GLAVNI PROBLEM SRPSKE EKONOMIJE NIZAK NIVO PROIZVODNJE\nSrbija treba da drži stopu inflacije ispod 10 procenata, ali je glavno rešenje tog problema "leži" u povećanju proizvodnje i izvoza.\nKako je objasnio ekonomski ekspert Dragan Đuričin problem srpske ekonomije je nizak nivo proizvodnje i debalans između ponude i tražnje koji stvara pritisak na cene čak i u smanjenoj potrošnji.\nPrema rečima Đuričina, rešenje naših problema jeste da se inflacija kontroliše koliko god je moguće, ali da se podiže i ekonomska aktivnost kroz investicije pa će i inflatorni pritisci bitno manji.\nKako je Đuričin ukazao, opšti trend rasata cena energenata i hrane utiče na rast inflacije u Srbiji jer smo uvoznik i jednog i drugog .\n"Mi imamo problem nedovoljne proizvodnje i pritisak uvoznih proizvoda koji su u kalkulacijama vezani za evro, a dinar slabi što vrši pritisak na inflaciju. Nekoliko faktora utiče na inflaciju i to se neće moći, jednom merom, otkloniti. Jedino, dugoročno održivo rešenje je rast ekonomskih aktivnosti i proizvodnje", istako je on.\nOsvrnuvši se na inflaciju u Evropskoj uniji (EU) koja je u avgustu iznosila, u proseku, 2,6 odsto, Đuričin je rekao da su zemlje EU u globalnu recesiju 2008. godine, ušle kao ekonomije sa visokim nivoom privredne aktivnosti.\n"Mi smo u tu recesiju ušli sa nedovoljnim nivoom privredne aktivnosti. Prema tome, ako u EU potrošnja pada, stokovi roba i količine proizvodnje koje održavaju prelomnu tačku rentabiliteta proizvodjača, su na takvom nivou, da nema debalansa izmedju ponude i tražnje u korist u tražnje. Kod nas, zbog niskog nivoa produkcije, taj debalans je prisutan", istakao je Đuričin.\nGuverner Narodne banke Srbije Jorgovanka Tabaković upozorila je pre nekoliko dana da u narednom periodu treba očekivati rast medjugodišnje inflacije koja će maksimum imati na nivou nešto većem od dest odsto.\nTabaković je rekla da se smirivanje inflacije očekuje polovinom 2013. godine, a u narednom periodu rast inflacije očekuje se zbog poskupljenja hrane, usled loše poljoprivredne sezone, rasta cena pod kontrolom države i skoka cena sirove nafte.


Milica i Bogdan pobednici takmičenja u sprintu „Brzinom do zvezda“ – Info Centar Juga\nMilica i Bogdan pobednici takmičenja u sprintu „Brzinom do zvezda“\nPobednici kvalifikacionog takmičenja u sprintu „Brzinom do zvezda“, održanog danas u SRC Vlasina, su Milica Milenković (OŠ „Siniša Janić“) u konkurenciji devojčica i Bogdan Ilić (OŠ „8. oktobar“) u konkurenciji dečaka. Oni će, kao i po osmoro finalista, dečaka i devojčica, učestvovati na finalnom takmičenju u junu naredne godine u Beogradu.\nTakmičenje je održano pod motom „Disciplina, koncetracija, brzina“, a cilj je omasovljavanje dečijeg sporta, uz druženje i podrškau afirmaciji zdravog života, naglasio je koordinator projekta Nemanja Ilić.\nTakmičenje je otvorio predsednik Skupštine opštine Vlasotince Milan Jović koji je naglasio važnost omasovljavanja dečjeg sporta.\n„Sport i druženje, uz zdrav način života, jedni su od najvažnijih segmenata odrastanja i zato je važno da ih negujemo. Pored brojnih izazova, koje donose moderne tehnologije, pravi je uspeh okupiti ovaj broj dece u jednoj sportskoj aktivnosti. Zahvaljujem Sportskom savezu na agilnosti i trudu da ovo takmičenje, kao i neka prethodna u ovoj godini, kao što su Seoske sportske igre, dovede u Vlasotince“, rekao je Jović.\nNa skupu je učestvovalo 80-oro dece sa teritorije vlasotinačke opštine i to iz : OŠ ,,8. Oktobar“ (Vlasotince), OŠ ,,Siniša Janić“ (Vlasotince), OŠ ,,Siniša Janić“ (odelenje u Orašju), OŠ ,,Braća Milenković“ (Šišava), OŠ ,,Sveti Sava“ (Gložane – odelenje u Stajkovce), OŠ ,,Karađorđe Petrović“ (Kruševica).\nOrganizatori takmičenja su Srpski atletski savez i kompanija Telenor, u partnerstvu sa Sportskim savezom opštine Vlasotince.\nKonkurs za podršku mladim talentima sa teritorije opštine Lebane\nProdužen rok za korišćenje zamenskih vaučera do kraja 2022.\nJug Srbije Lebane Sport Vesti\nDanas u Lebanu počinje sa radom FITNES KLUB\nBesplatna pravna pomoć za građane opštine Medveđa\nPočeo izvoz paradajza iz Jabalničkog okruga


Bivšim radnicima su pregovori s izraelsko-kineskom grupacijom MT Abraham bili jedina nada u eventualno ponovno pokretanje proizvodnje, objavila je Hina, a prenosi B92.net.\nKako su za Hinu u utorak potvrdili iz "Aluminija" otkazi su uručeni svim radnicima, ali s različitim otkaznim rokom, da bi preostali radnici uspeli da završe zaostale poslove.\nRešenja o otkazima morala su biti zaključena s krajem 2019. godine kako bi se svim radnicima omogućila isplata otpremnina, prenosi bosanskohercegovački portal Bljesak.\nNakon 31. januara 2020. godine nekoliko radnika biće angažovano s novim ugovorima na poslovima osiguranja i održavanja visokog napona te opreme.\nPRODUŽENA NADA ZA 400 RADNIKA Kinezi i dalje zainteresovani za "Aluminij"\nU Sarajevu će uskoro biti otvoren tržni centar Bingo, jedan od najvećih u regionu, a objekat će biti namenjen trgovini, kulturi i zabavi.\nU Dubaiju se gradi još jedan veličanstveni toranj koji će biti visok "samo" 302 metara, ali će moći da "diše".


Novi Audi A3 je primećen tokom testiranja s manjom kamuflažom te se može zaključiti da će njegov izgled biti evolucija u odnosu na odlazeći model. Ruski portal Kolesa.ru je digitalnim alatima uklonio kamuflažu te je kreirao rendere koji nagoveštavaju izgled sledećeg kompaktnog Audijevog luksuznog sedana.\nIzgled nije iznenađenje s obzirom na poznatu politiku Audija kada je reč o dizajnu, jer nemački proizvođači igraju na sigurno te i dalje ostvaruju odlične prodajne rezultate. Naravno, različitost začini život te bi neki ljudi voleli više razlika, ali kompanija ne može da udovolji svima.\nS obzirom na to da Mercedes ima A-Klasu Sedan, to znači da će se Audijev sledeći A3 Sedan suočiti sa žestokom konkurencijom, posebno zbog činjenice da je CLA poželjniji nego ikad pre, a BMW ima elegantnu novu Seriju 2 Gran Coupe.\nDok eksterijer ne donosi veće razlike u odnosu na odlazeći model, unutrašnjost je doživela značajne promene. MMI infotainment sistem u stilu tableta je zamenjen ekranom osetljivim na dodir koji je integrisan u centralnu konzolu.\nUnutrašnjost je prostranija i luksuznija u odnosu na Golf, a poboljšana MQB platforma bi mogla da pruži više u odnosu na ostale modele koji je koriste. To bi moglo doneti poboljšanje kada je reč o prostoru u unutrašnjosti za putnike, kao i za prtljag. Ponuda motora za najmanji Audijev sedan će verovatno biti ista kao i u slučaju njegovih rođaka baziranih na MQB platformi, a trebalo bi da uključuje blagu hibridnu tehnologiju i plug-in hibridni pogon od samog početka prodaje.\nA3 će debitovati početkom 2020. godine u Sportback varijanti u Evropi, a nakon toga će stići A3 Sedan. Model S3 je planiran za 2021. godinu, a RS3 dolazi nešto kasnije s petocilindričnim turbobenzincem koji će razvijati gotovo 400 KS.


Interna revizija u javnom sektoru - SEVOI Financial Consulting\nInterna revizija u javnom sektoru https://sevoifc.com/wp-content/uploads/2021/08/INTERNA-REVIZIJA-U-JAVNOM-SEKTORU-1024x683.jpg 1024 683 Zoran Grubiša Zoran Grubiša https://secure.gravatar.com/avatar/d1d7b5ec97ae7cd51c85d4291c117839?s=96&d=mm&r=g 30/08/2021 30/08/2021\nInterna revizija je aktivnost koja pruža nezavisno objektivno uveravanje i savetodavna aktivnost, sa svrhom da doprinese unapređenju poslovanja korisnika javnih sredstava; pomaže korisniku javnih sredstava da ostvari svoje ciljeve, tako što sistematično i disciplinovano procenjuje i vrednuje upravljanje rizicima, kontrole i upravljanje korisnikom javnih sredstava, vrši praćenje sa ciljem da se obezbedi učinkovito sprovođenje preporuka. Interna revizija ne preuzima rukovodeću odgovornost. Rukovodilac korisnika javnih sredstava je odgovoran za uspostavljanje i obezbeđenje uslova za adekvatno funkcionisanje interne revizije u skladu sa Zakonom o budžetskom sistemu („Službeni glasnik RS“, br. 54/2009, 73/2010, 101/2010, 101/2011, 93/2012, 62/2013, 63/2013 – ispr., 108/2013, 142/2014, 68/2015 – dr. zakon, 103/2015, 99/2016, 113/2017, 95/2018, 31/2019, 72/2019 i 149/2020) i Pravilnikom o zajedničkim kriterijumima za organizovanje i standardima i metodološkim uputstvima za postupanje i izveštavanje interne revizije u javnom sektoru („Službeni glasnik RS“, br. 99/2011 i 106/2013.)\nStrategijom razvoja interne finansijske kontrole u javnom sektoru Vlada Republike Srbije sprovodi niz reformskih mera usmerenih na unapređenje odgovornosti rukovodilaca i zaposlenih u javnom sektoru. Takođe, ovim merama se upravljanje javnim sredstvima obavlja u skladu sa principima interne finansijske kontrole.\nNiz reformskih mera oslanja se na tri stuba kontrole u javnom sektoru:\nFinansijsko upravljanje i kontrola rukovodstvu u javnom sektoru obezbeđuje podršku u ispunjavanju strateških i operativnih ciljeva, uz sprovođenje optimalne raspodele dužnosti i odgovornosti među zaposlenima.\nIinterna revizija – Republika Srbija ima Nacionalni sertifikat za internu reviziju i ovlašćene interne revizore u javnom sektoru. Njihova prevashodna funkcija je da oni budu prijatelji u upravljanju i da pomažu da naše institucije u javnom sektoru funkcionišu bolje.\nCentralna jedinica za harmonizaciju, koja se nalazi u okviru Ministarstva finansija – predstavlja „centar znanja“, jer se u okviru nje prave metodološke smernice i uputstva i obavlja obrazovanje rukovodećih kadrova u javnoj upravi, kao i obučavanje revizora.\nCilj primene interne revizije na svim nivoima javnog upravljanja je da se pored praćenja namenskog i zakonskog trošenja budžetskih sredstava, pažnja usmeri i na merenje rezultata i bolje planiranje i upravljanje budžetskim novcem. Svi građani koji plaćaju porez imaju interes da znaju da li se njihov novac troši na efikasan način, i da li lokalne samouprave ulažu u razvoj svojih zajednica.\nInterna finansijska kontrola, kao mera za upravljanje i kontrolu javnih prihoda, rashoda, imovine i obaveza, pomaže i podstiče dobro finansijsko upravljanje koje počiva na temeljima ekonomičnosti, efektivnosti i efikasnosti javne uprave.\nBitan faktor ove reforme je uskladiti regulativu i praksu sa međunarodnim standardima i principima kao i najboljom praksom Evropske unije u oblasti interne revizije i kontrole. Ova oblast predstavlja merilo za ispunjenje pregovaračkog poglavlja 32 – Finansijski nadzor, koje je otvoreno 2015. godine.\nPostoji značajna institucionalna i međunarodna podrška da se ovaj proces odgovornog postupanja sa budžetskim novcem dodatno unapredi i usavrši u skladu sa međunarodnim standardima. Ovaj koncept je usaglašen sa najboljom praksom u Evropskoj uniji, a zasnovan je na međunarodnim principima i standardima.


Home AP Vojvodina Dragana Milošević otvorila javnu raspravu o Nacrtu zakona o kulturnom nasleđu\nNovi Sad, 11. maj – Pokrajinski sekretar za kulturu, javno informisanje i odnose s verskim zajednicama Dragana Milošević otvorila je danas, u sali Skupštine Grada Novog Sada, prvu javnu raspravu o Nacrtu zakona o kulturnom nasleđu, koja je organizovana u formi okruglog stola.\n„Nacrt zakona koji je pred nama poboljšani je tekst u odnosu na važeći zakon, i njegovim donošenjem unaprediće se praksa u ovoj oblasti. Stoga očekujemo da Zakon o zaštiti kulturnog nasleđa bude donesen što pre“, rekla je Miloševićeva.\n„Zakon se donosi uz podršku i aktivno učešće resornog ministarstva i pokrajinskog sekretarijata. Skupština Vojvodine, na predlog Pokrajinske vlade, podnela je Narodnoj skupštini Republike Srbije na usvajanje Predlog zakona o Sremskim Karlovcima, čijim se donošenjem, uz zakon koji se nalazi pred nama, bližimo završetku poslova kojima će se kompletirati set zakona u oblasti kulture“, navela je Dragana Milošević.\nPrevious articleOtvarajuća konferencija projekta „Zajednički razvoj prekogranične mreže biciklističkih staza koja ima pristup prirodi“ – EcoBikeNet\nNext articleUkinut zakup zemljišta u javnoj svojini, usvojena odluka za letnje bašte ugostitelja, usvojenim LAP-OM za zapošljavanje do novih 17 radnih mesta


Poglavlje 27 - veliki izazov na evropskom putu Srbije - European Western Balkans\nAutor Marija Stojanović 29. 03. 2018.\n– Oko 300.000 tona čini takozvani istorijski, nasleđeni otpad dok se godišnje generiše jos oko 80.000 do 100.000 tona (nema preciznih podataka) opasnog otpada. Jedina dobra stvar kod istorijskog otpada jeste ta da mu se koliko- toliko zna lokacija. U najvećem broju su to poznata, popisana, ali ponavljam – neuslovna, mesta. To su uglavnom krugovi propalih fabrika i preduzeća. Opasne supstance tog otpada takođe prodiru u zemljište i vode i na taj način ulaže u lanac ishrane. Kada je u pitanju novonastali opasan otpad, jedan deo se skladišti na mestima koje za to imaju uslove, gde po Zakonu mogu da se cuvaju do godinu dana, jedan deo se izveze na tretman, a jedan deo jednostavno nestane. Gde je sve zakopavan i bacan, mozemo poslednjih meseci da vidimo u svim medijima, ukazuje naš sagovornik.\n– Tek formirano ministarstvo je malih snaga a mora da se suoči sa organizovanim kriminalnim grupama koje profitiraju na bazi toga što toksičnim otpadom zagađuju zemjište, podzemne vode, vazduh i okruženje. Javnosti pak nedostaju informacije i očekuju jedan ozbiljniji pristup prema objavljivanju laboratorijskih nalaza, planiranih koraka.. Ne može da se kaže da je istraga u toku i da ćemo biti obavešteni. To nije ni u skladu sa Konvencijom iz Arhusa koju je Srbija ratifikovala koja garantuje javnosti da bude obaveštena, naročito kada su u pitanju akcidentne i ostale situacije gde je ugroženo zdravlje stanovništva. Takođe, ne vidimo da se uključilo Ministarstvo zdravlja, ukazuje ona.\nBojan ĐurićCEKORGoran TrivanMinistarstvo za zaštitu životne sredineNataša ĐeregotpadPoglavlje 27Srbija\nIgor Šoltes: Potreban dijalog umesto sile\nTransparentnost Srbija za reviziju Akcionog plana za Poglavlje 23\nVukašin Živković 16. 12. 2019. 16. 12. 2019.


FoNet portal :: Pretraga / tagId=29254\nTag: METRO, Pogodaka: 49\nBeograd na vodi bez duga\nGradski urbanista Beograda Marko Stojčić rekao je danas za RTS da su u budžetu za narednu godinu izdvojena sredstva za izgradnju žičare, koja treba da poveže Savu sa Košutnjakom, i istakao da ona ne podrazumeva nikakve sporne situacije sa spomenicima kulture.\nTender za Makiš\nGrad Beograd danas je raspisao tender za izradu tehničke dokumentacije za izvođenje radova na izgradnji saobraćajnica na lokaciji Makiško polje, rekao je zamenik gradonačelnika Goran Vesić gostujući u jutarnjem programu TV Hepi.\nTender za metro\nGrad Beograd raspisao je međunarodni tender za upravljanje projektom i nadzor nad projektom izgradnje beogradskog metroa za lokacije – depo Makiš i prva linija beogradskog metroa, izjavio je zamenik gradonačelnika Goran Vesić i najavio da će se građani 2028. voziti prvom linijom metroa, a 2030. godine drugom linijom.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić ocenio je danas da nekima smeta što trasa budućeg beogradskog metroa povezuje Železnik i Mirijevo, a ne one krajeve gde žive najbogatiji.\nEkološki ustanak na Makišu\nPokret Ekološki ustanak pozvao je sutra u 12 sati sve opozicione stranke i one koji pretenduju da idu na izbore, sve koje brane javni interes, pokrete, aktiviste, građane i organizacije civilnog društva da se uključe u odbrani Makiša, na kojem sutra počinje izgradnja metroa.\nMinistar finansija Siniša Mali napisao je na Instagramu da je sve spremno da sutra, 22. novembra, zvanično počnu radovi na Makiškom polju, na projektu izgradnje beogradskog metroa. Kako kaže, to je istorijski dan koji su čekale generacije.


Skupštini Srbije predstoji novi poslovnik - 2002-06-03\nJedan od 50 poslanika DOS-a koje je zbog neredovnog prisustvovanja sednicama parlamenta Predsedništvo vladajuæe koalicije odluèilo da zameni - predsednik Privredne komore Srbije i funkcioner Demohrišæanske stranke Srbije Rade Veselinoviæ - sam je podneo ostavku na mesto poslanika u republièkoj Skupštini.\nU medjuvremenu, povodom namere da se pooštri odgovornost poslanika za prisustvovanje sednicama, Skupština Srbije sutra bi trebalo da raspravlja o novom poslovniku i eventualno ga usvoji. Šef poslanièkog kluba Demokratske stranke Srbije Dejan Mihajlov ocenio je da æe DOS-a, ukoliko usvoji novi poslovnik bez konsenzusa politièkih snaga u Skupštini, produbiti parlamentarnu krizu u Srbiji. Mihajlov je izjavio da naèin na koji je rasprava o izmeni poslovnika uvrštena u dnevni red predstojeæe sednice svedoèi o uplitanju vlade u rad parlamenta i pokušaju marginalizovanja Skupštine Srbije. ”Ni Vlada, niti bilo koji drugi organ ne bi smeli da imaju bilo kakve veze sa skupštinskim Poslovnikom, a ovakav naèin izmena i dopuna Poslovnika potpuno je suprotan nekoj normalnoj proceduri,“ ocenio je Mihajlov.\nPoslanik u republièkom Parlementu i profesor Pravnog fakulteta Stevan Liliæ kaže da je motiv za izmene Poslovnika poveæanje efikasnosti rada zbog opstrukcije opozicije, èiji je cilj bila destrukcija parlamenta. Poslanik Demokratske stranke Goran Vesiæ smatra takoðe da se radi o opstrukciji rada parlamenta. ”Problem sa DSS nije u tome što je ta stranka glasala protiv nekih predloga, veæ u tome što je DSS zajedno sa radikalima i socijalistima pokušala da fizièki spreèi rad Skupštine,“ rekao je Vesiæ.\nStruènjaci beogradskog Instituta ekonomskih nauka upozoravaju da je neophodno da dve zaraæene strane - DOS i DSS - naprave sporazum, makar i oroèen, kako bi se stanje smirilo. Zakljuèivanjem ugovora sa Meðunarodnim monetarnim fondom stvoreni su svi eksterni uslovi za pokretanje investicionog ciklusa, ali ne sme doæi do blokade zakonodavnih aktivnosti u Skupštini Srbije, kako bi na vreme bili doneti svi reformski zakoni i izgraðena tržišna infrastruktura, rekao je saradnik Instituta ekonomskih nauka Stojan Stamenkoviæ. ”Sada imamo blokadu zakonodavnih aktivnosti u Skupštini i treba se bojati da zbog toga može biti ugrožen trogodišnji aranžman sa MMF–om,“ upozorio je Stamenkoviæ.


Novi video o utiscima Vaskršnjeg konkursa 2021 Srpske dopunske škole iz Slovenije – RASEJANJE.info\nNovi video o utiscima Vaskršnjeg konkursa 2021 Srpske dopunske škole iz Slovenije\n12.05.2021 Katarina\tBlaženka Trivunčić, Draga David, Jelena Stefanović, konkurs, Maja Anđelković Šeguljev, najlepše uskršnje jaje, Nevena Stupar, Slovenija, Srpska dopunska škola, Svetlana Todorović\nNastavnice Srpske dopunske škole iz Slovenije, koje su bile administratori grupe Vaskršnji konkurs 2021. objavile su još jedan lep video o utiscima posle primljenih pohvala i nagrada. Draga David inicijator ovog konkursa kao i Nevena Stupar, Svetlana Todorović, dr Jelena Stefanović i mr Maja Anđelković Šeguljev zahvalile su se učesnicima konkursa, kao i svima „za povratne informacije vezane za konkurs. Vaše reči nas ohrabruju da vam zakažemo već sada susret na konkursu Najlepše vaskršnje jaje 2022.“\nU ovom video prenete su reči podrške koordinatorke Srpske dopunske škole za Francusku, Italiju i Sloveniju Blaženke Trivunčić, urednika, vlasnika i novinara portala Rasejanje.info, nagrađenih i pohvaljenih učenika kao i pojedinih nastavnika.\nNastavnica Draga David koja je i osmislila ovaj konkurs izjavila je za portal Rasejanje.info da je želela da konkurs bude mesto gde će ‘sresti’ naši ljudi iz svih krajeva sveta. „Postojala je potreba u meni za tim da uspostavim kontakt sa svim kolegama srpske dopunske škole kao i da se na neki način povežu sva deca naše škole, koja su voljna da se druže. Tako je Vaskršnji konkurs zamišljen kao mesto gde će se ‘sresti’ naši ljudi iz svih krajeva sveta radi razmene pozitivne energije koju Vaskrs donosi svake godine budeći nove nade u bolje sutra, ali i sećanje na drage ljude iz domovine sa kojima nas vežu i uspomene vezane za šaranje jaja za Vaskrs.\nSvaki ‘lajk’, svaki komentar i podrška dečijim radovima jeste čista razmena energije ljubavi koja se ustostručeno prima i hrani dušu i onoga ko je šalje i onoga ko je podržan, te smo posle završetka konkursa svi bili na dobitku“, dodala je nastavnica Draga.\nZa Nevenu Stupar je želja da konkurs postane tradicija i da zaživi. „Naša je vizija da konkurs postane tradicija koja ce zaživeti i u zemljama koje ove godine nisu uspele učestvovati na našem Vaskršnjem konkursu. Ovaj konkurs nas je povezao, zajednički rad je učinio vreme praznika zanimljivim, a mogli smo osetiti i prazničnu atmosferu iz otadžbine“. „Izuzetno smo bili ponosni gledajući kako naši učenici širom dijaspore neguju svoje pismo, svoju ćirilicu i kako čuvaju tradiciju svojih predaka…“ dodala je Svetlana Todorović.\n„Organizovanje ovog konkursa bilo je veliko zadovoljstvo za nas, posebno jer su se deca radovala što učestvuju. Bilo je uzbudljivo pratiti ko će dobiti najviše ‘lajkova’. Takođe, dosta smo naučile, pa će sledeće godine konkurs biti još bolji“, istakla je dr Jelena Stefanović. „Kroz ovaj kreativan izazov naši učenici su pokazali da poštuju svoju kulturu, tradiciju i običaje i da ih umeju povezati sa stvaralaštvom i sopstvenim umetničkim doživljajem“, rekla je mr Maja Anđelković Šeguljev.\nUživajte u ovom videu kao i motivima učenika Srpske dopunske škole širom Evrope do sledećeg Uskrsa.\n← Sestre Jovana i Anđela Jović iz Sošoa raduju prvom mestu na konkursu „Najlepše uskršnje jaje“\nFestival dece i mladih iz regiona, dijaspore i Srbije „Svesrpski dečji sabor“ DKCB održava se od 15-24. maja →\nProslava Svetoga Save u Ulmu u Nemačkoj\n01.02.2020 02.02.2020 Katarina\nNa današnji dan umro Vuk Stefanović Karadžić\n07.02.2020 08.02.2020 Katarina


Velike tenzije u Americi tek dolaze: Bajdenu krivi svi osim - njega - 18.06.2022, Sputnik Srbija\nVelike tenzije u Americi tek dolaze: Bajdenu krivi svi osim - njega\nNakon što je objavljeno da je inflacija u SAD dostigla najviši nivo u poslednjih 40 godina, američki predsednik Bajden je rekao da Amerikanci plaćaju „Putinov“... 18.06.2022, Sputnik Srbija\nBez obzira na zatvorenost američkih medija, podvlači naš sagovornik, kod američkih građana više ne može da prođe ta priča da su za lošu ekonomsku situaciju krivi svi drugi osim aktuelne administracije.Bajdenu više niko ne veruje„Kod njih će sve više probijati svest o tome da njihov glavni privredni konkurent, Kina, u istim međunarodnim uslovima ima inflaciju od 2,1 posto, odnosno četiri puta manju inflaciju od Amerike. Odatle sledi da će sve više građana reći: „Ne, ne, vi koji ste vodili zemlju ste odgovorni i nećemo da čujemo ni za kakva opravdanja i objašnjenja“, a da sam u pravu vidi se i po svim istraživanjima Bajdenovog rejtinga. Kada bi neko verovao u njegovu priču o Putinu koji „uništava američku privredu“, onda bi njegov rejting bio dosta dobar. Međutim, stvar je sasvim suprotna“, kategoričan je Pavlović.Pre godinu dana inflacija u Americi bila je, podseća konsultant, najavljivana kao nešto što nije pitanje sistemskog karaktera, već kao incident koji će proći.„Mi smo tada izražavali sumnju u tu vrstu ocene i pokazalo se da smo bili u pravu. Dakle, reč je o sistemskim problemima koji izazivaju inflaciju, a koji su u izvesnoj meri pojačani, ali ne Putinom, već histeričnim reakcijama oko uvođenja sankcija Rusiji upravo do strane Amerike i Zapada. Ali, i to je u manjoj meri imalo uticaja jer je lavovski deo te inflacije stvar američke strukture i privrede. Inflacija je svakako opasna po Ameriku zbog toga što ona zahteva da se prekine sa štampanjem novca, a prekid štampanja para će pokazati svu dubinu privrednih problema SAD i vodiće tu zemlju u neminovnu recesiju“, objašnjava Pavlović.Amerika i EU na putu u recesijuKako kaže, više niko i ne spori da povećanje referentnih kamatnih stopa i smanjivanje upumpavanja novca u opticaju Ameriku sigurno vodi u recesiju.„Ono što sada vidimo u samoj Americi, a što na sociološkom, političkom i društvenom planu deluje dosta dramatično, još možemo smatrati nekom vrstom kontrolisanog uvođenja sistema u recesiju, odnosno kontrolisanog „prizemljivanja“ tako jednog neograničenog monetarnog upumpavanja sredstava iz prethodnog perioda. Ali, bojim se da će se to prekinuti u drugoj polovini ove godine, kada ćemo tek videti dramatične posledice u američkoj privredi. U tom smislu verujem da je ovo što sada imamo kao tenziju zapravo ništa u odnosu na tenziju koju ćemo imati u septembru i oktobru, a odatle će se stvari u Americi samo dalje pogoršavati“, ukazuje advokat.Činjenica je, veruje Pavlović, da će se kriza u Americi preliti i na globalnu ekonomiju, a situacija u Evropskoj uniji će, kako kaže, biti mnogo gora:On je mišljenja da ukoliko EU ostane na pozicijama na kojima sada stoji prema Rusiji, nema sumnje da ide putem bez povratka u decenijskom smislu, od koga se nikada neće oporaviti.„Kazna” na izborima za KongresNa pitanje da li će američki građani „kazniti“ aktuelnu administraciju zbog ekonomske krize na predstojećim izborima za Kongres SAD, Pavlović kaže da ukoliko novembarski izbori budu značajno pošteniji od predsedničkih 2020. godine, nema sumnje da će se to dogoditi.Prema podacima američke Kancelarije za statistiku cene u SAD su porasle za 8,6 odsto u odnosu na isti mesec prošle godine. Američke vlasti objašnjavaju da je rast cena pre svega posledica konflikta u Ukrajini i priznaju da antiruske sankcije neće proći bez posledica po ekonomiju SAD.\nsvet, svet – politika, analize i mišljenja, džozef bajden, sjedinjene američke države, branko pavlović\nNakon što je objavljeno da je inflacija u SAD dostigla najviši nivo u poslednjih 40 godina, američki predsednik Bajden je rekao da Amerikanci plaćaju „Putinov“ porez za gorivo i hranu, a okrivio je i republikance da ga ometaju da obuzda inflaciju. Advokat Branko Pavlović kaže da niko više ne veruje u opravdanja da su za inflaciju krivi neki drugi.\nBez obzira na zatvorenost američkih medija, podvlači naš sagovornik, kod američkih građana više ne može da prođe ta priča da su za lošu ekonomsku situaciju krivi svi drugi osim aktuelne administracije.\nBajdenu više niko ne veruje\n„Kod njih će sve više probijati svest o tome da njihov glavni privredni konkurent, Kina, u istim međunarodnim uslovima ima inflaciju od 2,1 posto, odnosno četiri puta manju inflaciju od Amerike. Odatle sledi da će sve više građana reći: „Ne, ne, vi koji ste vodili zemlju ste odgovorni i nećemo da čujemo ni za kakva opravdanja i objašnjenja“, a da sam u pravu vidi se i po svim istraživanjima Bajdenovog rejtinga. Kada bi neko verovao u njegovu priču o Putinu koji „uništava američku privredu“, onda bi njegov rejting bio dosta dobar. Međutim, stvar je sasvim suprotna“, kategoričan je Pavlović.\nAmerički predsednik Džozef Bajden\nPre godinu dana inflacija u Americi bila je, podseća konsultant, najavljivana kao nešto što nije pitanje sistemskog karaktera, već kao incident koji će proći.\n„Mi smo tada izražavali sumnju u tu vrstu ocene i pokazalo se da smo bili u pravu. Dakle, reč je o sistemskim problemima koji izazivaju inflaciju, a koji su u izvesnoj meri pojačani, ali ne Putinom, već histeričnim reakcijama oko uvođenja sankcija Rusiji upravo do strane Amerike i Zapada. Ali, i to je u manjoj meri imalo uticaja jer je lavovski deo te inflacije stvar američke strukture i privrede. Inflacija je svakako opasna po Ameriku zbog toga što ona zahteva da se prekine sa štampanjem novca, a prekid štampanja para će pokazati svu dubinu privrednih problema SAD i vodiće tu zemlju u neminovnu recesiju“, objašnjava Pavlović.\nAmerika i EU na putu u recesiju\nKako kaže, više niko i ne spori da povećanje referentnih kamatnih stopa i smanjivanje upumpavanja novca u opticaju Ameriku sigurno vodi u recesiju.\n„Ono što sada vidimo u samoj Americi, a što na sociološkom, političkom i društvenom planu deluje dosta dramatično, još možemo smatrati nekom vrstom kontrolisanog uvođenja sistema u recesiju, odnosno kontrolisanog „prizemljivanja“ tako jednog neograničenog monetarnog upumpavanja sredstava iz prethodnog perioda. Ali, bojim se da će se to prekinuti u drugoj polovini ove godine, kada ćemo tek videti dramatične posledice u američkoj privredi. U tom smislu verujem da je ovo što sada imamo kao tenziju zapravo ništa u odnosu na tenziju koju ćemo imati u septembru i oktobru, a odatle će se stvari u Americi samo dalje pogoršavati“, ukazuje advokat.\nCC0 / Pexels / Siromaštvo\nČinjenica je, veruje Pavlović, da će se kriza u Americi preliti i na globalnu ekonomiju, a situacija u Evropskoj uniji će, kako kaže, biti mnogo gora:\n„Sankcijama prema Ruskoj Federaciji Evropska unija gubi to tržište. Amerikanci vrlo malo posluju sa Rusijom, pa nemaju šta da izgube, a EU ne samo da sa Rusijom puno trguje, već ima i veliki broj svojih kompanija koje rade u Ruskoj Federaciji. Obe pozicije će biti veoma uzdrmane, a reč je, u zbiru, oko 150 milijardi evra. Takođe, EU će trpeti dramatične posledice poskupljenja, moraće da povećavaju plate da ne bi imali potpune socijalne kolapse i buntove, a to će ih činiti još skupljim na svetskom tržištu. Unija se opredelila da kupuje mnogo skuplje američke energente, kao i potpuno nepotrebno i veoma skupo američko oružje u ogromnim količinama, a sve to će izuzetno recesivno delovati na evropsku privredu“.\nOn je mišljenja da ukoliko EU ostane na pozicijama na kojima sada stoji prema Rusiji, nema sumnje da ide putem bez povratka u decenijskom smislu, od koga se nikada neće oporaviti.\n„Kazna” na izborima za Kongres\nNa pitanje da li će američki građani „kazniti“ aktuelnu administraciju zbog ekonomske krize na predstojećim izborima za Kongres SAD, Pavlović kaže da ukoliko novembarski izbori budu značajno pošteniji od predsedničkih 2020. godine, nema sumnje da će se to dogoditi.\n„Jedina šansa Demokratske stranke da to izbegne je da uveća nepravilnosti koje su postojale na izborima 2020. godine, jer samo na taj način može da održi većinu u Predstavničkom domu i Senatu“, zaključuje Pavlović za Sputnjik.\nPrema podacima američke Kancelarije za statistiku cene u SAD su porasle za 8,6 odsto u odnosu na isti mesec prošle godine. Američke vlasti objašnjavaju da je rast cena pre svega posledica konflikta u Ukrajini i priznaju da antiruske sankcije neće proći bez posledica po ekonomiju SAD.\n„Potop“ na tržištima širom sveta zbog straha od inflacije i većih kamata: Milijarde na udaru


Obilježeno 10 godina od prijema BiH u Vijeće Evrope - Klix.ba\nLagumdžija govorio o budućnosti BiH\nObilježeno 10 godina od prijema BiH u Vijeće Evrope\n25.4.2012. u 18:40\nU Parlamentarnoj skupštini Vijeća Evrope danas popodne svečano je obilježeno 10 godina od prijema BiH u ovu najstariju političku organizaciju u Evropi.\nČlan delegacije Parlamentarne skupštine BiH u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Evrope Milica Marković rekla je Srni da je u okviru obilježavanja ovog jubileja predsjednik Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope Jean-Claude Mignon priredio svečani ručak za ministra inostranih poslova BiH Zlatka Lagumdžiju i članove delegacije parlamenta BiH.\n"Predsjednik Parlamenta Vijeća Evrope i ministar inostranih poslova su potom u okviru obilježavanja jubileja otvorili izložbu slika pod nazivom `Kad su komšije bili ljudi`", rekla je Markovićeva.\nOna je napomenula da se u toku današnjeg popodnevnog zasjedanje Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope obratio Lagumdžija, te da su parlamentarci imali mogućnost da mu postavljaju pitanja.\n"Moram reći da je govor Lagumdžije bio veoma afirmativan za BiH i po ocjeni nekolicine parlamentaraca vrlo optimističan kada je riječ o budućnosti zemlje. Ministar inostranih poslova BiH dao je refleksiju na ukupnu situaciju i prilike u zemlji koji su po ocjeni mnogih vrlo složene", rekla je Markovićeva.\nPrema riječima Markovićeve, Lagumdžija je tokom obraćanja istakao da je optimista i da očekuje da će problemi koje trenutno ima BiH, poput presude u predmetu "Sejdić i Finci", usvajanje budžeta za 2012. godinu i neka druga pitanja biti prevladani.\n"Parlamentarci su postavljali razna pitanja a Lagumdžija je davao odgovore koji su u skladu sa realnom situcijom u BiH", navela je Markovićeva.\nMarkovićeva je napomenula da se sutra nastavlja zasjedanje Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope raspravom po hitnoj proceduri o situaciji u Siriji.\nBangladeš: U prevrtanju putničog broda stradalo pet osoba\n25.04.2012. u 18:56\n25.04.2012. u 18:38


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Sud časti odlučivaće o Pešiću\nUO UCG 08. 11. 2017. 14:53 >> 16:51 0\nSud časti odlučivaće o Pešiću\nUpravni odbor Univerziteta Crne Gore (UO UCG) konstatovao je danas da je odlukom Senata redovni profesor Prirodno-matematičkog fakulteta Vladimir Pešić opozvan članstva u tom upravljačkom tijelu, čime mu je i prestao mandat u UO.\n"UO predao je u nadležnost i dalje postupanje Sudu časti UCG Pešića zbog kvalifikacija koje je iznosio na račun članova Senata i UO, o čemu će konačnu ocjenu dati Sud časti", kaže se u saopštenju.\nZa direktora Društva sa ograničenom odgovornošću Univerzitetski sportsko-kulturni centar, na period od tri godine, izabran je Miloš Pavićević.\nImenovana je i izborna komisija za sprovođenje postupka izbora rektora UCG u sastavu: Gordana Paović-Jeknić (predsjednica), Miran Begić, Vladan Joković, Milanko Damjanović i Vasilije Ivanović.\nUO uputio je zahtjev Direkciji javnih radova za bržu realizaciju projekata koji su u toku, a među kojima su rekonstrukcija toplane UCG, fiskulturne sale Fakulteta za sport i fizičko vaspitanje, univerzitetskog kompleksa fakulteta umjetnosti na Cetinju, zgrade Tehničkih fakuleta u Podgorici i Naučno-tehnološkog parka.\nUniverzitet Crne Gore UO UCG


Odobrena predaja dokumenata o švajcarskom računu M. Bojića\nOdobrena predaja dokumenata o švajcarskom računu M. Bojića 20.Avg.2003, 11:00, Izvor: B92\nLozana -- Najviši sud Švajcarske saopštio je u sredu da švajcarska vlada može dati sudsku pomoć vlastima Srbije i Crne Gore u istrazi protiv bivšeg srpskog ministra zdravlja Milovana Bojića, osumnjičenog za korupciju. Savezni sud Švajcarske odbacio je pokušaje advokata Milovana Bojića, bivšeg visokog funkcionera Jugoslovenske levice, da blokiraju predaju dokumenata jedne švajcarske >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << banke. Bojićevi advokati su svoja nastojanja obrazlagali time što protiv njihovog klijenta u SCG nije zvanično podignuta optužnica. Vlasti Srbije i Crne Gore su, međutim, navele da je Bojić predmet krivične istrage.Istražni organi SCG zatražili su pomoć Švajcarske zato što sumnjaju da je Bojić proneverio 262.000 dolara dok je bio na čelu beogradskog Instituta za kardiologiju. Milovan Bojić je upravljao jednom od najprestižnijih ustanova za bolesti srca u zemlji od 1995. do 2000. godine. Novac na računima u Cirihu, švajcarskom finansijskom centru, blokiran je od 2001. godine. Bojićev tim branilaca je pred švajcarskim sudom rekao da je on bio poslanik u vreme navodne pronevere i da bi i dalje trebalo da bude pod poslaničkim imunitetom. Švajcarski Savezni sud je, međutim, odlučio da nije na Švajcarskoj da odlučuje da li strani poslanici treba da budu zaštićeni od krivičnog gonjenja u svojoj zemlji.


InfoBrcko.com - Djeca nedovoljno aktivna, vratiti ih igri u prirodi\nDjeca nedovoljno aktivna, vratiti ih igri u prirodi\tIstaknuto\nU uzrastu od prvog do četvrtog razreda osnovne škole, 70 odsto djece nedovoljno je fizički aktivno, a to je dovelo do toga da je kod 20 odsto djece uzrasta osnovne i srednje škole ustanovljen deformitet kičme, da današnja djeca razlikuju manje boja i zvukova nego djeca prije 30 godina, manje su spretna, a skoro svako drugo dijete ima slabije razvijenu finu motoriku.\nPrema podacima Instituta za javno zdravlje Srbije "Dr. Milan Jovanović Batut", kod 20 odsto djece uzrasta osnovne i srednje škole u Srbiji, utvrđeni su zdravstveni poremećaji koji se odnose na koštano-zglobne deformitete, a kako je navela direktorka tog Instituta doktor doc. Verica Jovanović, najčešće se radi o deformitetima kičme.\nKod svakog 10. djeteta, odnosno kod 11 odsto učenika osnovnih škola, dodala je Jovanović, dijagnostifikovan je određeni deformitet kičme u 2018. godini, a u mlađem uzrastu, sve češći su deformiteti stopala.\n"Rekreativna fizička aktivnost optimalno bi trebala da traje 60 minuta dnevno svakog dana u nedelji naročito u fazi rasta i razvoja djeteta", istakla je Jovanović navodeći šta je to što je minimum kako bi najmlađi pravilno rasli i pravilno se razvijali.\nIstraživanje je pokazalo i da je fizička aktivnost van školske nastave sa godinama sve manje zastupljena, a naročito u periodu srednjoškolskog uzrasta kada dolazi do smanjivanja fizičke aktivnosti, što je posebno izraženo kod djevojčica.\n"Samo 6,8 odsto djevojčica u tom uzrastu je fizički aktivno, nešto su aktivniji dječaci, ali to smanjivanje fizičke aktivnosti zamjenjuje se nekim drugim navikama koje su im dostupnije i ne zahtjevaju ni fizičku, ali ni neku drugu angažovanost od strane djece", navodi Jovanović.\nS obzirom da živimo u razdoblju informacionih tehnologija vrlo često su sadržaji sa interneta i različite aktivnosti u smislu digitalnih tehnologija vrlo zanimljive i okupiraju upravo to vrijeme kako kod djevojčica, tako i kod dječaka, dodaje Jovanović i naglašava da u tom uzrastu to nikako ne pogoduje pravilnom rastu i razvoju djece.\nNedovoljna fizička aktivnost negativno utiče, osim na fizičko zdravlje i na psihološko stanje djece i mladih, a doktorka Jovanović kaže da danas djeca previše vremena provode u svojim sobama, što dovodi do promijenjenog načina života, ali i do promjena u tjelesnoj masi.\n"Povećana tjelesna masa može dovesti i do velikog broja psiholoških ograničenja koja se mogu javiti kod djeteta na koje kasnije treba posebno reagovati i na koje treba uticati", napominje Jovanović.\nIstiče da fizička aktivnost nije samo ispunjavanje vremena, već je jedan od načina da se dijete socijalizuje i da istovremeno kroz fizičku aktivnost, svoju energiju usmjeri na zdravije izbore.\n"Dijete se na takav način usmjerava na sticanje navika koje ostaju za čitav život", kaže doktorka Jovanović.\nTaj period zahtjeva i dodatne aktivnosti van škole i školskih obaveza, kaže Petrović i dodaje da je 70 odsto djece nedovoljno fizički aktivno u tom uzrastu.\n"Mora se povećati svijest roditelja da svoju djecu dodatno angažuju, moramo pustiti djecu da se igraju. Djeca se mnogo manje igraju u odnosu na raniji period", ističe Petrović.\nNaglašava da je za fizičku aktivnost najvažnija elementarna, fundamentalna igra, koju je potrebno da djeca upražnjavaju kako u školama, tako i u porodici, ali i u slobodno vrijeme.\n"Treba insistirati na još uvijek nestrukturiranoj igri, koja je djeci od prvog do četvrtog razreda dostupna u parkiću, na livadi, ulici...", ističe Petrović.\nZa bolje zdravlje naše djece potrebno je i da se odalje od televizora i drugih modernih tehnologija 21. vijeka, kao i da što više vremena provode u prirodi i na svježem vazduhu, navodi Petrović za Tanjug.\n"To je toliko šarenoliko i mislim da bi to trebalo sve da se ujednači i uniformiše i da bi sve to trebalo da budu časovi fizičkog vaspitanja, uz dosta vannastavnih aktivnosti, sekcija, pješačenja i svih drugih oblika aktivnosti", naveo je Petrović.\nLjekar, specijalista interne medicine, koji se niz godina bavio istraživanjima u području neurofiziologije i neuroendokrinologije Ranko Rajović istakao je za Tanjug da djeca danas razlikuju manje boja i zvukova nego djeca prije 30 godina, da su manje spretna, te da skoro svako drugo dijete ima slabije razvijenu finu motoriku, kao što je spretnost prstiju.\n"Nedostatak motoričkih aktivnosti može biti faktor rizika za pojavu kognitivnih smetnji, poremećaja koncentracije i pažnje, što je sve češće prisutno kod djece modernog društva, koja se u stručnoj literaturu zovu i djeca zatvorenih prostora", navodi Rajović.\nNa NTC kampu, koji Rajović zajedno sa dječjim piscem Urošem Petrovićem organizuje u netaknutoj prirodi na Goču i Gučevu, uz redovne radionice za razvoj matematičkog logičkog razmišljanja i razvoj funkcionlanog znanja, iz tih razloga, obavezni dio aktivnosti su i noćne šetnje, poligoni spretnosti, orijentacija, pravljenje šumske kolibe, obilazak seoskih domaćinstava, seoske olimpijske igre...\nRajović, koji inače predaje na Pedagoškom fakultetu u Kopru, neuronauku u vaspitanju i obrazovanju, ističe da je priroda nezamjenjiva učiteljica i da je neophodna za pravilan razvoj djece.\nPoručio je roditeljima da učine sve da dijete bude spretno i okretno, odnosno da insistiraju na tome da djeca provode puno vremena u prirodi, kao i da hodaju bosa kad god to mogu.


Kikinda pamti svoje heroje: Srpski ratni veterani obeležili Vidovdan i odali poštu stradalim vojnicima i policajcima – Kikinda Online News – Kikinda Online News\nPolaganjem venaca na spomen obeležje “Tuga” koje se nalazi u centru grada, Udruženje Srpski ratni veterani obeležili su svoju slavu Vidovdan. Dan ratnih veterana ujedno je i Dan sećanja na sve stradale vojnike za slobodu Srbije i srpskog naroda, među kojima se nalazi i 37 imena naših sugrađana, vojnika i policajaca koji su u ratovima devedesetih izgubili svoje živote braneći našu zemlju. Vence su osim predstavnika Grada Kikinde, položili i predstavnici Srpskih ratnih vetarana iz Kikinde zajedno sa svojim saborcima i braćom iz Vranja i Kuršumlije. Tu su bili i oficiri iz garnizona Vranje i Kuršumlija, predstavnici kopnene brigade, članovi SUBNOR-a, Udruženje potomaka ratnika Srbije 1912-1920 i drugih boračkih udruženja iz našeg grada, pripadnici vojske i policije i članovi porodica nastradalih:\n-” Vidovdan je sveti srpski praznik i jedan od onih praznika koji se obeležava svuda gde ima Srba. Mi ga obeleževamo kao udruženje, Dan veterana, ali ga zajedno i sa Srpskom pravoslavnom crkvom obeležavamo kao Dan sećanja na poginule ratnike. Pre ovog programa kod spomen obeležja upriličeno je rezanje kolača u Crkvi Svetog oca Nikolaja. Oficiri iz garnizona Vranje i Kuršumlija došli su kako bi odali počast našim sugrađanima Željku Kolarovu i Miodragu Padiševu koji su stradali u njihovim jedinicama. Ovakvi susreti i okupljanja u našoj su obavezi da ih obeležavamo u sećanje svih naših junaka i vojnika, od Kosovskog boja, pa sve do danas” – kaže Vladimir Radojčić, predsednik Udruženja Srspki ratni veterani Kikinda.\nDevedesete godine prošlog veka obeležili su ratovi i stradanja srpskog naroda, počevši od raspada bivše Jugoslavije pa sve do bombardovanja 1999. od strane NATO alijanse. U svim tragičnim dešavanjima koji su bili u znaku patnje i stradanja našeg naroda u borbi za opstanak i za slobodu učestvovali su brojni pripadnici vojske i policije i Kikinđana dobrovoljaca od kojih su mnogi, nažalost pali na bojištu. Kikinda ih nije zaboravila:\n-” U to ime, i na ovom mestu smo se okupili baš na Vidovdan što ima svoju posebnu simboliku, da položimo vence na spomen obeležje ,,Tuga” gde su ispisana imena 37 pripadnika poginulih nestalih vojnika i policajaca Kikinđana koji su svoje živote izgubili u ratnim vihorima devedesetih. Ovde smo da odamo počast žrtvama i herojima, da se setimo njihove hrabrosti i borbe za očuvanje i spas svog naroda, svog grada i zemlje i to ćemo činiti i u narednom periodu i uvek kada nam se ukaže prilika za to” – dodala je Dijana Jakšić Kiurski, zamenica gradonačelnika grada Kikinde.


Tuka se za 2017. godinu sprema u Zenici\nPREUZMITE: Sport Centar Android aplikacija v3 PREUZMITE: Sport Centar Iphone aplikacija v1.0 Scsport.ba > Atletika > Tuka se za 2017. godinu sprema u Zenici\nOdmor bh. atletičara\tTuka se za 2017. godinu sprema u Zenici\nAutor: Sport Centar Datum: 2016-12-31 10:03:18\nJedan od najboljih atletičara svijeta na 800 metara, bh. rekorder Amel Tuka nalazi se na kraćem odmoru u Bosni i Hercegovini, nakon priprema u italijanskom gradu Veroni gdje redovno trenira za dvoranska nadmetanja na kojima želi da obori dvoranski rekord BiH od 1:48,86 minuta, koji je postavio prošle godine u Istanbulu.\nSvoj sarajevski odmor Tuka će prekinuti danas da bi u Zenici obavio planirani subotnji trening i s prijateljima i rodbinom proslavio praznik.- Ovdje sam preko praznika i treniram za narednu sezonu, koja će biti naporna - kazao je Tuka za Fenu.On će se od 3. januara posvetiti završnim pripremama, koje će obaviti u Portugalu, a onda mu slijedi serija dvoranskih mitinga i prvenstava. S prvim nastupima mogao bi početi 28. januara u italijanskom atletskom centru Padova.Ipak, za Tuku su najznačajnija službena zimska prvenstva na kojima planira nastupe, Balkansko prvenstvo 25. i 26. februara, te Evropsko prvenstvo u Beogradu od 3. do 5. marta.Protekla sezona je za njega bila uspješna, jer je ostvario zapažene rezultate na nekoliko takmičenja, prije svega na Olimpijskim igrama, zatim na Evropskom prvenstvu, Balkanskom prvenstvu, mitinzima Dijamantske lige u Rabatu i Briselu, mitinzima u Lucernu, Madridu, Roveretu, Zenici, te obaranje državnog rekorda na 400 metara s rezultatom 46,63 sekunde.Ova 2016. godina, kao i protekla 2015., za Tuku je bila izuzetno uspješna, jer je uz sjajne treninge i ogromne pritiske javnosti pokazao da je među osam najbolji osamstometraša na svijetu.Njegovi planovi su da potvrdi svoje dosadašnje rezultate i zabilježi nove pobjede na velikim svjetskim takmičenjima.\nAbedin Mujezinović prvak Balkana na 800 metara\nKrehmić: Na Balkanijadi očekujemo dobre rezultate\nNa Balkanijadu putuju 24 atletičara i atletičarke, ali bez Tuke\nTuka osvojio drugo mjesto u Birminghamu i postavio novi državni rekord


Turković se sastala sa Šmitom: Neophodna funkcionalnost Vijeća ministara i državnih institucija BiH\nMinistrica Turković je ukazala na hitnost djelovanja u pravcu ispunjavanja evropskih prioriteta te dostizanja kandidatskog statusa za članstvo u Evropskoj uniji\nN. Aj. prije 2 dana\nSUSRETI Turković se sastala sa Šmitom: Neophodna funkcionalnost Vijeća ministara i državnih institucija BiH\nŠmit i Turković\nFoto: Ministarstvo vanjskih poslova BiH\nZamjenica predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH i ministrica vanjskih poslova BiH dr Bisera Turković razgovarala je jutros sa visokim predstavnikom Kristijanom Šmitom (Christian Schmidt) u sjedištu Ministarstva vanjskih poslova Bosne i Hercegovine.\nTurković i Šmit su razmotrili aktuelnu političku i sigurnosnu situaciju u našoj zemlji, reformske procese na euroatlantskom putu BiH te borbu protiv posljedica pandemije koronavirusa.\nTokom razgovora istaknuta je neophodnost pune funkcionalnosti i efikasnosti Vijeća ministara i državnih institucija, vladavine prava, te da je potrebno što prije vratiti fokus na ispunjavanje reformskih uvjeta i zajednički rad u interesu građana cijele države.\nMinistrica Turković je ukazala na hitnost djelovanja u pravcu ispunjavanja evropskih prioriteta te dostizanja kandidatskog statusa za članstvo u Evropskoj uniji.\nŠmit na konferenciji u Kopenhagenu: Jedan od načina očuvanja BiH su sankcije koje su uvele SAD\n13.01.2022 u 17:07\nSijarto nakon razgovora sa Šmitom: BiH igra ključnu ulogu u regiji, Mađarska ne vidi smisla u prijetnjama uvođenjem sankcija\n12.01.2022 u 12:43\nChristian Schmidt Bisera Turković


Novi rast na berzama\nAkcije Apple-a zabeležile najveći rast\nVrednost akcija na američkim berzama je nastavila da raste zbog nade investitora da će ključne zemlje reagovati kako bi sprečili usporavanje ekonomije.\nCentralna banka Kine je objavila u subotu da je smanjila kamatnu stopu koja će pomoći kompanijama da se zadužuju po povoljnijim uslovima. Ova mera je usledila nakon što su stigle najave da i Nemačka planira slične podsticaje.\nTržišta očekuju i reakciju Federalnih rezervi (FED) i drugih centralnih banaka u septembru. Ove nedelje FED će objaviti izveštaj sa sastanka u julu kada su razmatrani budući potezi. Njegov čelnik Džerom Pauel (Jerome Powell) će se obratiti bankarima u petak i očekuje se da najavi još jedno smanjenje kamatnih stopa, nakon što je to urađeno u julu, po prvi put posle više od jedne decenije.\nSkok akcija "Epla" (Apple) je bila najveća finansijska "injekcija" trima ključnim indeksima na Volstritu. Predsednik SAD Donald Tramp je izjavio u nedelju da je razgovarao sa čelnikom "Epla" Timom Kukom (Cook), koji ga je uverio da carine mogu da naštete ovoj kompaniji.\n"Uviđa se da ova trgovinska politika ima negativan uticaj na ekonomiju. S obzirom da se približavaju izbori sledeće godine, možda postoji inicijativa da se ova pitanja ostave po strane. Čini se da Tramp sluša ako su takvi glasovi dovoljno snažni," kaže Skot Braun (Scott Brown), glavni ekonomista u "Raymond James" na Floride.\nNa tom optimističnom tonu je odluka Vašingtona da odloži kaznene mere protiv kineskog Hjuaveja za dodatnih 90 dana.\nSAD odložile sankcije Hjuaveju za još 90 dana


Bosna i Hercegovina prošle godine je imala 468 miliona dolara stranih investicija, prema izvještaju Konferencije Ujedinjenih nacija za trgovinu i razvoj. Prema trenutnom kursu, to je oko 800 miliona konvertibilnih maraka.\nZanimljivo je da je Singapur, zemlja sa oko 5,6 miliona stanovnika, lani zabilježila strane investicije u visini od 77 milijardi dolara.\nInvesticije u svim zemljama možete pogledati OVDJE.\nPrethodni članakSve više Latinoamerikanaca traži azil u EU\nNaredni članakKako je lažni biznismen iz Vijetnama prevario Milorada Dodika i Željku Cvijanović


Protest advokata ispred zgrade Vlade Srbije 20. oktobra, ilustrativna fotografija\nAdvokati u štrajku protestovaće u utorak u podne na Trgu Nikole Pašića u Beogradu jer vlast nije prihvatila zahtev da im se vrate poslovi koji su sada u nedležnosti notara. Vlada je pokušala izmenama zakona, o kojima se raspravlja u državnom parlamentu, ali advokatska udruženja nisu zadovoljna.\nUmesto pomirljivih tonova, nakon pokušaja vlasti da bar delimično usliši advokatske zahteve, zasedanje u državnoj skupštini počelo je novim problemom jer je predstavnicima Advokatske komore Srbije zabranjeno da prisustvuju raspravi, sa obrazloženjem da obezbeđenje nije dobilo spisak članova delegacije.\nMinistar pravde Nikola Selaković nije se osvrtao na tu situaciju, već je rekao da je predloženo maksimalno racionalno rešenje.\n„Ono pruža priliku advokatima koji su se bavili isključivo ugovornim pravom, a koji nisu u međuvremenu postali javni beležnici da i dalje nastave da se bave ovom delatnošću, da ostvaruju prihod, da od toga mogu da žive, a da uz sadejstvo sa javnim beležnikom građanima pružaju mnogo viši stepen pravne izvesnosti i pravne sigurnosti“, obrazložio je Selaković.\nIzmene predviđaju da će kupoprodajne ugovore moći da sačinjavaju same stranke, advokati i druga lica, ali će oni morati da prođu postupak solemnizacije, koja predstavlja neku vrstu službene potvrde, kod javnih beležnika, čime će dobiti snagu javne isprave.\nAdvokati time nisu zadovoljni a posebno ih je pogodilo, kako kaže Ivan Milošević, iz Advokatske komore Srbije, što im nije dozvljen ulaz u parlament.\n“To još jednom pokazuje diktatorski karakter vlasti kojoj ne odgovara da se zna da postoje neistomišljenici, čak ni kada sede na galeriji baz prava glasa," poručio je Milošević.\nNaknadno je Maja Gojković, predsednica Skupštine Srbije, negirala da je advokatskoj delegaciji zabranjen ulazak već je navela da je “bilo neophodno da advokati prethodno dostave zahtev kako bi prisustvovali sednici”.\n"To važi za sve profesije, tako važi i za uvažene kolege advokate", rekla je Gojković.\nPrema objašnjenju resornog ministra, građani neće imati veće troškove ukoliko ugovor sačine sa advokatom i potom ga overe kod javnog beležnika. Ali sa druge strane, opozicija smatra da ne stoje tvrdnje vlasti da se radi u interesu građana, već da se radi suprotno.\nBorko Stefanović, iz Demokratske stranke, podsetio je Selakovića da javnosti duguje neka objašnjenja.\n“Od ministra nismo čuli dokaze za optužbe na račun advokata da su u službi tajkuna Miroslava Miškovića. Ne postoji nijedan dokaz za to. Zato što je to proizvod njegovog političkog stava a ne nekih konkretnih dokaza,” rekao je Stefanović.\nU opoziciji smatraju da se izmenama Zakona o prometu nepokretnosti i javnom beležništvu neće rešiti blokada u pravosudju usled štrajka advokata, dok je zaključak poslanika vladajućih stranaka da su Srbiji potrebni i notari i advokati\nNeđo Jovanović, iz Socijalističke partije Srbije, poručio je da je štetan rivalitet između advokata i notara.\n"Sve što oni rade čine u jedinstenom cilju, a to je pravna sigurnost gradjana i obezbedjenje vladavine prava,” zaključio je Jovanović.\nIzmenama zakona prediviđeno je i da je javni beležnik dužan da iznos od 30 odsto od naplaćene nagrade bez PDV-a uplati na račun javnih prihoda u roku od 15 dana od dana naplate. Ova sredstva bi, kako je najavljeno, trebalo da budu korišćena za potrebe sudova, poboljšanje materijanog položaja zaposlenih, kao i druge rashode.\nJedan od zahteva Advokatske komore Srbije je i smena ministra Nikole Selakovića.\nSlobodan Šoškić, predsednik Advokatske komore Beograda, kaže da advokati očekuju potpunu izmenu spornog člana Zakona o javnim beležnicima.\n“Sve ono čime se notarima daju ekskluzivna ovlašćenja, da oni mogu da rade te pravne poslove i ugovore, mora da se vrati na stanje koje je bilo pre nego što je donet ovaj zakon. Odnosno, da se to ostavi u nadležnosti advokature.”\nObzirom na žučnu raspravu sednica parlamenta o ovom pitanju mogla bi da potraje, ali i da je na početku sve bilo gotovo ne bi moglo da bude verifikovano jer zbog nestanka struje nisu radili uređaji za glasanje pa je čitav sat kasnio početak zasedanja.


Cvetanović : Centar za razvoj u minusu od 28.000 evra a Leskovac duguje za članarinu 3,5 miliona - JUGPRESS\nPostavio: Jugpress 29 Juna, 2017\nFinansijski izveštaj Centra za razvoj Jablaničkog i Pčinjskog okruga je pokazao da je u minusu od 28.000 evra odnosno 3,5 miliona dinara, tvrdi gradonačelnil Leskovca i nedavno izabrani predsednik Skupštine Centra Goran Cvetanović .\nOn je rekao i da su “preduzete odgovarajuće mere” kako bi se regulisalo poslovanje Centra za razvoj.\n“Uradili smo kadrovske promene. Naredni korak koji ćemo preduzeti da bi Centar što uspešnije poslovao, jeste 20 odsto manje plate. Ranijoj direktorki, Biljani Stanković, plata je bila 1.000 evra. Smatramo da u situaciji kada imaju gubitak od 28.000 evra, plata mora da bude 20 odsto manja i direktoru, kao i upošljenicima, da bi korektnije i kvalitetnije radili. Ukoliko Centar u narednom periodu ne ostvari dodatne prihode, primaće minimalnu zaradu na nivou Republike Srbije.”\nMinus Centra za razvoj je uslovljen neisplaćenim ugovorima, službenim dnevnicama u zemlji i inostranstvu, zaradama zapošljenih za maj mesec, nedostatkom odobrenih projekata, kao i neuplaćivanjem ugovorenih obaveza od strane osnivača , rekao je Cvetanović.\nKao jedan od glavnih problema u proteklom periodu bio je nedostatak saradnje Centra za razvoj sa lokalnim samoupravama.\n“Kao propust bih naveo nedovoljan broj projekata koji je realizovan na području grada Leskovca. Greška u odredjivanju kvaliteta poslovanja doveli su do toga da u periodu od 2013. godine do sada, samo dve ili tri opštine potpuno ispune ugovorenu obavezu prema Centru” , dodao je Cvetanović.\nKako direktorska plata, tako i plate zapošljenika u potpunosti zavise od realizovanih projekata, rekla je nova direktorka Centra za razvoj, Dragana Belenzada.\nObjasnila je bilo situacija kada Centar za razvoj uopšte nije imao dodatne izvore prihoda kroz projekte , kada su svi zaposleni, uključujući i direktorku, bili na minimalcu.\nZarade su prilagodjavane rezultatima Centra, rekla je Belenzada.\nNa pitanje novinra JUGpressa da li se grad Leskovac nalazi medju osnivačima Centra koji nisu uplaćivali članarinu, koliki je taj iznos i kada će biti uplaćen, Cvetanović je rekao da Leskovac duguje 3,5 miliona dinara.\n“Prva rata će biti uplaćena već u toku tekućeg meseca”, obečao je on.\nCvetanović je imao primedbe i na angažovanje Centra za razvoj u gradu Leskovcu.\n“Za četiri godine uradjen je samo jedan, simboličan projekat, a nemoguće je uplaćivati sredstva, ako nemate povratnu spregu. To mora biti dvosmerna ulica”, rekao je Cvetanović koji smatra da je “potrebno definisati projekte od značaja i u tom pravcu delovati”.\nZadatak Centra za razvoj je da u što kraćem roku ostvari korektnu saradnju sa osnivačima odnosno sa opštinama. Na taj način će i rezultati njihovog rada biti vidljivi gradjanima Jablaničkog i Pčinjskog okruga, smatra Cvetanović.\nNa pitanje JUGpressa ko je odgovoran za tu nesaradnju, Centar za razvoj ili pak ljudi u upravi Leskovca, koji su zaduženi za projekte, Cvetanović je rekao da je to “pola-pola” i da “na sebe preuzima pedeset posto odgovornosti za to”.\nCentar za razvoj Jablaničkog i Pčinjskog okruga je ranijih godina realizovao značajne projekte sa ambasadom Austrije a nova direktorka kaže da će ta saradnja biti nastavljena, kroz saradnju sa Geografskim fakultetom u Beogradu , na kome se upravo danas održava sastanak na tu temu, na koji niko iz Centra nije otišao, zbog zakazane sednice Skupštine.\nU Centru tvrde da su 3,5 miliona dinara, koje je Cvetanović naveo kao “dug” zapravo namenjeni dobitnicima grantova za mašine po projektu i da na tom podračunu ima mnogo više para.\nKažu i da je, po zakonu, članarina obaveza osnivača i da služi za operativne troškove i da , takodje po zakonu, Centar za razvoj Jabalničkog i Pčinjskog okruga ne sme da vrši usluge za osnivača na ime članarine.\nSkupština osnivača Centra za razvoj odlučuje kolika će biti visina plate direktora a neki do člnaova te skupštine su nam rekli da na predhodnoj sendici nije doneta nikakva odluka o smanjenju plate nove direktorke i zaposolenih.\nA prema podacima do kojih je došao JUGpress , dug osnivača, to su Leskovac i Vranje i sve opštine u Jablaničkom i Pčinjskom okrugu, samo u 2017 . godini iznosi 9,5 miliona dinara .\nSvoju osnivačku obavezu do sada su redovno izmirivali jedino Surdulica, Vladičin Han, Trgovište i Vlasotince.


9 Dec 2019 - 01:43 Vesti Link\nDženeral motors je saopštio da se udružuje sa korejskim dobavljačem LG Chemom kako bi sagradio 2,3 milijarde dolara vrednu fabriku baterija u Lordstaunu u Ohaju, prenosi B92. Taj zajednički poduhvat trebalo bi da mu omogući proizvodnju najmanje 20 modela potpuno električnih vozila do 2030. godine.\nNajmanji član detroitske "velike trojke", Fijat Krajsler, dugo je zaostajao u pogledu razvoja električnih vozila – bivši izvršni direktor čak je savetovao mušterije da ne kupuju jedini u potpunosti električni model kompanije. Ali sadašnji direktor kazao je CNBC-u da će biti "mnoštvo novih proizvoda sa baterijom" u narednih nekoliko godina.\nVelika trojka iz Detroita ukupno će uložiti milijarde dolara na automobile na baterije u narednoj deceniji, ali, iako su u konvencionalnoj proizvodnji imali prilično sličan pristup promenama tržišnih trendova, sada svaki proizvođač "sledi sopstveni put", kaže Ron Kogan, stručnjak za automobilizam i izdavač "Grin kar žurnala". Prema njegovim rečima, to pokazuje da niko još uvek realno nema jasnu predstavu o tome kako će tehnologija baterija evoluirati, niti kako će je potrošači prihvatiti.


Vučić nakon razgovora sa Putinom: Ugovorili smo dobru cenu gasa - Vesti - Nedeljnik Vreme\nPotpisaćemo ugovor na tri godine: Predsednici Putin i Vučić\n29. 5. 2022. / 13.24\nVučić nakon razgovora sa Putinom: Ugovorili smo dobru cenu gasa\nImaćemo sigurnu zimu. Cena gasa biće veoma povoljna, a kubni metar Srbiju će koštati 10 do 12 puta manje nego države u Evropi. Oko ukupne količine gasa koji će biti isporučen Srbiji, razgovaraće se narednih dana sa kompanijom Gasprom\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas tokom obilaska skladišta Republičke direkcije za robne rezerve da je Srbija dogovorila potpisivanje gasnog sporazuma sa Ruskom Federacijom na tri godine. Vučić je objasnio da će Rusija prodavati Srbiji gas po istoj naftnoj formuli kao ranije što znači da će "cena ostati povoljna za našu zemlju“.\nVučić je rekao da je najvažnija tema telefonskog razgovora sa predsednikom Rusije Vladimirom Putinom koji se dogodio u nedelju gasni sporazum koji ističe 31. maja.\n"Dogovorili smo glavne elemente koji su veoma povoljni za Srbiju. Potpisaćemo ugovor na tri godine, to je prvi element i mislim da to izuzetno odgovara srpskoj strani. Drugi važan element je da će formula koju koristimo ostati ista, tako da će cena biti povoljna za našu zemlju“, rekao je Vučić.\nPrema toj formuli cena gasa zavisiće od cene nafte, pa će tako prema Vučićevim rečima i onda kada nafta bude najskuplja, Srbija cenu gasa plaćati od 310 do 408 dolara za hiljadu kubnih metara gasa.\nOno što je ostalo nedogovoreno jeste ukupna količina gasa koja će se isporučivati. Vučić je najavio da će to biti tema pregovora tokom narednih dana sa ruskom kompanijom Gasprom, a da je nakon razgovora sa Putinom on već uputio pismo direktoru te firme Alekseju Mileru "da koliko sutra, prekosutra“ razgovaraju o tome.\nVučić je rekao da će Srbiji biti potrebno još gasa "zbog sve veće industrijalizacije“ pa će predmet razgovora sa Gaspromom biti i isporuke dodatnih 800 miliona kubnih metara gasa i cena za dodatnu količinu. Međutim, Gasprom nema fiksnu cenu za svoje kupce, a predsednik Srbije nije precizirao kakvi bi uslove Gasprom mogao da ponudi za dodatne količine gasa.\n"Ako smem to da kažem i ako sve ovo realizujemo iz dogovora sa Putinom, mi ćemo po pitanju snabdevanja gasom imati sigurnu zimu. Cena gasa koju smo dogovorili u ovom trenutku tri puta je manja, a zimi će biti i čak deset puta manja nego što plaćaju ostale evropske zemlje“.\nCena gasa zavisi od dva parametra: cene nafte na svetskoj berzi i tzv "naftne formule". Cena gasa u Evropi porasla je u aprilu za 24 odsto nakon što je ruska kompanija Gasprom obustavila isporuke Poljskoj i Bugarskoj zbog odbijanja ovih zemalja da plaćaju u rubljama. Tako su referentne cene sedam puta više nego pre godinu dana i skočile su na 121 evro po megavat-satu.\nKrajem ovog meseca, 31. maja ističe šestomesečni aranžman koji je Srbija dogovorila krajem prošle godine sa Rusijom, prema kom je Srbija plaćala Rusiji 270 dolara za 1000 metara kubnih gasa. I pre krize u Ukrajini, veleprodajne cene gasa u EU porasle su za oko 17 odsto zbog zastoja u izgradnji gasovoda "Severni tok 2". Cena gasa u Evropi dodatno je porasla u aprilu za 24 odsto nakon što je Gasprom obustavio isporuke Poljskoj i Bugarskoj zbog odbijanja ovih dražava da plaćaju gas u rubljama.


Civilna zaštita vrši dezinfekciju najfrekventnijih dijelova općine Novi Grad - SDA Novi grad\nEkipe Službe civilne zaštite Općine Novi Grad Sarajevo od jutros vrše dezinfekciju i pranje najfrekventnijih lokacija na području općine. Ova aktivnost, nastavak je preventivnih mjera koje se kontinuirano provode s ciljem sprečavanja širenje koronavirusa i zaštite zdravlja stanovnika naše općine.\nU sklopu ovih aktivnosti, izvršeno je pranje i dezinfekcija saobraćajnica, trgova, šetnica, sportskih i dječijih igrališta, parkovskih i drugih javnih površina na široj teritoriji općine Novi Grad. Dezinfekcija je urađena u A, B i C fazi Alipašinog Polja, Olimpijskom Selu, Mojmilu i na Dobrinji.\nDezinfekcija se vrši sistemski i temeljito kako bi svi dijelovi naselja bili obuhvaćeni, tako da su dezinficirane klupe i drugi parkovski mobilijar, zatim ulazi i prilazi stambenim zgradama, apotekama, ambulantama, trgovinskim centrima i prodavnicama.\nTkođer je urađena i dezinfekcija šatora za trijažu pacijenata kod Doma zdravlja “Novi Grad” i Medicine rada na Otoci, te prostora ispred i oko ovih zdravstvenih ustanova.\nUrađena je dezinfekcija ulice Adema Buće, glavne naseljske saobraćajnice kojom se odvija javni gradski prijevoz i odvoz smeća do gradske deponije, a u večernjim satima i glavnih naseljskih saobraćajnica u Briješću, Naselju heroja Sokolje i Zabrđu.\nMjere koje se provode na poboljšanju higijensko-epidemiološke situacije na teritoriji općine Novi Grad, u cilju prevencije širenja virusa, bit će nastavljene i u narednim danima, dok traje opasnost od širenja zaraze.\nJoš jednom apelujemo na sve građane da se, s obzirom na epidemiološku situaciju, pridržavaju svih uputa kriznih štabova, te ukoliko imaju bilo kakve sumnje na oboljenje uzrokovano COVID-om 19, da se jave na broj telefona DZ “Novi Grad” 062 274 217.


Kraj svetskog poretka 20. veka\nM. K. 22. januara 2017. 11:27\nŠef nemačke diplomatije Frank Valter Štajnmajer napisao je u članku za Bild am zontag da je izbor Donalda Trampa za predsednika SAD označio kraj svetskog poretka 20. veka.\n„Kakve ideje o poretku će proevladavati u 21. veku, kako će izgledati svet sutra — još nije određeno. Kao i uvek, tokom promene vlasti ima neodređenosti, sumnje i upitnosti koji se tiču kursa novog rukovodstva. Međutim, u ta vremena — vremena globalnog haosa — radi se o velikoj stvari, sada je stavljeno mnogo toga na kocku“, naveo je diplomata.\nRanije je ministar ekonomije i tehnologije Nemačke Zigmar Gabriel izjavio da je dolazak Donalda Trampa na vlast u SAD posledica „ozbiljne radikalizacije američkog društva“. Sam Štajnmajer je izjavio da će nakon izbora Trampa za predsednika spoljna politika SAD biti manje predvidiva.


Svakog minuta 2021. godine svet je gubio tropsku šumu površine 10 fudbalskih terena Svakog minuta 2021. godine svet je gubio tropsku šumu površine 10 fudbalskih terena\nSvet je samo tokom prošle godine izgubio tropske šume površine Bugarske.\n29/04/2022 autor: Srđan Vejnović\nIlegalna seča šuma i vatrene stihije uništavaju šume u svetu velikom brzinom, oslobađajući pri tom ogromne količine ugljen-dioksida u atmosferu.\nPodaci Univerziteta Merilend, dostupni na platformi Global Forest Watch, pokazuju da je u tropskim zemljama uništeno preko 11 miliona hektara šume tokom 2021. godine. To odgovara gubitku površine 10 fudbalskih terena svakog minuta!\nOd ukupnog gubitka šume, posebno zabrinjava gubitak od 3,75 miliona hektara koji se dogodio u primarnim tropskim kišnim šumama, biološki najraznovrsnijim ekosistemima na svetu.\nGubitak primarnih tropskih šuma u 2021. doveo je do emisije 2,5 milijarde tona ugljen-dioksida, što je ekvivalentno godišnjoj emisiji od fosilnih goriva koja dolazi iz Indije.\nStopa gubitka primarnih šuma u tropima tokom poslednjih nekoliko godina konstatno dostiže vrednosti iznad dugogodišnjih proseka. Najveću ulogu u ovom rastu gubitka imaju požari.\nIako podaci o gubitku drveća sa Univerziteta Merilend pružaju sliku za čitavu planetu, Global Forest Watch se prvenstveno fokusira na gubitke u tropima, jer se tamo dešava više od 96% krčenja šuma ili trajnog uklanjanja šumskog pokrivača izazvanog ljudskim aktivnostima.\nNajviše šume nestaje u Brazilu, Demokratskoj Republici Kongo, Peruu i Indoneziji.\nMeđutim, nisu samo tropske šume ono što zabrinjava stručnjake. Borealne šume (tajge), mahom one u Rusiji, doživele su neviđen gubitak stabala tokom prošle godine, uglavnom usled požara.\nOvi trendovi ističu koliko napora će biti neophodno kako bi se postigli globalni ciljevi da se u potpunosti obustavi nelegalno krčenje šuma. Prošle godine, u Glazgovu, svetski lideri 141 države su se obavezali da će zajednički zaustaviti i preokrenuti gubitak šuma do 2030.


Predstavljena Studija tržišta NPL-ova u NBS | Kamatica\nPočetna > vest > Predstavljena Studija tržišta NPL-ova u NBS\nPredstavljena Studija tržišta NPL-ova u NBS\nTekst objavljen: 25.04.2016 10:03\nZa uspeh Strategije za rešavanje problematičnih kredita potrebna je aktivnost kako centralne banke, tako i Ministarstva finansija, ali i zajedničko delovanje svih učesnika na tržištu, ocenila je guverner Narodne banke Srbije (NBS) Jorgovanka Tabaković.\n"U rešavanju ovog problema rukovodimo se isključivo obezbeđenjem dugoročnog pozitivnog uticaja na ekonomski sistem u celini", rekla je Tabakovć na prezentaciji Studije tržišta problematičnih kredita, prvom u nizu stručnih skupova koji su održali Ministarstvo finansij i Evropska banka za obnovu i razvoj (EBRD) u saradnji sa NBS.\nStudija pod nazivom "Analiza postojećih prepreka za prodaju problematičnih kredita u Srbiji" napravljena je za EBRD a na osnovu dogovora Vlade Srbije i radne grupe međunarodnih finansijskih institucija, a pripremili su je KPMG i advokatska kancelarije Moravčević, Vojnović i partneri u saradnji sa Sćoenherr.\nGuverner je, na predstavljanju Studije u NBS, dodala da su sve strane uključene u rešavanje ovog problema otvorene da saslušaju i prihvate sve ideje sa tržišta koje mogu da doprinesu rešenju.\nVujović je\tocenio da će nalazi i preporuke iz Studije, kao rezultat ovog i budućih stručnih skupova, biti od velike koristi i upotrebne vrednosti Radnoj grupi vlade, da pre kraja ove godine ukloni preostale zakonske i regulatorne prepreke za efikasnu realizaciju ove izuzetno važne i značajne aktivnosti.\n"Danas je prilika da nakon mnogo napornog rada stavimo nove ideje na što, realno sagledamo prepreke i pronađemo rešenja koja će nam pomoći u kreiranju tržišta problematičnih kredita", rekao je Berg.\nkrediti ministarstvo finansija nenaplativi krediti nbs


Regulator pritiska tip 131 – Gasteh\nRegulatori pritiska za niske i srednje pritiske bez i sa blokadnim ventilom – Regulator pritiska tip 131\nRegulator pritiska tip 131 predstavlja regulator indirektnog dejstva (u svom sastavu ima pilot za niske i srednje pritiske) i kao takav obezbeđuje konstantnu vrednost izlaznog pritiska (p2) u okviru regulacione grupe (RG), nezavisno od promene ulaznog pritiska (p1) i protoka.\nPreko impulsnog voda (V1) dovodi se gas (pritiska p2) do priključka na pilotu i regulatoru. Na taj način se kontroliše izlazni pritisak. Regulator se izvodi i sa integrisanim sigurnosno prekidnim ventilom (odnosno blokadnim mehanizmom) i to sa mogućnošću prekida toka gasa usled porasta izlaznog pritiska (blokada visokog pritiska) i usled pada izlaznog pritiska (blokada niskog pritiska). Impulsni vod (V1) služi da gas (pritiska p2) dovede do priključka na blokadnom mehanizmu i da pri njegovom porastu do pbl aktivira blokadni mehanizam. Regulator sa integrisanim blokadnim mehanizmom nosi oznaku 131-BV.\nPrema zahtevu kupca isporučuje se sa blokadnim mehanizmom kao zaštitom od visokog pritiska i blokadnim mehanizmom kao zaštitom od visokog + niskog pritiska. Prilikom ugradnje, obavezno proveriti da li je instalacija ispred regulatora čista. Regulator se sme ugrađivati samo u instalacije gde je pre njega postavljen filter. Standardno se izrađuje sa smerom ulaska gasa sleva na desno (dato na crtežima). Ugrađuje se u gasovode u horizontalnom i vertikalnom položaju


Studentski kulturni centar : strana 2 : Južne vesti\nKnjiga priča mlade književnice promoviše se u Banovini\n15:08, 15. 11. 2018.\nZbirka priča o životu i za život autorke Jovane Nikolić, kako navode iz Studentskog kulturnog centra, biće predstavljena u sali ove ustanove, u petak 16. novembra u 19 sati.\n"Kralj Ibi" bečejskog pozorišta odneo najviše nagrada na "Urban festu"\n16:57, 6. 9. 2018.\nNa ovogodišnjem festivalu amaterskih predstava "Urban fest", najbolje je prošao komad "Kralj Ibi" Dramskog studija mladih, Gradskog pozorišta iz Bečeja, koji je igran na otvaranju. Na 14. "Urban festu" publika je mogla da vidi 10 predstava, a kako kažu organizatori iz Studentskog kulturnog centra, na festivalu je bilo više stotina gledalaca.\nPočinje festival akademskih predstava, večeras se igraju dve u Čairu\n10:19, 1. 9. 2018.\nFestival studentskih i amaterskih predstava "Urban fest" počinje večeras od 20:20 u parku "Čair", a ljubitelji pozorišne scene moći će na otvaranju da pogledaju dve predstave.\nUz pesmu i igru završen Međunarodni studentski festival folklora\n19:03, 21. 7. 2018.\nDefileom kroz Obrenovićevu ulicu, pa plesom pred punim Trgom kralja Milana, a na kraju i u Parku Svetog Save, završen je Međunarodni studentski festival folklora. Više od 7.000 ljudi ispratilo je sinoć u ovom parku koncerte, na kojima su i gosti i domaćini kroz igru i muziku prikazali deo svog kulturno-istorijskog nasleđa.\n12:32, 16. 7. 2018.\nObrenovićevom ulicom i potom do niške Tvrđave prodefilovaće večeras o 18 sati folklorni ansambli iz Grčke, Gruzije, Bugarske, Bolivije, Kine, Kostarike i Meksika, te će građani moći da vide kako izgledaju njihove tradicionalne nošnje i igra. Folkloraši će se “preseliti” na Letnju pozornicu u Tvrđavi, gde će od 20:30 biti otvoren Međunarodni studentski festival folklora.\n14:53, 22. 5. 2018.\nČlanice Akademskog hora Studentskog kulturnog centra osvojile su prvo mesto na međunarodnom takmičenju u Rumuniji. Publici su se predstavile duhovnim kompozicijama, tradicionalnom bugarskom, kao i rumunskom kompozicijom, a izvele su i pesmu Primorski napjevi Stevana Stojanovića Mokranjca.\nNajbolji folklorni ansambli Srbije nastupaju u Nišu\n08:45, 10. 5. 2018.\nFolklorni ansambli iz Novog Sada, Vršca, Beograda, Čačka, Kragujevca i Niša nastupiće u subotu 12. maja od 20 sati u niškom Narodnom pozorištu.\n09:22, 19. 4. 2018.\nU sali niškog Studentskog kulturnog centra u četvtak, 19. aprila od 18 sati biće predstavljena knjiga "Soba tajni" Miljana Paunovića, a narednog dana na istoj lokaciji i u isto vreme biće promovisan roman "Stanica Balkan" Snežane Ćosić.\nPromocija publikacije “Sjaj Lune” i kaligrafije “Azbučnik” u SKC-u\n10:11, 23. 2. 2018.\nRadovi Nišlija kojima je umetnost i ljubav i profesija, kako kažu organizatori, biće predstavljeni u sali Studentskog kulturnog centra. Promocija publikacije “Sjaj Lune” Kamenka M. Markovića, kao i izložba kaligrafije “Azbučnik” Aleksandra Stankovića zakazana je za 23. februar od 18 sati.\n“Vođa” pobednik ovogodišnjeg Urban festa\n17:34, 6. 9. 2017.\nPredstava “Vođa” koja je izvedena drugog dana festivala, a pripremilo je Udruženje građana “CUG” i članovi omladinske scene pozorišta “Bora Stanković” iz Vranja, proglašena je za najbolju predstavu 13. Urban festa u Nišu.\nPetkovićeva i zvanično direktor niškog SKC\n10:19, 12. 7. 2017.\nPremijerka Ana Brnabić potpisala je rešenje o imenovanju Dragani Petković, koja je postala direktorka Studentskog kulturnog centra Niš. Ona je do sada obavljala funkciju v.d. direktora, a na konkurs za ovo radno mesto, pored nje, bio je prijavljen još jedan kandidat.


U Bugarskoj legalizovan kanabis - Bolja Zemlja\nU Bugarskoj legalizovan kanabis\nU Bugraskoj poljoprivrednici mogu da proizvode kanabis uz dozvolu nadležnog ministarstva. Kanabis je legalno zasađen na više od 1 000 hektara. Kako je rekla Stefka Damjanova iz Ministarstva poljoprivrede Bugarske, zemljoradnici će moći da poseju samo jednu kulturu na tačno određenoj površini, a Ministarstvo će im izdati dozvole koje će važiti godinu dana. Takođe, svaki proizvođač je nakon setve dužan da obavesti nadležnu policijsku upravu. Pored Bugarske upotrebu marihuane u medicinske svrhe legalizovale su i Austrija, Nemačka, Francuska, Velika Britanija, Holandija i druge, a Makedonija je sredinom prošle godine odobrila upotrebu lekova na bazi marihuane.\nPrethodni tekstŠumadijski sajam poljoprivrede\nSledeći tekstEmisija Bolja zemlja – 03.09.2017.


Zlata Djurković – Biografija 2020, Visina, Težina, Godište\nNova učesnica reality formata „Zadruga 2“, jeste i pevačica Zlata Đurković, koja je učestvovala i u reality programu „Srećna zvezda“ na TV „Happy“, ali se takođe takmičila u muzičkom šou „Pinkove zvezde“.\nZlata Đurković – biografija\nPevačica Zlata Đurković je rođena 1975. godine u Smederevu, i razvedena je majka blizanaca, koje je dobila iz trogodišnjeg braka sa suprugom sa kojim je ostala i danas u veoma korektnim odnosima.\nJavnost je Zlatu upoznala u reality muzičkom takmičenju „Srećna zvezda“ na TV „Happy“, kada je kao tada najstarija učesnica od 36 godina, dobila nadimak „mama“, ali kaže nije se zbog toga ljutila, već se trudila da sve ostale mlađe takmičare iskreno posavetuje u smislu pevanja i dalje karijere.\nIako nije nikada bila medijski poznata, pevačica Zlata Đurković je često isticala da je pevala na proslavama fudbalerima reprezentacije Srbije, te da je tako od Zorana Njeguša za samo tri pesme dobila tadašnjih sedam hiljada maraka, a pevala je i na Zlatiboru na rođendanskoj proslavi mladog fudbalera Nemanje Vidića, pre nego je on postao svetski poznat i oženjen otac troje dece.\nIako je manje poznato, Zlata Đurković je po struci medicinska sestra, te je kako kaže od novca koji je zaradila na nastupima, otišla u Ameriku, gde je čuvala bolesnu decu, te je ipak uprkos plati od oko 400 dolara, shvatila da Amerika nije za nju kao za mnoge „obećana zemlja“, i odlučila je da se vrati u Srbiju.\nU medijima su se pojavile i priče da je u Zlatu bio zaljubljen fudbaler Nemanja Vidić, ali da je ona ostala imuna na njegov šarm, i da se udala za jednog trgovca nekretninama, ali da se posle tri godine braka od njega razvela, te da iako je imala spreman album, nikada nije imala novca da ga snimi.\nSa ponosom pevačica ističe da je pevala na Zlatiboru sa mnogim poznatim zvezdama, i da su na nju najveći utisak ostavile Aleksandra Radović i Svetlana Ceca Slavković, a malo kome je dalje poznato da je Zlata Đurković bila i Miss Srbije, i da je pak učestvovala na mnogim muzičkim festivalima.\nSada ćemo videti njen put što se tiče muzičke karijete, kao i reality nastupa.\nZlata Đurković – od potencijalne pevačice do reality takmičarke\nZlata Đurković je bila takmičarka „Pinkovih zvezda“, 2015. godine, ali nije postigla zapaženiji uspeh, iako su članovi žirija bili oduševljeni njenim vokalnim sposobnostima, a tada se družila sa Jelenom Jovanović, takođe pevačicom, ali su se one sukobile nakon što je Zlata glumila u emisiji „Smešno ćoše kod Đoše“, sa poznatim glumcem Dragoljubom Mitićem Đošom.\nNaime, Jelena Jovanović je svoju drugaricu optužila da je bila u emotivnoj vezi i sa Đošom i sa njenim tadašnjim dečkom Tutom, što je Zlata oštro demantovala, i prekinula je prijateljstvo sa pevačicom Jelenom Jovanović, koja je o njoj veoma tendenciozno širila neistine.\nZlata je u međuvremenu snimila dve numere „Produžavam „ i „Ovo je kraj“, koje je i prigodno ekranizovala spotovima, a u „Zadrugu 2“ je pre svega ušla kako bi njena pevačka karijera krenula uzlaznom putanjom, jer joj iako se od 1996. godine aktivno bavi pevanjem, uvek manjka mediske pažnje, i do sada nije uspela da pronađe svoje mesto na estradnom nebu.\nZlata danas ima 43 godine, ali joj niko po izgledu ne bi mogao dati toliku brojku, te ističe da već 15 godina živi i radi u Beogradu, a pored serije „Smešno ćoše kod Đoše“, sa poznatim glumcem je sarađivala i u seriji „Savršen dan“, a pevanjem se bavi već 22 godine.\nAtraktivna Zlata je istakla da se neće „spuštati ni na čiji niski nivo“, te da će na sve uvrede da odgovara dostojanstveno, jer je svašta u životu naučila i prošla, ali je pre svega majka dvoje dece koja su u pubertetu, i njima se trdudi da uvek ukaže na pravi primer i ponašanje prema drugima.\nZlata je inače u braku sa svojim menadžerom Vladom Novakovićem, te ističe da ce sve pokušaje koje u smislu udvaranja, budu imali muški učesnici reality formata bez premišljanja odbiti, jer je njoj porodica najvažnija stvar na svetu, i trudiće se da se predstavi u kontekstu pevačice jer je to ipak i osnovni razlog zašto se odlučila za učešće u reality programu „Zadruga 2“.\nIme i Prezime: Zlata Đurković\nDatum i mesto rođenja: 1975. godina, Smederevo, Srbija\nPrevious Post:Zorica Marković – Biografija 2020, Visina, Težina, Godište\nNext Post:Suzana Perović – Biografija 2020, Visina, Težina, Godište


Studenti Univerziteta u Ljubljani pobednici su takmičenja u SAD-u, napravivši najbolju bespilotnu letelicu ·\n2ТМ > Obrazovanje > Studenti Univerziteta u Ljubljani pobednici su takmičenja u SAD-u, napravivši najbolju bespilotnu letelicu\nOtvoren je poziv na Letnju školu računarstva 2019 Šta da radite ako vam izabrani studijski program ne odgovara?\nStudenti Univerziteta u Ljubljani pobednici su takmičenja u SAD-u, napravivši najbolju bespilotnu letelicu\nTim od sedamnaest studenata Univerziteta u Ljubljani, na čelu s docentom Viktorom Šainom odneli su pobedu na američkom konkursu Design/Build/Fly (DBF). Konkurs se sastojao iz projektovanja i stvaranja bespilotne letelice (BPL) sa daljinskim upravljanjem, kao i od takmičenja u letenju.\nTreba napomenuti da je na konkursu učestvovalo stotinu univerziteta. Slovenački studenti su se tako našli ispred prestižnih obrazovnih institucija poput Tehnološkog instituta u Masačusetsu, Stendfordskog univerziteta i Tehničkog univerziteta u Virdžiniji. Dron koji su oni stvorili može da dostigne brzinu veću od sto kilometara na sat.\nMladi pronalazači su se pripremali za konkurs više od pola godine, baveći se stvaranjem modela BPL-a sa radarom i automatskim preklapanjem krila, koji može da poleti sa nosača aviona, da nosi „bombe“, ispunjavajući svoje zadatke izuzetno brzo. Procesom razrade drona rukovodio je student mašinstva Timotej Hofbauer.\nKonkurs se sastojao od tri vazdušne i jedne kopnene misije, i upravo su u poslednjoj slovenački studenti, zahvaljujući sistemu transformacije krila, pokazali izuzetno visok rezultat. Prva vazdušna misija potvrdila je da BPL može savladati tri kruga. U drugoj misiji uspeli su da nadmaše sve ostale univerzitete, jer je, zbog veoma dobre površine bespilotne letelice sa ugrađenim radarom, sva tri kruga obišla za 1,29 minuta. I na kraju, treća misija donela je maksimalne bodove, u toku koje su Slovenci uspeli pokazati najveću razliku.


Srbe najmanje vole u Hrvatskoj, Albaniji i na Kosovu\nNaslovnica Novine Srbe najmanje vole u Hrvatskoj, Albaniji i na Kosovu\nNa Srbiju kao prijateljsku zemlju gleda najviše građana Crne Gore (69,1 odsto ispitanika), Makedonije (54,8 odsto) i BiH (44,3 odsto), a najmanje građana u Hrvatskoj (6,9 odsto), Albaniji (7,6 odsto) i na Kosovu (3,5 odsto ispitanika), pokazalo je „Galupovo“ istraživanje „Balkan monitor“.\nKada je riječ o odnosima sa susjedima, istraživanje je pokazalo da u svim dijelovima regiona, osim u Crnoj Gori, Albaniji i na Kosovu, više od polovine ispitanika smatra da odnosi sa susjedima u regionu nisu dovoljno snažni. Takav odgovor dalo je 67,6 odsto ispitanika u BiH, 63,6 odsto u Srbiji, 63 odsto u Makedoniji i 51 odsto u Hrvatskoj. Na Kosovu je 45 odsto ispitanika reklo da odnosi nisu dovoljno snažni, a u Crnoj Gori odnose preslabima smatra 41,9 odsto građana. U Albaniji je najviše ispitanika procijenilo da su postojeći odnosi sa susjedima na pravom nivou – 38,2 odsto.\nIstraživanje je pokazalo da ubjedljiva većina građana Kosova i Albanije podržava stvaranje velike Albanije, dok gotovo svaki drugi ispitanik smatra da je to i vjerovatno u bliskoj budućnosti. Na pitanje da li podržavaju formiranje velike Albanije, potvrdno je odgovorilo 74,2 odsto ispitanika na Kosovu i 70,5 odsto u Albaniji.


Predsednik Svetske banke: Roboti će zameniti niskokvalifikovane radnike\nPredsednik Svetske banke Džim Jong Kim smatra da će ljudi morati da se suoče sa surovom realnošću koju nosi budućnost, u kojoj će milioni poslova uglavnom biti automatizovani, a roboti će zameniti niskokvalifikovane radnike.\n“Arselor Mital” preuzeo najveću italijansku čeličanu, pa otpušta 4.000 radnika\nIndijski proizvođač čelika “Arselor Mital” najavio je ukidanje 4.000 radnih mesta u italijanskoj čeličani “Ilva”, zbog čega su radnici stupili u štrajk.\nNemačka industrija beleži najsnažniji rast u poslednjih šest godina\nNemačka industrijska proizvodnja ostvarila je u avgustu 2017. najsnažniji mesečni rast u više od šest godina, pokazali su podaci Ministarstva ekonomije.\nFrancuski "Lafarž" plaćao džihadiste u Siriji?\nNova otkrića u istrazi o vezama između pripadnika Islamske države (ID) i Lafarža bacaju novo svetlo na to zašto je francuski gigant u industriji cementa očajnički nastojao da ostane u Siriji i koju je cenu bio spreman da plati za to.\n“Volkswagen” i “Škoda” u klinču zbog "superb"\nŠef “Volkswagen”-ove fabrike "Škoda auto" iz Mlade Boleslave, Bernhard Mejer poslao je pismo zaposlenima da proizvodnja ostaje i dalje na prvom mestu u Češkoj.\nI u Srbiji može da se proizvodi za „Erbas“ i „Rols Rojs“, Andrija Ekmedžić, vlasnik kompanije "Konelek"\nAndrija Ekmedžić, vlasnik kompanije „Konelek“ je jedini u Srbiji, koji proizvodi za francusku kompaniju, koja je direktni dobavljač „Erbas“-a. Govoreći o svojim iskustvima i saradnji sa velikom svetskom kompanijom, u intervjuu za naš portal, on je istakao: „U Srbiji sigurno može da se proizvodi na najvišem svetskom nivou i u skladu sa visokim kriterijumima kompanija, kao što su one iz vazduhoplovne industrije. Važno je ozbiljno se posvetiti tome“.\nGoša među pet slučajeva drastičnih kršenja radničkih prava u Evropi\nSlučaj Fabrike šinskih vozila Goša iz Smederevske Palanke našao se među pet drastičnih slučajeva kršenja radničkih prava u Evropi.\nSrbija i zvanično izuzeta od antidamping mera za čelik\nSrbija nije izvozila čelik ispod tržišnih cena u evropske zemlje, a to je danas i zvanično potvrđeno u izveštaju Evropske komisije.\nPjongjang pokrenuo rad fabrika koje je Seul napustio\nSeverna Koreja je pokrenula proizvodnju u fabrikama u koje je Seul investirao, u industrijskom kompleksu Kaesong, nakon što se Južna Koreja povukla iz tih mešovitih ulaganja.\nGrčka kaznila šest vrhunskih kozmetičkih firmi zbog dogovora o cenama\nGrčka komisija za konkurenciju kaznila je šest kozmetičkih firmi, uključujući američku “Estee Lauder“ i francuske firme “L'Oreal” i “Christian Dior”, na kazne od ukupno oko 19 milina evra zbog dogovaranja o cenama.\nPorasla cena zlata i američke WTI nafte\nU Beogradu održan naučni skup “Rimskog kluba” o održivom razvoju\nTramp traži od “General Motors”-a da fabriku iz Kine premesti u SAD


Insajder | "Odluka Parlamenta unijela pometnju" Borenović o kupovini zgrade UIO\nOčigledno je da je prava i snažna odluka parlamenta unijela pometnju nakon što je juče zaustavljena nenormalna i kontroverzna odluka koja je trebala poslužiti za kupovinu zgrade Uprave za indirektno oporezivanje.\nPoručio je ovo predsjednik PDP, Branislav Borenović, koji je sa Mirom Pekić, posalanicom PDP u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH podnio usvojenu inicijativu o poništenju odluke o kupovini zgrade za potrebe UIO od nevjerovatnih 98,5 miliona КM.\nBorenović kaže da se sada svi prave nevješti i skidaju sa sebe odgovornost, bježeći sa broda koji tone.\n– Jako je čudno i vrlo sumnjivo da se godinama ne završava posao izgradnje ili kupovine zgrade za koju su u budžetu još 2013. godine odobrena sredstva u iznosu od 37,9 miliona КM, što je sasvim dovoljno za izgradnju ili kupovinu vrhunskog poslovnog prostora. Čekalo se raspisivanje poziva na koji se, po veoma čudnim kriterijima, javlja samo jedan ponuđač, firma bliska vladajućim strukturama, a koja nudi zgradu po cijeni od basnoslovnih 98,5 miliona КM – ističe Borenović.\nPoručujem vam, kaže Borenović, da ne možete i nećete dobiti tu nevjerovatnu razliku od 61 milion КM, jer se s tim novcem može i treba kupiti 3 miliona vakcina i završiti masovna imunizacija u ovoj zemlji. Borenović dodaje da će zatražena analiza pokazati detalje ove nabavke.\n– Nevjerovatno je da se traži 12 hiljada kvadrata prostora, a naprasno nudi 17 hiljada, da je ponuđena cijena od 5.800 КM po kvadratu daleko viša od tržišne i da se čak po važećim cijenama zakupa može plaćati zakup trenutnog prostora UIO čak u narednih 260 godina za ove ponuđene iznose – ističe Borenović.\nOn kaže da je vrlo važno što je proradila savjest kod nekih kolega poslanika i što su donijeli odluku da se ova skandalozna nabavka zaustavi i vrati u normalne okvire.\n– To je naša obaveza i potpuno opravdana reakcija da se zaustavi bahato trošenje narodnog novca – ističe Borenović.


Njemačka ublažava ograničenja za putnike iz 11 zemalja – Vijesti-x.com\nNjemačka ublažava ograničenja za putnike iz 11 zemalja\nNjemačka je objavila da ublažava ograničenja za putnike iz čak 11 zemalja koje nisu članice Evropske unije, ali na popisu nisu sve zemlje iz jučerašnje preporuke Evropskog vijeća, prenosi Anadolu Agency (AA).\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Njemačke u srijedu je saopštilo da će od četvrtka državljani Australije, Gruzije, Kanade, Crne Gore, Novog Zelanda, Tajlanda, Tunisa i Urugvaja moći da uđu bez ograničenja. Dodaje se da će se to odnositi i na Japan, Južnu Koreju i Kinu, ali samo ukoliko te zemlje dozvole ulazak državljanima Njemačke.\nNjemačka je sa liste zemalja iz kojih se prema preporukama Evropskog vijeća mogu puštati putnici u 27 zemalja članica EU-a i četiri koje su u šengenskom bezviznom režimu, izbacila Alžir, Maroko, Ruandu i Srbiju.\nAustrijski ministar vanjskih poslova Alexander Schallenberg rekao je da će biti zadržana zabrana ulaska ljudi iz neevropskih zemalja do daljnjeg. Dodao je i da Austrija, zbog sve većeg broja zaraženih koronavirusom, izdaje upozorenje na putovanje u šest zemalja Zapadnog Balkana: Bosnu i Hercegovinu, Kosovo, Sjevernu Makedoniju, Albaniju, Crnu Goru i Srbiju.\nVučić: Čeka nas mnogo gora jesen\nJuly 6, 2020 J.K Comments Off on EU poziva BiH na uspostavu zajedničke kontakt tačke sa Europol-om\nEvropska unija pozdravlja nedavne važne iskorake na inicijativu Ministarstva sigurnosti BiH u pravcu pune primjene Sporazuma...\nJuly 6, 2020 J.K Comments Off on Izrael lansirao novi špijunski satelit\nIzrael je lansirao novi špijunski satelit za koji tvrdi da će omogućiti nadziranje visokog kvaliteta za...\nJuly 6, 2020 J.K Comments Off on Japanski grad zabranio hodanje i gledanje mobitela u isto vrijeme\nJapanski grad prošli je tjedan zabranio naviku koju viđamo diljem svijeta – hodanje s očima prikovanim...


Avion sa ruskom medicinskom pomoći sletio u Njujork - Glas Srpske\nTanjug 01.04.2020 23:50\nNjUJORK - Ruski vojni transportni avion stigao je u Sjedinjene Američke Države, noseći tone medicinske opreme i maski da bi pomogli Vašingtonu u borbi protiv virusa korona.\nPredsjednik Rusije Vladimir Putin ponudio je pomoć u telefonskom razgovoru sa američkim predsjednikom Donaldom Trampom u ponedjeljak, kada su dvojica lidera razgovarali o tome kako najbolje da odgovore na epidemiju virusa korona, preneo je Rojters.\nAvion u organizaciji ruskog Ministarstva odbrane poleteo je rano jutros sa aerodroma nedaleko od Moskve i poslije 8.000 kilometara dugog puta prizemljio se u Njujorku, gradu koji je najviše pomogođen epidemijom virusa korona u SAD, pišu svjetski mediji.\nPošiljka će verovatno biti nepopularna kod nekih kritičara Trampa koji su ga pozvali da se drži podalje od Putina i koji tvrde da Moskva koristi takvu vrstu pomoći kao geopolitički i propagandni alat za unapređivanje svog uticaja, što Kremlj negira, navela je agencija.\n“Tramp je sa zahvalnošću prihvatio ovu humanitarnu pomoć”, rekao je portparol Kremlja Dmitrij Peskov, prenio je sinoć Interfaks .\nAmerički zvaničnik iz Vašingtona potvrdio je da je pošiljka bila direktan rezultat telefonskog razgovora Trampa i Putina u ponedeljak.\nOn je rekao da se pomoć sastoji od 60 tona ventilatora, maski, respiratora i druge opreme.\nU SAD ima gotovo 210.000 zaraženih od korona virusa i skoro 5.000 smrtnih slučajeva.\nZatler: Lideri moraju imati snagu za kompromis\nŠarović: Omogućiti ulazak u BiH\nKrišto:Nema zakonske osnove za odgađanje izbora\nBroj novozaraženih virusom korona u BiH najmanji u protekla dva mjeseca\n"Tajms": Prevara s vizama omogućila Pakistancima da koriste BiH kao ulaz u EU\nObilježeno 28 godina od zločina u srpskom selu kod Konjica: U Bradini ni danas nema života\n25. 05. 2020 11:43\nSvi stanovnici Srpske imaju zdravstveno osiguranje dok traje vanredna situacija\n25. 05. 2020 11:19\nHumanitarnim letom iz Moskve sutra stižu građani Srpske i Srbije\n25. 05. 2020 10:30\nAustrijski mediji bruje o balkanskom korona-partiju u Beču: Prekršena sva pravila VIDEO


Kolumne & novosti: Stupar: Vučić se zeznuo i sad ne zna šta će da radi\nSrbija nije dobila novu vladu ni 115 dana nakon parlamentarnih izbora, a već predsednik Aleksandar Vučić već pominje mogućnost vanrednih parlamentarnih izbora 2022. godine. Igrao je igru, pa se preigrao, ocenio je u Novom danu TV N1 novinar Slobodan Stupar.\n"Previše su maznuli, oni su jedini brojali, danima se nije znalo kolika je izlaznost, ovaj (Aleksandar Vučić) se jako zeznuo. Opozicije nema, i sad je kasno. Zeznuo se i sad ne zna šta će da radi! Dobio je izveštaj Evropske komisije: 'Nemoj ovako da kradeš, nemaš opoziciju uopšte. Napravio si jednopartijski parlament. Oni to jako dobro znaju, vidite da njemu nije dobro", rekao je Stupar.\nIstakao je da je Vučić sam sebe doveo u nepovoljnu poziciju, jer se u Americi preporučio Donaldu Trampu, a verovatno će na predsedničkim izborima pobediti Džo Bajden, Evropljani i Amerikanci mu ne daju da sklapa poslove sa Kinezima, a Vladimir Putin mu je "poslao lepu poruku preko Zaharove".\nU međuvremenu je izvršni direktor Fondacije za otvoreno društvo Milan Antonijević najavio novi dijalog vlasti i opozicije u Srbiji, ali Stupar je skeptičan.\nAntonijević se dijalogom koji je pokušao da organizuje prošle godine "jednostavno izlbamirao", naveo je Stupar i ocenio je da je to bila forma bez suštine, koja je i dovela do ovakvog izbornog rezultata.\n"Nemoj da fingiramo da imamo demokratiju kad nemamo. Ne možemo da pričamo o Srbiji kako je sve divno, krasno, kad nije", poručio je.\nUpitan o ministarstvu koje bi se bavilo društvenim dijalogom, a čije je formiranje najavio predsednik Vučić, Stupar je rekao da mu to liči na Monti Pajtonovce.\n"U Monti Pajtonovcima postoji Institut za svađanje. I onda dođe onaj tamo i ubaci pet funti, i priča nešto, i ovaj mu kaže: 'Nije tako', i počnu da se svađaju. Odjednom ovaj zaćuti, kaže: 'Isteklo vam je pet minuta, mora opet pet funti'. Na to mi liči", naveoje gost Novog dana.\nKomentarišući incident koji se dogodio u Zemunu kada je grupa huligana upala na izložbu u okviru festivala "Novo doba", bacila suzavac i pocepala izložene radove, Stupar je rekao da iza tog napada stoje "parapolicijske organizacije vllasti", i da se sve to događalo i u Nemačkoj tridesetih godina prošlog veka.\n"Isti ljudi su i 1991. prekinuli predstavu Sveti Sava, 1991. u JDP-u. Šešelj i ta ekipa udbaška", kazao je Stupar, ali je konstatovao i: "Kakva država takva i UDBA, najniži mogući nivo."\nStupar se osvrnuo i na treći talas epidemije koronavirusa, pitajući se kada je bio drugi, jer se tada u javnosrti govorilo da je to zapravo drugi pik prvog talasa. O Kriznom štabu je rekao da je to "Cirkus medrano", ocenivši da su članovi tog tela "izlblamirali" u prethodnih sedam, osam meseci.\nUpitaš je šta će biti kada krene sezona slava. "Reč po reč, društvo zezanje, i cela Srbija ima da se zarazi", upozorio je Stupar i poručio da bi slave trebalo da se obeležavaju u krugu porodice, eventualno sa kumovima.\nKomentarišući žalbe radnika niške "Jure", odakle je čak 60 odsto zaraženih na području grada Niša, Stupar je poručio da bi oni trebalo da idu da se žale Vučiću, jer je on taj koji je napravio taj biznis sa "Jurom".\n"Neće ga rešiti (problem) što će da kuka ko Kalimero. Nemoj da ideš na posao ako ćeš da dobiješ Koronu. Idi nosi kofere, nemoj da radiš u 'Juri'", kazao je Stupar.


Bezbednost pristupa\tZaštitite vaš dragoceni sistem i informacije sa CA Technologies end-to-end rešenjima za upravljanje pristupom. Sada možete da smanjite bezbednosne pretnje tako što sprečavate neovlašćeni pristup serverima, aplikacijama i uređajima vašeg IT okruženja.\nRešenja iz CA Technologies za siguran pristup mogu vam pomoći da smanjite rizik od zloupotrebe i gubitka podataka kroz jake autentifikacije korisnika, jedinstvenog sigurnosnog prijavljivanja i autentifikaciju zasnovanu na polisama. Daljinsko upravljanje bezbednosnim mogućnostima dozvoljava centralno praćenje, reviziju i kontrolu privilegovanih korisnika i lozinki na više platformi, što omogućuje smanjenje troškova i kompleksnost IT administracije. Sa federacijom identiteta i mogućnostima oditinga, CA Technologies pruža krajnjim korisnicima mogućnost sigurnog pristupa cloud ili drugim Web aplikacijama.\nSa našim bezbednosnim rešenjima za upravljanje pristupom možete imati moćnu zaštitu na svakom nivou vaše IT infrastrukture. Pored toga, možete lako da sprovodite politike raspoloživosti podataka, pojednostavite poštovanje propisa i smanjite rizik poslovanja.\nCA SiteMinder® pruža bolju kontrolu pristupa web aplikacijama i portalima za zaposlene, klijente i poslovne partnere. Siguran i efikasan pristup web aplikacijama realizuje se moćnim upravljanjem svim aspektima ovog procesa.\nCA Technologies tehnologija upravljanja web pristupom može pomoći u ubrzavanju primena inovacija, uz očuvanje i unapređenje bezbednosti pristupa web aplikacijama.\nRast potreba za kontrolom privilegovanih korisnika, pre svega adminstratora sistema i baza, definisao je potrebu za upravljanjem njihovih prava. CA Technologies je prvi prepozano ovu potrebu i realizovao proizvod koji kombinuje kontrolu host pristupa sa rešenjem kompletnog upravljanja privilegovanim korisnicima – uključujući upravljanje lozinkama privilegovanih korisnika, granularnu kontrolu pristupa, oditing privilegovanih korisnika i izveštavanje.\nAccess control omogućava kompanijama da rasporede granularne politike na više platformi, uređaja i aplikacija, obezbeđujući bezbednost i praćenje potrebno da se zaštite kritični sistemi. Funkcionalonosti se realizuju sa jedne konzole upravljanja tako da se efikasno zadovoljavaju različiti zahtevi za usaglašenošću sa propisima i standardima..


PROGRAM za datum :: 23/08/2015 Klikni ovde za kompletan program\nNedelja, 23/08/2015, 21 : 00\nPosle solidnog komercijalnog uspeha „Whiteout“ albuma, Calvin Johnson (vlasnik K Records, osnivač bendova poput Beat Happening, Dub Narcotic Sound System) ih poziva da sledeći snime u Dub Narcotic studiju, sa njim kao ton majstorom i na old school način: direktno na magnetofonsku traku. U međuvremenu bend dolazi na prvu evropsku turneju, a po povratku u SAD K Records i Burger objavljuju „You Know What To Do“ koji je kruna devetogodišnje karijere The Shivas. Umeće da se kreću kroz žanrove i da ih s lakoćom prepliću ne napušta ih. Naprotiv, sada su na vrhuncu koji pretpostavlja tek sjajne ploče u vremenu koje predstoji, a obzirom na njihove mlade godine (još niko nije zakoračio u četvrtu deceniju!!) bilo bi razočaravajuće da do toga i ne dođe.\nOvog leta The Shivas su ponovo na evropskoj turneji i ovaj put dolaze i u Beograd. Koncert je potvrđen za nedelju, 23. Avgust u Kulturnom centru Grad, a od 21:00.\nKarte su u pretprodaji (500 din) na šanku KC Grada i u Pinball Wizard Records prodavnici, a na dan koncerta biće 800 din.


Datum kreiranja: četvrtak, 10 decembar 2009 18:54\nVozači su od 10. decembra 2009. godine u obavezi da u vozilu imaju formular takozvanog Evropskog izveštaja o saobraćajnoj nezgodi (European Accident Report). U suprotnom sledi novčana kazna i do 50.000 dinara.\nEvropski izveštaj o saobraćajnim nezgodama će se ubuduće izdavati uz polisu autoosiguranja. To je standardni obrazac koji se koristi u celoj Evropi i validan je umesto policijskog izveštaja u slučaju jednostavnijih saobraćajnih nezgoda (bez povređenih i poginulih, kao i u slučaju manje materijalne štete).\nNakon stupanja na snagu Zakona o bezbednosti na putevima i Zakona o obaveznom osiguranju u saobraćaju, svi vlasnici vozila su dužni da imaju Evropski izveštaj o saobraćajnoj nezgodi. Za vozače za koje se u slučaju redovne kontrole, ili saobraćajne nezgode utvrdi se da nisu popunili, ili nemaju Evropski izveštaj o saobraćajnoj nezgodi predviđene su visoke novčane kazne. Od 10. decembra 2009. godine, vlasnici motornih vozila će prilikom zaključivanja osiguranja od autoodgovornosti besplatno dobijati po jedan primerak obrasca ovog izveštaja.Sajt www.registracija-vozila.rs Vam je omogućio da skinete i odštampate obrazac Evropskog izveštaja o saobraćajnoj nezgodi ako kliknete O V D E. (Da biste skinuli iodštampali dokument potrebno je da imate instaliran Adobe Reader).\nPrimer kako izgleda POPUNJEN Evropski izveštaj o saobraćajnoj nezgodi možete skinuti ako kliknete O V D E.