći logičan korak za EU, a to je “primanje država bivše Jugoslavije”.\nPredsednik Srbije, Aleksandar Vučić, sledi nacionalističku politiku i igra na raskol, piše nemački list. Njemu odgovaraju poslednje napetosti, kaže za WamS Vesela Černeva, iz European Council on Foreign Relations (ECFR):\n“Propaganda pokazuje rezultate” – WamS tu citira podatke iz jedne aktuelne studije ECFR-a, po kojoj 54 odsto Srba u Rusiji vide saveznika, a 47 odsto u Kini – i samo 11 odsto u EU. Černeva smatra da Vučić sledi istu strategiju kao “bivši jugoslovenski diktator Tito, koji je stajao između istoka i zapada i tako bio relevantan”.\nNemački list smatra da motivi Rusije ili Kine, koja je, pogotovo tokom pandemije, poslala znatnu pomoć u Beograd, u Srbiji nije “ljubav prema bližnjem”. WamS citira navode iz jednog izveštaja Njemačkog ministarstva spoljnih poslova iz aprila ove godine, u kom se dolazi do zaključka da te dve zemlje šire dezinformacije, odnosno da, s posebnim fokusom na Zapadni Balkan, pokušavaju da manipulišu, kako bi se među građanima narušilo poverenje u zapadne vakcine, u institucije EU, odnosno zapadne i evropske strategije vakcinacije.\nI Turska, odnosno arapske Zalivske zemlje imaju svoje interese i aktivne su na Balkanu, kako bi proširile svoje zone uticaja, smatra WamS i dodaje da EU za sada nije imala pravi odgovor na taj razvoj.\nNemačka bi mogla imati ključnu ulogu u ponovnom uspostavljanju poverenja prema EU u regionu, odnosno jačanja, smatra analitičar Majstorović. Ali, tek treba videti hoće li i kakav prioritet Zapadni Balkan imati za novu saveznu Vladu u Berlinu. U predizbornoj kampanji gotovo da se i nije pričalo o spoljnoj politici.\n“Ne možemo govoriti o strateškoj autonomiji EU, sve dok Zapadni Balkan ne bude deo Unije i sve dok je prepušten uticaju trećih aktera”, upozorava Majstorović.\nA upravo to se sad i događa, zaključuje WamS.\n“Informacijski rat” na Kosovu\nŠvajcarski list “Noje Cirher cajtung” (NZZ) piše da najnovije napetosti na Zapadnom Balkanu imaju obeležja hibridnog konflikta i pita se šta bi to moglo značiti za strane vojne trupe (i pogotovo pripadnike švajcarske vojske) na Kosovu?\nU okviru misije KFOR-a, Švajcarci mirovnim snagama na raspolaganje stavljaju između ostalog teške građevinske mašine i osoblje, a zadatak švajcarske vojske na Kosovu je osiguravanje slobode kretanja. Radi se o specijalistima, među kojima su vojni policajci, timovi za deminiranje i medicinsko osoblje. Jedna od ključnih pozicija, na kojima deluju je Sjeverna Mitrovica, gde većinski žive Srbi, piše NZZ i dodaje da “kosovska država u opštinama severno od reke Ibar nema puno uticaja”.\nOvaj list napominje da tu regiju kontroliše “jedan ogranak stranke srpskog predsednika”, te da “netransparentna mreža privatnih frimi za obezbeđenje i elemenata organizovanog kriminala u svakom trenutku može proizvesti nemir”.\nU načelu su obe strane u stanju “da bljuju vatru iz kratera hladnog konflikta”, piše NZZ, te napominje da se “Beograd i Priština već godinama igraju s kontrolisanim napetostima, uglavnom iz unutrašnjopolitičkih razloga”.\n“Srpski predsednik Vučić je demonstrirao da, ako to želi, konflikt može dovesti i do same ivice izbijanja rata”, piše NZZ.\nOno što se poslednjih dana događalo na granici Srbije i Kosova, ovaj list podseća na “klasični hibridni, nejednoznačni konflikt sadašnjosti, u kom je jedino bitno insceniranje vojne snage za informacijski rat”.\nStacioniranje srpskih tenkova i pripadnika oružanih snaga uz granicu s Kosovom se praktično u realnom vremenu moglo pratiti preko “insceniranih” postova na društvenim mrežama, iskusni reporteri TV iz Srbije su izveštavali iz komande operacije, piše NZZ: “Iako su prezentovani svi elementi mehanizovanog prodora, nije se radilo o ofanzivnoj akciji, već o ‘show of force'”, NZZ smatra da je Vučić ovaj spor oko tablica iskoristio da bi prezentovao modernizovanu i ojačanu srpsku vojsku.\n“Srbija pokazuje zube, očigledno pre svega za domaću publiku, ali i prema Zapadu, pogotovo prema SAD”, piše NZZ i pretpostavlja da se potez Beograda može shvatiti i kao reakcija na vojnu vježbu “Defender Europe 21”, u okviru koje su u maju i junu ove godine, Amerikanci sa svojim saveznicima trenirali brzo prebacivanje trupa iz SAD na moguća krizna žarišta na jugoistoku Evrope.\n“Borbene jedinice su prvo iz Severne Amerike prebačene u Nemačku, a zatim su se kretale na dve linije prema Crnom moru: istočno od Srbije preko Mađarske, Bugarske i Rumunije i zapadno duž Jadrana. U zvaničnoj komunikaciji američke vojske, vežba je predstavljena kao klješta oko bele mrlje Srbije. I u ovom slučaju poruka izgleda jasna: potencijalni saveznik Rusije je izolovan, mi kontrolišemo Balkan, uključujući i mediteranske luke.” Poruka te vežbe se, očekivano, nije svidela ni Rusiji, ni Srbiji, zaključuje NZZ.\nDugo vremena je švajcarska vojska rutinski delovala na Balkanu i podsticala mir, ali novo vojno samopouzdanje Srbije i američko pozicioniranje u regionu, ponovo u fokus vraćaju brizantnost operacije KFOR-a.\n“Švajcarska vojska na iskustvima na Kosovu uči da se konkretno nosi s hibridnim konfliktima”, piše NZZ i napominje da bi se i Swisscoy mogao naći na meti mogućih dezinformacijskih kampanja: “Teoretski je moguće povlačenje iz ‘nacionalnih interesa’ ili iz političkih razloga. Ali, to bi oslabilo verodostojnost angažmana. Nakon 22 godine misije na Kosovu, počinje nova, očigledno nešto nemirnija faza za Švajcarsku u okviru KFOR-a”, završava NZZ.\nevropska unijamedijina Zapadnom Balkanunemačkiranjiva je\nPau Gasol završio košarkašku karijeru


narodno pozorište Arhive - Stranica 3 od 5 - Dan u Beogradu\nNaslovna » Arhive po tagovima: narodno pozorište (strana 3)\nSC: Novogodišnji balet „Krcko Oraščić“ 23. decembra\nBalet „Krcko Oraščić“, u izvođenju umetničkog ansambla Narodnog pozorišta u petak 23. decembra u Sava centru, uveličaće, tradicionalno, novogodišnje praznike u Beogradu.\nPremijera: „Narodna drama“ u Narodnom pozorištu\nU četvrtak, 17. novembra na Sceni „Raša Plaović“ biće premijerno izvedena predstava „Narodna drama“, a veče pre je pretpremijera.\n27. oktobar 2016. Pozorište 0\nPremijera predstave „Ivanov“ u Narodnom pozorištu\n8. oktobar 2016. Pozorište 0\nPremijera adaptacije Čehovljevog dela „Ivanov“, u režiji Tatjane Mandić Rigonat biće održana 12. oktobra od 19.30 na Velikoj sceni Narodnog pozorišta.\n29. septembar 2016. Festivali 0\n27. juni 2016. Klasika 0\n22. juni 2016. Pozorište 0\nOpera za decu u Narodnom pozorištu: „Bastijen i Bastijena“\n10. maj 2016. Klasika 0\nPremijera opere Volfganga Amadeusa Mocarta „Bastijen i Bastijena“ zakazana je u Narodnom pozorištu, na Sceni “Raša Plaović” u matine terminu, za nedelju 15. maja u 12 časova.\nNarodno pozorište: “Sirano”, premijera\n9. maj 2016. Pozorište 0\nPred publikom je sedma postavka predstave “Sirano” na sceni nacionalnog teatra – pretpremijera čuvenog klasičnog komada po tekstu Edmona Rostana je u četvrtak 12. maja, a premijera u petak 13. maja.\n44. FEST – zatvaranje (foto)\n6. mart 2016. Festivali 0\nVečeras se zatvara 44. FEST, ali i 7. marta publika će moći da uživa u programu postFESTum!\nNP: Tradicionalni novogodišnji gala koncert\n11. januar 2016. Klasika 0\nU sredu, 13. januara od 20.00, na Velikoj sceni Narodnog pozorišta biće održan Tradicionalni novogodišnji gala koncert.


TotalCar.rs » Drobnjak: „Zakon mora da se poštuje, srpskim autoputevima godišnje prođe 60 miliona vozila”\nbrzina, novo, Srbija, vozači\n“Preko 60 milona vozila godišnje prođe samo na autoputevima kroz Srbiju, svake godine imamo povećanje od 6 odsto. To samo pokazuje da je Srbija u geografski najboljem položaju u Evropi. Do Zapadne Evrope je najlakše doći kroz Srbiju. – rekao je direktor “Puteva Srbije” Zoran Drobnjak, objašnjavajući zbog čega je predložio MUP-u da se toleriše brzina do 150 kilometara na sat, na onim deonicama autoputa gde je sada ograničenje 130.\nOn je za “Prvu” istakao da zakon mora da se poštuje, a zakon kaže daje ograničenje 130 na sat, ali da je vozeći se kroz Evropu, po Nemačkoj po Italiji, Španiji i Francuskoj primetio da policija ne zaustavlja za prekoračenje brzine, već se na autoputu pojavljuje samo kada dođe do udesa. Kako kaže, za sada je sve na nivou predloga i da će konačnu reč o tome dati Vlada Srbije i MUP.\nFoto: N. Skenderija, Izvor: Novosti\nMaserati: naručeno 17.000 “kvatroportea”\nAutomobili iz prošlosti – XIII deo\nZa prelaznu kancelarku luksuzni BMW od 150.000 evra\nAutomobili iz prošlosti – LII deo