Transparentnost: Najmanje transparentno javno preduzeće "MB namenska" iz Lučana | Novosadski informativni portal 021\nInfo 21.11.2019. | 22:02 > 22:05\nU istraživanju organizacije "Transparentnost Srbija" u saradnji s "Transparentnošću Češke" preduzeća rangirano je 40 preduzeća.\nZlatko Minić iz "Transparenosti Srbija" je kazao da dok je većina tih preduzeća u Češkoj uglavnom transparentna, u Srbiji je u toj kategoriji svega 11 preduzeća od kojih šest državnih i pet lokalnih. A "potpuno transparentno preduzeće ne postoji ni u Češkoj, ni u Srbiji", nalaz je je istraživanja.\nNajbolje rangirana preduzeća u Srbiji su "Srbijavode" i "Toplana Šabac", a "uglavnom transparentna" su "Srbijakargo", "Vodovod" Subotica, "Vodovod i kanalizacija" Kragujevac, "Emisiona tehnika i veze", "Transnafta", "Putevi Srbije", "Beogradski vodovod i kanalizacija", Elektroprivreda Srbije i JKP "Šumadija", Kragujevac.\nMinić je istakao da je "delimično transparentno", a njih je najviše, 15 preduzeća, od kojih su tri državna i 12 lokalnih, a tri državna i dva lokalna prteduzeća su ocenjena kao "uglavnom netransparentna".\nU najlošijoj kategoriji "netransparentnih preduzeća", devet je preduzeća: tri državna i šest lokalnih.\nNajlošije je rangirana "MB namenska", za koju je Minić naveo da nema ni funkcionalnu internet prezentaciju na srpskom jeziku i nije odgovorila na zahteve za pristup informacijama. U toj poslednjoj kategoriji su i "Aerodromi Srbije", "Komstan" Trstenik, Gradska toplana Kruševac, JKP "Naš dom" Požega, "Novi dom" Vranje, JP NP "Kopaonik", Vodovod Vranje i Vodovod Zaječar.\nNajbolje ocene javna preduzeća i preduzeća u vlasništvu države u Srbiji su dobila u oblasti javnih nabavki, a najlošije ocene po (ne)objavljivanju ugovora za pravne, konsultantske i reklamne usluge. U Češkoj su preduzeća dobila najbolje ocene po objavljivanju oglasa za zapošljavanje na svojim sajtovima, ali, s druge strane, nijedno od tih preduzeća u Češkoj nije objavilo finansijski plan, dok je u Srbiji finansijski plan objavilp 75 odsto preduzeća.\nU Srbiji je "solidan zakonski okvir" - Zakon o javnim preduzećima, ali se on "vrlo malo poštuje", dok u Češkoj ne postoji tako striktan okvir, ali postoji dobra praksa, rekao je Minić. Programski direktor Transparentnosti Srbija Nemanja Nenadić naveo je da ta preduzeća imaju značajan udeo u srpskoj privredi i da je zato važno da obaveštavaju javnost o svom poslovanju.\n"Znamo s koliko problema se suočavamo kada tražimo podatke o tim preduzećima", rekao je Nenadić. Rekao je i da je nedopustivo to što je znatan broj rukovodilaca mnogih od tih preduzeća u "v.d. stanju".\n22.11.2019 • 17:29\nAko ćemo o transparentnosti...\nKo ili šta, kako i koliko finansira rad - "Transparentnosti Srbija" i mnogih sličnih ...?\n22.11.2019 • 11:21\n- Izgleda da ovi "istrazivaci transparentnosti" ne znaju da nigde u svetu vojna industrija i njeni proizvodi ne spadaju u "transparentne" firme.\n- Razloga je puno - od drzavnih, vojnih, tehnoloskih i poslovnih tajni, preko patenata i licenci pa do krajnjih kupaca robe ili licenciranih proizvodjaca.\n- I treba vec jednom izbaciti iz upotrebe termin "namenska" jer je besmislen.\n21.11.2019 • 22:42\nAla ste otkrili...\nPa, svuda na svetu je, zaboga, ta vrsta proizvodnje najmanje transparentna, zašto bi Srbija - i kad je to Srbija - bila izuzetak?


Video igre: Psychonauts 2 – Cveće zla i naopakog\n21 decembra, 2021 8 februara, 2022 mehmetkrljic\nVideo igre: Psychonauts 2\nA kritikovati Psychonauts 2 treba. Igra je, da ne bude zabune, dobila izvrsne ocene kada se pojavila, sa prikazima koji su jednako hvalili maštoviti platformski dizajn i nijansiranu naraciju okrenutu karakterizaciji što istražuje različite vrste trauma i načina na koje ljudska psihologija nauči da preko njih prevuče tkivo ožiljaka. Kada sam na kraju seo da je igram, osetio sam nekoliko metaforičkih hladnih tuševa jedan za drugim i pitao se jesmo li ja i svi ti prikazivači uopšte igrali istu igru. Do kraja sam u Psychonauts 2 pronašao dosta toga što se može pohvaliti te i nekoliko primera vrlo lepih dizajn rešenja, ali ovo je žestoko nesavršen naslov. Štaviše, jedna od verzija ovog teksta počinjala je rečima: „U Psychonauts 2 mi se dopada sve – zaplet, likovi, dijalozi, briljantni psihodelični audiovizuelni dizajn mapa – osim činjenice da ovo na kraju moram da igram i time unesem nered u nešto što zapravo bolje funkcioniše kao stvar koja treba da se gleda i sluša nego kao stvar u kojoj treba da se radi i dejstvuje“.\nTokom svih tih godina svima je bilo jasno da je jedini način da Double Fine stvarno preživi to da nekako dođe do novca za Psychonauts 2, nastavak koji je sa svakom novom sezonom dobijao mesijansku auru i balast ali i sve snažniji nostalgični miris. Kada je pre nekoliko godina Marcus Persson preko tvitera Timu Schaferu ponudio par miliona dolara da se napravi Psychonauts 2, pa se posle popišmanio shvatajući koliko bi to ZAPRAVO koštalo (i pare radije potrošio na ogromnu kuću na Beverli Hilsu, pobedivši Jay Z-ja na dražbi, a u kojoj je kasnije provodio vreme padajući u sve goru depresiju) delovalo je kao da su nade propale. Ipak, Schafer i njegov tim nisu odustajali, praveći „nastavak“ Psychonauts in the Rhombus of Ruin ekskluzivno za VR sisteme, kao nekakav način sondaže interesovanja javnosti za pravi nastavak. Crowdfunding kampanja preko Figa sakupila je nešto više od četiri miliona dolara i studio je, stisnuvši zube, krenuo u produkciju, sa idejom da će gotov produkt na kraju objaviti švedski Starbreeze. Naravno, Starbreeze je onda bankrotirao i da se u minut do dvanaest nije pojavio Microsoft i, u jednom od svojih žetelačkih poduhvata kupio Double Fine zajedno sa gomilom drugih indie studija, pitanje je da li bismo danas igrali Psychonauts 2 i da li bi igra izgledala ovako. Schafer je pokazao vidno olakšanje kada ga je gigant iz Redmonda primio u svoje jato, a razvoj Psychonauts 2 je do kraja dovezen bez velikih stresova, čak sa očuvanjem sadržaja koji je prvobitno trebalo da bude izbačen na ime nedostatka sredstava.\nA na šta se onda lepo nadovezuje igranje „na terenu“ odnosno u svakom od umova u koje Raz ulazi tražeći zakopana sećanja, nerazrešene traume, rascepljene delove ličnosti… U ovim situacijama prpošni desetogodišnjak ulazi duboko u intimu starijih, velikim delom legendarnih osoba i u njoj pronalazi ranjivost, ogoljenu ljudskost koja nije nužno sazrevala sa protokom godina i decenija i ovo su lepe i humane slike, bukvalno grafički, animirani prikazi ljudske nutrine. Psychonauts je uvek imao simpatično karikiran odnos prema psihoanalitičkim tropima i jungianskim simbolikama, pa i ova igra zadržava tu udobnu meru odmaka tako da vizuelna reprezentacija trauma, potisnutih strasti, strahova itd. ima istovremeno dimenziju prijemčivosti, kao da se vozite kroz intrigantni, maštoviti zabavni park, ali i pretnje, tuge, depresije itd.\nVeć prva oblast, koja se odnosi na fobije vezane za dentalne intervencije je intenzivno moćna sa svojom simbolikom i reprezentacijom, zuba i usne duplje. Ovde se pokazuje da je Double Fine tokom deceniju i po rada sa niskim budžetima vrhunski izbrusio svoju art direkciju i da ona, u saglasju sa Unreal tehnologijom prosto blista. Šteta je što je foto-mod koji igra ima prilično nezgrapan i sa ograničenom funkcionalnošću jer ovde zaista ima mnogo toga lepog za zabeležiti.\nPsychonauts 2 ponavlja izuzetno deformisani dizajn likova ali i okruženja, sa mnogo izuvijanih i iskrivljenih linija, a da to ne narušava nužno preglednost okruženja i prepoznatljivost tačaka interakcije i kako igrač napreduje kroz ove hipnagogične prostore, susreće sve nadahnutuje prizore do mere kada su vraćanja u „fizički“ svet maltene razočaravajuća bez obzira što je i on vrlo lepo vizuelno dizajniran. No, šuma i jezerce koje se nalaze oko glavnog štaba Psihonauta, obližnji mali kamp u kome su cirkuzanti, i napušteni rudnik ne mogu da se mere sa stvarima koje će igrač videti u glavama veterana psihonautike. Tamo imamo gigantsku poštu sa ogromnim automatizovanim sistemom sortiranja i upadljivom, džinovskom pisaćom mašinom u centru, ili biblioteku prepunu arhetipova iz literature, primorski gradić sa korumpiranom policijom, mali arhipelag pun popijenih, odbačenih flaša alkoholnih pića i sećanja na posesivnu majku ali i nepreboljenog, izgubljenog gej-ljubavnika… Igra posebno lepo radi kada čini napore da se malo odmakne od standardnog platformskog programa – kome ionako ne idu u prilog relativno neprecizni skokovi i ne uvek sasvim jasne distance – pa se sa posebnim simpatijama sećam ulaska u um u kome se odvija televizijski reality show sa kompetitivnim kuvanjem (mada ovde na kraju dolazi i taj relativno problematično dizajnirani bosfajt) dok je psihodelični muzički festival iz sedamdesetih verovatno hajlajt igre u audiovizuelni smislu. Iako u ovom segmentu zaista radite samo najjednostavnije platformske stvari, ovo je praktično prva oblast u igri koju istražujete slobodno, bez stalnih prekida kinematicima, a gde je zadatak jasan, a prolazak kroz psihodelično okruženje ispunjen stalno novim impresijama. Igra ovde veoma uspešno plasira ideju o tome da su originalni psihonauti bili zaista pre svega grupa frikova iz vremena u kome su eksperimentisanje sa psihodelicima, interesovanja za egzotične duhovne i religijske sisteme, sinestezijska istraživanja, ali i sloboda u odnosu između ljudi unutar iste grupe (seksualna, emotivna itd.) bili sastavni delovi smelog istraživačkog procesa koji je trebalo da istinski unapredi svet.\nPrevious Pročitani stripovi: Suicide Squad (2021- )\nNext Pročitani stripovi: Punisher Soviet\n[…] Psychonauts 2 koja je uprkos brojnim zamerkama koju sam na nju imao ponudila dirljiv, duševan narativ i prelep, maštovit audiovizuelni program […]


Pompeo zatražio od Rusije da više ne podržava Madura\n► Pompeo zatražio od Rusije da više ne podržava Madura\n14.05.2019 | 14:00h ► 19:40h Soči\nŠef američke diplomatije Majk Pompeo pozvao je danas Rusiju da više ne podržava predsednika Venecuele Nikolasa Madura, što je Moskva odbacila.\n"Došlo je vreme da Maduro ode. Narodu Venecuele je doneo samo bedu. Nadamo se da prestati podrška Rusije predsedniku Venecuele", rekao je Pompeo posle sastanka sa ruskim kolegom Sergejem Lavrovom.\nPompeo je na zajedničkoj konferenciji sa Lavrovom rekao da je na Rusiji da pokaže da je mešanje u izbore prošlost.\n"Ako bi se Rusija mešala u predsedničke izbore u SAD 2020. godine, to bi pogoršalo naše odnose", upozorio je Pompeo i da dodao da Rusija treba da dokaže "da ta vrsta aktivnosti pripada prošlosti".\nAmerički ministar je takođe rekao da njegova zemlja ne želi rat sa Iranom.\nLavrov i Pompeo se zalažu za poboljšanje odnosa Rusije i SAD\nRuski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov rekao je danas kada je primio svog američkog kolegu Majka Pompea u Sočiju da je vreme da Rusija i SAD formiraju "odgovornije" odnose da bi se izašlo iz sadašnje situacije.\n"Vreme je da počnemo da gradimo novi model kako Rusija i SAD vide jedni druge. Mi smo spremni za to", rekao je Lavrov na početku razgovora sa američkim državnim sekretarom, prenosi Frans pres.\nPompeo je izneo uveravanja da je američki predsednik Donald Tramp "rešen da poboljša" vrlo napete odnose između SAD i Rusije.\n"Danas sam ovde jer je predsednik Tramp rešen da poboljša ove odnose", rekao je Pompeo na početku razgovora sa Lavrovom u Sočiju, koji je prenosila televizija.\nPompeo je rekao da obe zemlje žele da zaštite svoje interese ali da postoje oblasti za uzajamno korisnu saradnju, uključujući i borbu protiv terorizma.\nAmerički šef diplomatije je rekao da poboljšani odnosi, narušeni ruskim pripajanjem Krima 2014, navodnim ruskim mešanjem u američke izbore 2016. i američkim sankcijama protiv Rusije, mogu biti dobri ne samo za njihove dve zemlje nego i za čitav svet, prenosi agencija AP.\nLavrov je rekao da se nada da će razgovor sa Pompeom doprineti da se uklone "sumnje i predrasude sa obe strane" i da će pomoći da se resetuju narušene veze između dve zemlje.\nLavrov je na početku sastanka dodao da nategnuti odnosi između Rusije i SAD škode ne samo bezbednosti dve zemlje već zabrinjavaju celu međunarodnu zajednicu.\nOn je rekao da je Moskva spremna da radi sa Vašingtonom na nizu pitanja uključujući u borbuprotiv terorizma i regionalnim sukobima.\n"Vreme je da počne da se gradi novi konstruktivan okvir" kako SAD i Rusija vide jedna drugu, rekao je Lavrov.\nKako navodi Frans pres razgovori između Lavrova i Pompea su razgovori na najvišem nivou između Rusa i Amerikanaca od samita u Helsinkiju u julu prošle godine kada su se sastali ruski predsednik Vladimir Putin i predsednik SAD Donald Tramp.\nPompeo će danas u Sočiju posle razgovora sa Lavrovim razgovarati sa i sa presednikom Rusije Vladimirom Putinom o nizu tema od kojih je na vrhu liste kontrola naoružanja.


Epidemilog Branislav Tiodorović izjavio je da je nephodno, da bismo se vratili normalnom životu, za što kraće vreme sprovesti obimniju vakcinaciju, kao i da bi bilo idealno da se u naradnih mesec do dva meseca vakciniše tri do tri i po miliona ljudi i da na taj način steknemo uslove za kolektivni imunitet.\n“Sigurno je da imamo više pozitivnih od onih koji se jave, jer postoje ljudi koji nemaju simptome ili su lakši, pa ne odu lekaru, a usput nekog možda i zaraze.”\nDakle, dok ne steknemo kolektivni imunitet bar do 70 odsto, ne smemo se opustiti nikako i treba naglasiti da je nama potrebna kolektivna odgovornost, rekao je Tiodorović za Blic.\nPrema njegovim rečima, “bilo bi dobro da smanjimo broj zaraženih na dvocifren broj, ali daleko smo od toga”.\n“Tek onda bismo mogli da kažemo da smo stali na crtu ovoj bolisti. S druge strane, potrebno je smanjiti hospitalizaciju, a prema podacima sa kojima trenutno raspolažemo, bolnice primaju više nego što otpuste, svi očekujemo da će do kraja sledeće nedelje taj broj početi da opada”, objasnio je Tiodorović, koji je i član Kriznog štaba za borbu protiv korone.\nOn je istakao da je “apsolutna potreba” da se uvede obavezna vakcinacija zdravstvenih radnika.\n“Svako ko se izjašnjava protiv toga mora da objasni zašto je to tako. Ako se neko izjašnjava protiv obavezne vakcinacije zbog specifičnosti zdravlja, ako neko ne može da primi to je u redu, ali svako ko se drugačije izjašnjava, a nema argumente takva osoba nije za medicinu”, rekao je Tiodorović.\nInače, premijerka Ana Brnabić je saopštila da je fenomenalno to što je “u subotu bio prvi dan posle dugo vremena da ima više otpuštenih iz bolnica nego prijema”.


Glavni tužilac Haškog tribunala Karla del Ponte u ponedeljak u Podgorici\nGlavni tužilac Haškog tribunala Karla Del Ponte boraviće u ponedeljak u Podgorici gde će razgovarati sa crnogorskim zvaničnicima o saradnji. Del Ponte će razgovarati s crnogorskim predsednikom Filipom Vujanovićem, premijerom Željkom Šturanovićem, direktorom Agencije za nacionalnu bezbednost Duškom Markovićem i direktorom Uprave policije Veselinom Veljovićem.\nSaopšteno je da će Vujanović i Del Ponte dati izjave za javnost u 12 sati i 40 minuta u vili "Gorica".\nCrnogorski ministar unutrašnjih poslova Jusuf Kalamperović kazao je da niko nikada iz policije nije rekao da u Crnoj Gori nema haških optuženika, već da vlasti nemaju informaciju o tome. On je rekao da ne zna da li se još neko od haških optuženika krije na teritoriji Crne Gore, ali da, ako se ispostavi da ih ima, neće biti izuzetaka kada se radi o hapšenju tih lica.\n„Ukoliko budemo dobili takve informacije neće biti izuzetaka kada se radi o hapšenju tih lica“, kazao je Kalamperović.\nCrnogorski vrhovni državni tužilac Vesna Madenica najavila je da će od glavne tužiteljice Haškog tribunala tražiti podatke koji se odnose na moguće slučajeve ratnih zločina na teritoriji Crne Gore. Iz Tribunala je saopšteno da će osim Crne Gore, Del Ponte posetiti i Bosnu i Hercegovinu i Hrvatsku.


Sarajevo-Brčko: Ubrzo konstituisanje nove vlasti\nNaslovnica Novine Sarajevo-Brčko: Ubrzo konstituisanje nove vlasti\nBiH – Iako se nakon jalovih susreta u Mostaru i Sarajevu od sastanka čelnika šestorke u Brčkom u ponedjeljak, 26. septembra, očekuje mnogo, ni tamo, skoro pa sigurno, neće biti dogovorena državna vlast.\nTo se može naslutiti i na osnovu nezvaničnih poruka poslanih s jučerašnjeg sastanka predsjednika RS i SNSD-a Milorada Dodika i visokog predstavnika Valentina Incka (Inzko) u Banjoj Luci. Kako “Avaz” saznaje iza kulisa banjalučkog susreta, Dodik je u razgovoru s Inckom popustio i prvi put iskazao spremnost da prihvati takozvani evropski paket, to jest set pitanja vezanih uz ubrzavanje evroatlantskog puta BiH i dobivanje kandidatskog statusa.\nTo je važno, jer je Dodik do sada nastupao po sistemu “ništa nismo dogovorili dok sve ne dogovorimo”, a prije svega, tu je mislio na dogovore o raspodjeli funkcija u Vijeću ministara BiH. Bez toga, Dodik za sada nije želio ni čuti za evropski put zemlje.\nNo, saznanja s posljednjeg sastanka ukazuju na to da je Dodik napokon počeo popuštati! Pa ipak, i dalje je izvjesno da će na čelu države biti Vijeće ministara BiH u tehničkom mandatu. Opcija tehničkog mandata ne smeta mnogo ni Dodiku, koji bi tako i dalje imao mjesto državnog premijera u liku Nikole Špirića, ali, vjerovatno, ni čelništvu SDP-a, koje kontrolira Federalnu vladu i većinu federalnih kantona.\nS tim da treba imati na umu da Državni parlament, kao najviši zakonodavni organ zemlje, uspješno funkcionira. U ovakvom raspletu događaja možda se može nazrijeti prešutni konsenzus Lagumdžije i Dodika, koji polako popušta “ručnu”.\nOčito je to shvatio i predsjednik HDZ-a BiH Dragan Čović, koji sada putem Hrvatskog narodnog sabora (HNS) prijeti neposluhom Federalnoj vladi u većinski hrvatskim kantonima. No, zbog takvih poruka malo se ko jučer zabrinuo u FBiH, pa i u RS, gdje su donedavno s radošću dočekivali ovakve mostarske poruke.


Radnik na izgradnji Severnog toka 2\nProjekat Severni tok 2 je blizu završetka, prepreka je u Danskoj koja još nije odobrila da se cevi postave kroz njene vode. Istovremeno, i dalje se lome geopolitička koplja oko projekta koji prema kritičarima, ne samo što povećava zavisnost Evrope od Rusije, već i unosi razdor između EU i SAD.\nIzgradnja Severnog toka 2, kojim će se udvostručiti ruske isporuke gasa Nemačkoj na ruti kroz Baltičko more, približava se kraju, čime će se, prema ocenama kritičara, povećati zavisnost Evrope od Rusije i njenog gasa - gasovod izaziva podele u Evropi, ali i povećava jaz između SAD i Evropske unije, pišu svetski mediji.\nPritisak na Evropu\nSa završetkom gasovoda Severni tok 2 ruski predsednik Vladimir Putin se sprema za pritisak na Evropu, piše u časopisu Forin polisi (Foreign Policy) analitičar za pitanja gasa Mihail Korčemkin, ističući da energetsko snabdevanje Evrope, uprkos najavama, neće biti diverzifikovano tim projektom, dok će se izvoz ruskog gasa koncentrisati kroz koridor u Baltičkom moru, zaobilaženjem Ukrajine. Time će Evropa biti dodatno ranjiva na prekid snabdevanja, bilo zbog havarije ili Putinovog hira.\nNovi gasovodi obično znače više gasa, ali samo ako se stare rute ne gase, ukazuje Korčemkin, dodajući da ruski Gasprom (Gazprom) planira da ugasi neke od gasovoda koji zajedno imaju kapacitet nekoliko puta veći od Severnog toka 2. Sada oko 90 odsto ruskog gasa ide preko Severnog toka 1, gasovoda u Belorusiji i gasovoda u Ukrajini. Gašenjem samo jedne rute, ističe se u Forin polisiju, Gasprom neće moći da nadoknadi manjak gasa u Evropu u slučaju problema s norveškim snabdevanjem ili tehničkog kvara na Severnom toku 1 i 2.\nDeluje čudno što evropski lideri, zabrinuti za energetsku bezbednost i ekonomsko zdravlje svog partnera Ukrajine, pozdravljaju Severni tok 2, dodaje se u tekstu uz ocenu da bi evropski političari trebalo da budu zabrinuti, pošto istorija Severnog toka 1 pokazuje da je Putin spreman da koristi gasovod za politički uticaj. Posle završetka Severnog toka, on je smanjio isporuke gasa Ukrajini kada ga je Kijev naljutio. Kada su evropske zemlje najavile da će preprodati ruski gas Ukrajini po nižim cenama od onih koje je Rusija postavila Kijevu, Putin je 2014. zapretio da će kazniti umešane strane – austrijske, nemačke i slovačke firme – smanjivanjem isporuka gasa tim zemljama. Preprodaja gasa je ipak nastavljena, posle čega je ruski predsednik naložio smanjenje isporuka evropskim zemljama preko Ukrajine za 50 odsto, a potom i Nemačkoj preko Severnog toka.\nPrema ruskim medijima, gambit je naneo gubitak od 5,5 milijardi dolara prihoda Gaspromu i kazne od 440 miliona dolara, ukazuje se u Forin polisiju. Zima je ipak bila topla i manjak je nadoknađen isporukama iz Norveške. Ali je Putinu, kako navodi Korčemkin, od gubitka bilo mnogo važnije da pokaže da može da smanji isporuke Evropi po svojoj volji.\nU predstojećim godinama Severni tok 2 će rasturiti 50 godina stari sistem kojim je ruski gas dolazio do potrošača u centralnoj Evropi i južnoj Nemačkoj, ocenjuje analitičar za pitanja gasa. S tri ruska gasovoda – Severni tok 1, Severni tok 2 i Jamal-Evropa koji preko Belorusije i Ukrajine ide do Nemačke – Evropa će biti opasno zavisna od odnosa Berlina i Moskve, zaključuje osnivač i direktor konsultantske kompanije Ist Juropijan gas analisis (East European Gas Analysis).\nPolitika i geopolitika\nIgra politike i geopolitika je deo priče o Severnom toku kao i bilo koji argument o ekonomiji, klimatskim promena ili diverzitetu energetskog snabdevanje Evrope, ocenjuje Njujork tajms (The New York Times).\nSaradnica Nemačkog Maršalovog fonda u Briselu Kristin Berzina (Kristine) kaže da je Severni tok osetljiv zato što strateški deli Evropu između interesa Nemačke i interesa svih ostalih. "Stvara mnogo nepoverenja i tenzija s Poljskom i Ukrajinom". Predsednik odbora za spoljne odnose nemačkog parlamenta Norbert Retgen (Roettgen) kaže da je geopolitički problem gasovoda što povećava zavisnost Ukrajine od Rusije, ali i što odvaja Nemačku od svojih evropskih suseda, posebno na istoku, i što udaljava Nemačku od SAD.\nMada je Tramp pretio sankcijama kompanijama uključenim u izgradnju Severnog toka 2, projekt će verovatno biti završen blizu roka početkom sledeće godine. Berzina ukazuje da nije jasno koji bi cilj sankcija bio, pošto je većina cevi položena. Predstavnici Severnog toka 2 kažu da je više od 2.000 kilometara od ukupno 2.400 kilometara cevi već položeno. Retgen, koji se protivio Severnom toku 2, kaže da je uprkos američkim sankcijama, "malo kasno" da se projekat zaustavi. Još gore, kaže on, sankcije bi povećale tenzije SAD s Nemačkom i drugim evropskim zemljama, i takođe bi nanele težak udarac pristalicama transatlantskih odnosa koje su već u defanzivi zbog Trampove kritike kancelarke Angele Merkel i njene politike.\nIzvoz gasa u Evropu predstavlja veći deo profita Gasproma koji je ključan za rusku državu, budući da proizvodnja nafte i gasa pokriva oko 450 odsto ruskog budžeta, ukazuje Njujork tajms navodeći da je to prećutna kritika projekta, pošto se izvozom gasa finansiraju ruska vlada i vojska, i s povećanjem izvoza energenta, gasovod u suštini pomažu stabilizaciji ruskog režima. Pristalice projekta, s druge strane, kažu da je Rusija dugo bila pouzdani snabdevač Evrope, kao i da je zavisnost uzajamna. A Merkel je, kako ističe Njujork tajms, odgovorila da molekuli ruskog gasa ostaju molekuli ruskog gasa bez obzira da li ide kroz Ukrajinu ili s dna Baltičkog mora.\nDodatni troškovi zbog Danske\nZavršetak Severnog toka 2 će verovatno biti pomeren s dodatnim troškovima od 560 miliona evra, pošto Danska još nije odobrila postavljanje cevi na svojoj teritoriji kroz koju prolazi Severni tok 1, ukazuje Rojters (Reuters).\nDok je Severni tok 2 naišao na protivljenje nekih evropskih zemalja i SAD koje kažu da će se povećati zavisnost Evrope od ruskog gasa, u finansiranju projekta učestvuje više evropskih kompanija. Pored Gasproma, ukazuje Rojters, polovinu finansiranja za Severni tok 2 obezbedile su nemačke kompanije Uniper i Vinteršel (Wintershall), britansko-holandski Šel (Shell), austrijski OMV i francuski Anži (Engie).


Cepteru IMT za 121 milion : Nadlanu.com\nCepteru IMT za 121 milion\nObjavljeno 15. jan 2008. / 00:00:00\nNajvišu cenu ponudili konzorcijum Filipa Ceptera i slovenačka Strojna industrija. Najveća ponuda u metalskom kompleksu\nZa kupovinu novobeogradske Industrije mašina i traktora (IMT) u restrukturiranju Tenderskoj komisiji stigle su ponude tri konzorcijuma, koje su otvorene juče. Najvišu cenu za 100 odsto društvenog kapitala ove firme, koja poseduje 35 hektara zemljišta na izuzetnoj lokaciji, dao je konzorcijum HASS−SIP, u kojem su "Houm art sels" i slovenačka Strojna industrija − 121,11 miliona evra, što je, inače, od početka privatizacije treća po vrednosti ponuda za firme u realnom sektoru, a najveća za onu u metalskom kompleksu. Investicionim programom do 2012. godine ovaj kupac bi uložio 10,270 miliona evra. Sudeći na osnovu toga što je svojevremeno "Houm art sels" za Filipa Ceptera kupio "Centrotekstil", moguće da je i ovog puta to slučaj.\nKonzorcijum "Neverfild limitid" i poljski "Pol mot varfarma" ponudio je 109,3 miliona evra i investicioni program težak 13 miliona evra, dok je najmanju cenu ponudio "Agri investment", konzorcijum u kojem je i MPC i jedna italijanska firma - "Adrijano Korsi". Jedan od poptisnika ove ponude je i Goran Novaković, bivši ministar energetike. Za razliku od prethodne dva, ovaj konzorcijum nije ponudio nikakav investicioni program, već bi to učinio tek nakon stručne tehničke analize koju bi obavili strani eksperti. Sva tri ponuđača su, inače, prihvatila obavezujući socijalni program. Tenderska komisija bi na sledećoj sednici trebalo da rangira ponuđače i sa prvorangiranim pregovara u narednih mesec dana.\nNakon što su ponude otvorene, Nebojša Ćirić, predsednik tenderske komisije, izjavio je novinarima da su ponuđene cene za IMT realne i da je zadovoljan, a slično je rekao i Slobodan Petrović, generalni direktor IMT-a. On je dodao da su ponuđene cene iznad njegovih očekivanja, ali i da bi više voleo da je situacija obrnuta, odnosno da su mnogo veće investicije nego što će da plate IMT. Osim toga, rekao je i da se nada da će kupac nastaviti proizvodnju, koja je lane bila mala - samo 1.500 traktora i poljoprivrednih mašina, što je četiri odsto od najveće godišnje proizvodnje koju je IMT imao. Kada je reč o dugovima koje će kupac morati da plati, direktor Petrović je rekao da oni iznose između 25 i 28 miliona evra. U IMT−u je trenutno zaposleno 1.100 radnika i, prema obavezama iz minimalnog socijalnog programa, novi vlasnik u narednih godinu dana neće smeti nikoga da otpusti niti da im smanji plate, koje su oko 200 evra.


ZBIGNJEV BŽEŽINSKI: Moramo zaustaviti Putina i Rusiju\nZBIGNJEV BŽEŽINSKI: Moramo zaustaviti Putina i Rusiju\nOno što se dogodilo u Ukrajini predstavlja, nesumnjivo, veliki udarac Putinovim ličnim i međunarodnim ambicijama – a to je bilo ponovno kreiranje nečega poput Sovjetskog Saveza, ovog puta nazvanog Evroazijska unija, koju je Rusija zasnivala uz podršku Ukrajine, Belorusije i drugih bivših sovjetskih republika.\nPutin je time želeo da postane dominantan igrač, kao nekada Rusko Carstvo i SSSR. Odluka Ukrajine da ne krene tim putem stvorila je ozbiljne probleme po Putinove planove, napisao je Zbignjev Bžežinski, bivši savetnik za nacionalnu bezbednost predsednika Džimija Kartera, čovek koji je predvideo raspad komunizma, SSSR-a i Jugoslavije, i dalje apsolutno najuticajniji geopolitički strateg u SAD, daje svoje viđenje sadašnjosti i budućnosti Ukrajine, Evrope i sveta, prenosi Nedeljnik.\nOn je pozvao NATO da potvrdi da je aktivna i značajna alijansa i da postavi stalne snage u regionu.\n„Ove snage pre svega treba da budu raspoređene u baltičkim zemljama, i donekle u Poljskoj – mada je Poljska prilično samodovoljna. No Rusima treba da se stavi do znanja da baltičke zemlje i Poljska neće biti kao Ukrajina – a Putin je jasno pokazao da će, ako mu uspe plan u Ukrajini, taj isti princip primeniti i u drugim zemljama koje mu stoje na putu do postizanja ‘ruskog jedinstva’, šta god to u njegovoj glavi značilo. A baltičke zemlje su posebno opasne jer u njima živi znatno rusko stanovništvo, i to veoma blizu granice sa Ruskom Federacijom“, napisao je, između ostalog, ovaj uticajni analitičar.\nBžežinski je, između ostalog, pozvao SAD i njene saveznike da pregovaraju sa Kinom, ocenivši da su Kinezi zabrinuti i da znaju da se trenutno događaju velike pretnje miru.\n„Kina je velika sila, i Kina je naš partner. Zato ne mogu da ćute i da posmatraju sve što se dešava sa strane“, dodao je Bžežinski.


NEMAČKA: Ovaj PAPIR kao uslov da pristupite RADNOM MESTU! – Naši u svetu\nAko radite u Nemačkoj, ovo je budućnost odlaska na posao: Samo uz jedan papir!\nObjavljeno 15/04/21 u 13:30\nNemački poslodavci moraju da omoguće testiranje na koronu i onima koji ne rade ili ne mogu da rade u homeoffice. Negativni brzi test trebalo bi da postane uslov pristupa radnom mestu.\nNemačka kancelarka je tu mogućnost najavila već ranije.\n– Ako veći deo nemačke privrede, a to mora da ide u smeru od 90% preduzeća, svojim radnicima ne ponudi testove na koronu, onda ćemo mi usvojiti regulatorne mere s područja zaštite na radu – najavila je Angela Merkel u Bundestagu.\nI upravo tako će i biti, iako su i privrednici, ali i delovi Unije CDU/CSU pokušali da stopiraju obavezu uvođenja besplatnih korona-testova od strane nemačkih kompanija, piše Deutsche Welle.\nPoslodavci, konkretno, se obavezuju da svima koji nemaju mogućnost rada u „kućnoj kancelariji“ (homeoffice) ponude po jedan test na koronu nedeljno.\nFoto: Tanjug (Oliver Dietze/dpa via AP)\nRadnici koji su često u kontaktu s drugim ljudima ili su u kontaktu s prehrambenim namirnicama, koji rade tamo gde je povećani rizik od infekcije – trebalo bi da dobiju po dva testa nedeljno. Ne propisuje se obaveza izdavanja bilo kakvih potvrda ili dokaza da je neko pozitivan ili negativan. Preduzeća su dužna samo da stave testove svojim radnicima na raspolaganje.\nPo dva testa nedeljno trebalo bi da dobiju i oni koji žive u grupnim smeštajima. To se odnosi na primer na sezonske poljoprivredne radnike koji u Nemačku stižu uglavnom s istoka Evrope. Osim njih na to imaju pravo i ljudi koji „rade pod određenim klimatskim uslovima u zatvorenim prostorima, u kojima je verovatnije prenošenje virusa”. Tu se misli na primer, na radnike koji obavljaju posao u hladnjačama ili na sličnim radnim mestima.\nOsim toga, savezna vlada je produžila sva postojeća pravila o zaštiti od korone na radnom mestu do 30. juna. Tim pravilima se nemačke firme obavezuju da svojim radnicima moraju da ponude rad od kuće – gde god je to moguće.\nTamošnji predstavnici vlasti kažu da obavezivanjem privrede na osiguravanje testova za svoje radnike može „sprečiti kompletan lockdown”. On je potvrdio da se pregovara o produžavanju programa pomoći preduzećima, odnosno prodavnicama koji su zatvoreni zbog važećih korona-restrikcija.\nZa nemačku vladu je ipak bilo odlučujuće istraživanje koje su zajedno sprovela dva savezna ministarstva. Ono se temelji na dve ankete u sklopu kojih je ispitano oko 1.000 preduzeća i 2.500 radnika. Rezultat: u ovom trenutku oko 50% svih firmi svojim saradnicima nudi bar jedan test nedeljno. Krovna organizacija nemačkih sindikata DGB je pozdravila uvođenje obaveze za firme po pitanju korona-testova.\nVeliki kapiteni i veliki ljudi, Milijaš i Ilić razmenili dresove za Gavrila! (FOTO)


Unapređenje biznisa uz portal PKS Partner | Najnovije vesti - Srbija danas\n05.06.2019. • 16:33 Srbija Danas\nPrivredna komora Srbije pokrenula je u saradnji sa IT kompanijom Cube Team novi biznis portal PKS Partner (www.pkspartner.rs).\nOvaj portal namenjen je privrednicima koji žele da unaprede poslovanje, povećaju prodaju i konkurentnost i smanje rizik prilikom izbora novih poslovnih partnera.\nPKS Partner je online biznis portal koji sadrži poslovne informacije o svim registrovanim privrednim subjektima u Srbiji. Portal objedinjuje javno dostupne informacije o srpskim firmama koje, uz korišćenje naprednih funkcionalnosti, omogućavaju smanjenje rizika u donošenju odluka, sagledavanje novih poslovnih mogućnosti i unapređenje poslovanja.\nCilj ovog portala je da osnaži srpsku privredu kroz digitalizaciju i korišćenje informacija koje su bitne za poslovanje svake firme. Napredne funkcionalnosti PKS Partnera pružaju mogućnost preuzimanja informacija o vlasničkoj strukturi kompanija, računima i blokadama, kao i povezanim licima. Moguće je i pretraživanje prema više kriterijuma, kao i uvid u finansijske izveštaje i zastupnike kompanija. Jedna od mogućnosti je i pametna pretraga kompanija – na osnovu više od 60 kriterijuma, od lokacije firme i statusa, do delatnosti i poslovnog prihoda. Zahvaljujući određenim filterima, moguće je segmentirati i analizirati tržište, sagledati njegov potencijal, doći do adekvatnih dobavljača i upoznati konkurenciju.\nNOVA PRILIKA za početnike u biznisu kroz projekat "Druga šansa"\nPoslovni forum "Švedska u Srbiji": Investicije i saradnja za budućnost\nU narednih mesec dana u toku je ekskluzivni promotivni period Portala, u kojem će korisnici imati mogućnost da se, nakon registracije na portalu, upoznaju sa funkcionalnostima portala.\nZa efikasniji rad i sigurne klijente: Agenti za nekretnine pripremaju inicijativu za izmenu zakona\nRekordаn broj brendovа u trci zа priznаnje "Nаjbolje iz Srbije"\nPKS Privredna komora Srbije Cube Team PKS Partner


Da li će EU “zaplesati” uz Vučićev i Tačijev “tango”? - Istinomer\nMihaela Šljukić Bandović 2. 9. 2018.\nKada je početkom ovog meseca prvi put jasno i glasno saopštio da se zalaže za razgraničenje sa Albancima, predsednik Aleksandar Vučić rekao je i da to ne zavisi samo od nas, te da je za tango potrebno dvoje. Sudeći po vestima koje su obeležile nedelju za nama, izgleda da je „partnera za ples“ pronašao u kosovskom kolegi Hašimu Tačiju.\nForum u Alpbahu / Foto: FoNet/TV FoNet\nNi Vučić ni Tači do danas nisu objasnili šta tačno znače „razgraničenje“, odnosno “korekcija granica”, o kojima govore izvesno vreme, ali su prošlog vikenda, sa Evropskog foruma u Alpbahu, prvi put pozvali međunarodnu zajednicu da podrži njihov dogovor o sadržaju sporazuma o normalizaciji odnosa Beograda i Prištine. Vučić je tada, podsetimo, apelovao na međunarodnu zajednicu da dozvoli Srbima i Albancima da sami reše kosovsko pitanje i izrazio nezadovoljstvo zbog želje drugih zemalja da utiču na sadržaj eventualnog sporazuma Beograda i Prištine. Tači je, s druge strane, ponovio da nijedna zemlja ne treba da se plaši potencijalnog mirovnog sporazuma, ni ako on bude podrazumevao korekciju granica, koja, kako je rekao, ne bi išla duž etničkih linija.\nO stavu EU prema promeni granica i razmeni teritorija, visoka predstavnica EU Federika Mogerini nije htela da govori u petak, jer, kako je objasnila, mora da štiti dijalog i one koji rade na dogovoru. EU će podržati svaki dogovor Beograda i Prištine, koji je u skladu s međunarodnim pravom i evropskim pravnim tekovinama, rekla je Mogerini i podsetila da se evropska istorija zasniva na tome da se spreči svaka zamisao o etnički čistim nacionalnim državama.\nDa li je cilj da Kosovo i Srbija budu „manje multietničke“ zemlje?\nMeđutim, analitičar Evropske inicijative za stabilnost Adnan Ćerimagić, koji je kao učesnik foruma u Alpbahu sedeo pored Vučića i Tačija, ima drugačiji utisak. Čerimagić za Istinomer kaže da je na skupu bila iznenađujuća “spremnost predstavnika EU i zemalja članica da se odmaknu od dugogodišnje politike da nema promena granica po etničkim linijama”, koje se međunarodna zajednica držala posle završetka rata u BiH.\n“Stekao sam utisak da su u Alpbahu dvojica predsjednika, Tači i Vučić, pokušali ideju iz 1980-ih, koja je uništila bivšu Jugoslaviju i odvela je u sukobe i masovna protjerivanja, ideju koja je naš region otjerala na periferiju evropskog razvoja, da je prepakuju u nešto što bi, eto, 30 godina kasnije trebalo da naš region približi EU. To je ideja iza koje se krije jednostavna poruka – samo monoetničke države pružaju sigurnost i prosperitet svojim stanovnicima. I dok su dvojica predsjednika objašnjavali kako je rješenje za njihove zemlje da postanu manje multietničke nego što su sada, drugi učesnici na panelu su kazali kako je najvažnije da se razgovara i dogovara, i da su otvoreni za svaki dogovor dvije strane. Komesar Johanes Han je, doduše, pred kraj panela, dodao i da prilikom dogovora moraju imati u vidu moguće negativne posljedice drugdje u regionu”, kaže Ćerimagić.\nAdnan Ćerimagić / Foto: Privatna arhiva\nIznenadilo ga je, dodaje, i uverenje političara u Alpbahu da je moguće da se razgovara na način da se eventualne promene granica po etničkim linijama ne osete u Srbiji, Kosovu i ostatku regiona.\n“Ako se od strane EU i međunarodne zajednice legitimira podjela teritorija po etničkim linijama kao moguća politika, onda ne postoji apsolutno niko i ništa što može garantovati bilo kome u regionu da do istih zahtjeva neće doći. Šta može sprečiti pojedince i pokrete da traže, a onda i stvore uslove da isto dobiju”, primećuje Ćerimagić.\nDa promene u stavovima međunarodne zajednice prema promeni granica na Balkanu definitivno ima, primećuje i britanski “Ekonomist”, koji piše da do nedavno ni EU ni Amerika nisu prihvatale ideju o promeni granica i razmeni teritorija, ali da se to sada promenilo. Prema pisanju tog magazina, Vučić i Tači razgovaraju o razmeni, a njihov “pravi plan” mogao bi da bude razmena priznanja Kosova od strane Srbije u zamenu za srpsku autonomiju unutar njega. Mogerini, kako se navodi, navodno želi sporazum o priznavanju Kosova od strane Srbije do kraja njenog mandata naredne godine, dok bi razmena teritorije mogla da bude jedan od načina da se on i postigne.\nOd evropskih zemalja za sada su se protiv promene granica na Balkanu izjasnile Velika Britanija i Nemačka. Stiče se, međutim, utisak kao da je nemačka kancelarka Angela Merkel donekle ublažila svoj stav, nakon što je u utorak izjavila da podržava sve razgovore koji vode rešenju, ali da treba biti oprezan da ono ne izazove nestabilnost.\nNa Kosovu raste otpor prema promeni granica\nKako priča o promeni granica i razmeni sve više dobija na značaju, na Kosovu raste otpor prema menjanju granica. Tači za “korekciju granica” nema podršku ni premijera Ramuša Haradinaja, ni dve stranke vladajuće koalicije. Za promenu granica nema podršku čak ni u okviru svoje Demokratske partije Kosova, tvrdi za Istinomer Sanja Sovrlić, novinarka sa severa Kosova i urednica portala “Crno-beli svet”. Kada je reč o podršci Vučićevoj politici za Kosovo, koju on zove “razgraničenjem”, stvari stoje sasvim drugačije, smatra Sovrlić.\n“Iako su se u srpskoj javnosti čuli glasovi protiv podele, razmene, razgraničenja ili kako to već da nazovem, mislim da predsednik Srbije ima kapacitet da sprovede ono što bude deo konačnog dogovora. Postoji stabilna većina, razrađen ‘izborni model’ koji može osigurati čak i pozitivne ishode na referendumu. Podsetiću da je Aleksandar Vučić čovek koji je sproveo Briselski sporazum, koji je podrazumevao integraciju severa Kosova u kosovsko društvo i gašenje velikog broja institucija Republike Srbije na Kosovu. To govori u prilog razrađenim, ali ne baš demokratskim mehanizmima za primenu onoga što se pregovarači dogovore”, kaže Sovrlić.\nSanja Sovrlić / Foto: Istinomer/Zoran Drekalović\nKakvo je raspoloženje građana Kosova prema Vučićevim i Tačijevim idejama o promeni granica, možda najbolje ilustruje online anketa koju je sproveo portal “Crno-beli svet”.\nOd 403 ispitanika, više od 75 odsto se protivi podeli i razmeni teritorija kao potencijalnim rešenjima, dok se taj procenat povećava ukoliko takvo rešenje podrazumeva i priznanje Kosova od strane Srbije i u tom slučaju ide preko 80 odsto, kaže Sovrlić.\n“Menjanju granica se protive potptuno različite kategorije ljudi – oni koji su za Kosovo u sastavu Srbije, oni koji su za nezavisno Kosovo (ovo je pre svega albanska zajednica) i oni koji se zalažu za autonomiju severa u okviru Kosova, što ne podrazumeva i priznanje od strane Srbije. Moguće je da ima još kategorija, ali mi se ove čine kao najviše iskristalisane. Mislim da se može primetiti razlika u percepciji ovakvih rešenja kada su u pitanju Srbi severno, odnosno južno od reke Ibar. Dok je za one sa juga to najlošiji scenario koji bi doveo do njihovog iseljavanja, na severu Kosova se ipak mogu čuti glasovi kojima je ovo rešenje prihvatljivo”, kaže Sovrlić.\nSedmicu pred nama obeležiće dva događaja – nastavak dijaloga Aleksandra Vučića i Hašima Tačija u Briselu, 7. septembra, a zatim poseta predsednika Srbije Kosovu, 8. i 9. septembra. Iako je sam Vučić rekao da će na Kosovu održati “možda najvažniji govor u životu”, Sovrlić nema velika očekivanja od posete i kaže:\n„Sve što on i SNS rade je ‘istorijsko’, pa ne znam zašto bi taj govor pokvario celokupnu sliku. Ja lično nemam velika očekivanja. Biće to jedan radni novinarski dan, možda ga pitam o svom budućem identitetu – da li ću se predstavljati kao Srpkinja sa Kosova ili građanka južne Srbije, razmisliću.“\nAleksandar Vučić Briselski sporazum granice Hašim Tači Kosovo razgraničenje rešenje


Zbog naše želje da K Plus proizvodi budu izvanrednog kvaliteta i vrhunskog ukusa, neizostavan deo ove priče je kontrola procesa proizvodnje koja u svakom trenutku vodi računa da svi proizvodi budu zdravi i kontrolisani.\nKada smo odabrali idealan K Plus proizvod, krenuli smo u potragu za dobavljačem koji može da ispuni sve vaše i naše zahteve, a to su domaća receptura, odličan ukus i vrhunski kvalitet.\nZa moderan izgled i dizajn naših proizvoda brine naš tim grafičkih dizajnera koji pored izgleda vodi računa i da na ambalaži bude istaknuti svi oni simboli i boje prema kojima ćete pepoznati ovaj proizvod na našim policama.\nDa bi se zaista uvereili da je to proizvod kakav želimo, svi K Plus proizvodi više puta tokom procesa idu na proveru kontrole kvaliteta, kao jednom od ključnih segmenata svake dobre i savesne proizvodnje.\nKada naši K Plus proizvodi stignu do prodavnice, Vaš komšija iz IDEA prodavnice se već pobrinuo da svi proizvodi budu tako složeni da svim kupcima budu dostupni i na vidljivom mestu.


Nekretnine su način čuvanja novca - Marvel d.o.o.\nNekretnine su način čuvanja novca\nCijene nekretnina u Banjaluci, zbog novonastale situacije s koronom, nisu pale, a očekuje se i njihov rast.\nU ovome se slažu brojni eksperti, koji se bave stanogradnjom, a to je vidljivo i iz samih oglasa, koje smo nazvali da provjerimo cijene.\n“Kada je u pitanju stanogradnja u Banjaluci, kada se desi stabilizacija sa korona virusom, doći će do rasta cijena stanova, kao i do rasta potražnje”.\nRekao je ovo Saša Kondić, investitor iz Banjaluke i dodao da će se nekretnine pokazati kao najbolja varijanta za investiranje i čuvanje novca.\n“Treba imati u vidu da je Banjaluka jedan od centara u državi, koji se najbrže razvija naspram drugih gradova i tu će biti tendencija rasta potražnje i cijene, posebno stanova. Stanovi će biti nešto što će biti hit, a ljudi će sa druge strane, kroz kupovinu stana svoju ušteđevinu čuvati, jer su vidjeli da se sada novac, kroz situaciju sa korona virusom, pokazao da ništa ne znači. Berze padaju i rastu, a nekretnine ostaju i uvijek imaju vrijednost”, pojasnio je Kondić.\nDodaje da će se grad na Vrbasu po tome izdvajati i na taj način će se ugledati na velike gradove poput Beograda, Zagreba, Beča i drugih metropola.\n“Kod nas, u narednom periodu nekretnine će da rastu i neće biti pada cijena stanova u Banjaluci. Ljudi više neće vjerovati u akcije na berzi, jer se za čas desi pad i oni će se okretati ka kupovini nekretnina, što je slučaj i u svijetu”, ističe Kondić.\nPrema njegovim riječima, u svijetu se preko 40 odsto ušteđevine nalazi u nekretninama.\n“Zbog toga će se Banjaluka, zbog svoje pozicije i veličine pokazati kao najpametnija opcija za ulaganje što će dovesti do povećanja i potražnje i cijene. Ne treba to očekivati u naredna dva, ili tri mjeseca, ali čim se situacija stabilizuje to će se polako dešavati”, istakao je Kondić.\nDodaje da samo njegova firma, kao investitor, kada je u pitanju gradnja u Banjaluci, u naredne tri godine treba da izgradi 20.000 kvadrata.\nInteresantno je u Banjaluci, ne samo to da cijene stalno rastu, već i to da su cijene po naseljima gotovo ujednačene, baš kao i cijene stare i nove gradnje.


Čestitka predsjednika Skupštine Crne Gore Aleske Bečića – Radio Tivat\nPovodom Dana opštine 21. novembra, u ime Skupštine Crne Gore i svoje ime, predsjedniku opštine Željku Komnenoviću, predsjedniku Skupštine opštine Tivat i svim građankama i građanima Opštine Tivat upućujem naiskrenije čestitke- kaže se u čestitki predsjednika Skupštine Crne Gore Alekse Bečića.\nNa današnji dan 1944. godine opština Tivat uvrstila se u red oslobođenih opština i time pokazala fašističkim snagama da njenom slobodom mogu upravljati samo Tivćanke i Tivćani, a nikako okupatorska sila, ma koliko jaka ona bila.\nMnogobrojne ljepote Vaše opštine, bogatstvo različitostima, kao i sadržajni kulturni programi, prepoznati su širom svijeta i zbog toga ona predstavlja jednu od najatraktivnijih turističkih, ali i investicionih destinacija u našoj zemlji. Ubrzani privredni razvoj Tivta kojem svjedočimo, predstavlja pravi primjer kako jedna teritorijalno mala opština može iskoristiti svoje prirodne resurse.\nValorizacija turističkih potencijala i dolazak velikog broja stranih gostiju unaprijedili su tradicionalno dobar i domaćinski odnos stanovništva Vaše opštine prema ljudima svih vjera i nacija, te u tom smislu Tivat služi na ponos cijeloj Crnoj Gori.\nUz želju da nastavite da unapređujete životni standard svih građanki i građana Tivta, još jednom vam najiskrenije čestitam Dan opštine Tivat.\nRukometašice ubjedljive u Nikšicu\nObjavljen kalendar takmičenja Šahovskog saveza CG


Požar na gradskoj deponiji u Staroj Pazovi\n24. juna 2021. - 16:12\nU toku jučerašnjeg poslepodneva je izbio požar na delu deponije u Staroj Pazovi.\nVelika količina dima se mogla videti sa autoputa i iz delova Stare Pazove. U JKP Čistoća saznajemo da je požar lokalizovan, da su bagerima sa zemljom okružili mesto paljevine i da će pokušati da ga saniraju do kraja dana.\nTakođe, saznajemo da je najverovatniji uzrok požara neugašeni žar iz pečenjare koji je sa šutom juče prepodne dospeo na deponiju. Velika vrućina i gasovi iz smetlišta učinili su da se požar aktivira i proširi.\nPrethodni tekstFestival monodrame i pantomime od 1. do 4. jula 2021. godine u Pozorištu lutaka Pinokio\nSledeći tekstStara Pazova u Klubu gradova i opština sa povoljnim biznis okruženjem


Drugi sastanak Vučića i Kurtija napeto i bez napretka\n"Vrlo mali napredak", izjavio je Miroslav Lajčak, specijalni izaslanik EU za dijalog Beograda i Prištine, na kraju susreta predsednika Srbije Aleksandra Vučića i premijera Kosova Aljbina Kurtija (Albin) u Briselu 19. jula. Atmosferu tokom susreta je opisao kao napetu.\n"Sastanak je bio težak i pokazao je vrlo različite pristupe prema normalizaciji odnosa između Kosova i Srbije. Kao posledica toga, danas smo postigli vrlo mali napredak. Razgovarano je o nekoliko konkretnih predloga, ali jedini ishod koji danas mogu izvesti je da će se dijalog nastaviti", izjavio je Lajčak.\nOn je potvrdio da će se krajem avgusta sastati pregovaračke ekipe, a da će naredni susret lidera biti održan u septembru.\nKurti i Vučić sastali su se mesec dana nakon svog prvog sureta, takođe u Briselu, organizovanog u cilju oživljanja dijaloga Kosova i Srbije. Uz posredovanje EU dijalog se vodi od 2011. godine, uz zastoj od novembra 2018. do juna 2020. zbog krize izazvane uvođenjem kosovskih taksi od sto odsto na proizvode iz Srbije, a potom ponovo zbog turbulentih političkih prilika na Kosovu. Od marta 2021. na mestu pregovarača sa kosovske strane je Vlada Aljbina Kurtija, čime je započela i nova faza u dijalogu.\nNormalizaciju odnosa obema stranama EU postavila je kao najznačjniji uslov za njihov dalji evrointegracijski proces.\nKurti: Vučić laže\nKurti je ocenio da se atmosfera nije razlikovala od prethodnog sastanka, koji je održan 15. juna. On je negirao Vučićeve navode da je odbio da prihvati deklaraciju u kojoj će se strane obavezati na uzdržavanje od akcija koje bi ugrozile bezbednost na terenu.\n"Ovo je laž. On [Vučić] laže, jer mi smo tražili da se uvrste i reči 'mir i stabilnost', a ne samo bezbednost. Razlog zašto nemamo zajednički stav jeste zato što je srpska strana odbila izraz 'suočavanje sa prošlošću', iako je to prihvatila evropska strana. Tu je problem", izjavio je Kurti, ocenivši da predsednik Srbije "lično doživljava problem suočavanja sa prošlošću".\nOn je priznao da je pred Vučićem govorio o genocidima nad Albancima, ali je precizirao da nikad nije govorio o Srbima kao o genocidnom narodu.\n"Ovo [1998-1999.] nije prvi zločin i prvi genocid. Imamo dugu istoriju gde je Srbija kao država činila genocid, ne Srbi. Ja nikada nisam rekao da su Srbi genocidan narod. Kažem da je Srbija, kao država, izvršila genocid. Institucionalno vođstvo države Srbije jeste odgovorno za genocid", izjavio je Kurti.\nS tim u vezi je pomenuo da je jedan od tri pravna savetnika Vojislava Šešelja tokom njegovog suđenja pred Haškim tribunalom bio upravo Aleksandar Vučić. Šešelj lider radikalne stranke, koju je Vučić napustio 2008. godine, da bi učestvovao u formiranju Srpske napredne stranke (SNS), osuđen je u Hagu za ratne zločine.\nKurti u razgovoru sa novinarima posle susreta sa Vučićem, Brisel (19. jul 2021.)\nKosovski premijer je naveo da je na sastanku poklonio predsedniku Srbije tri knjige o zločinima Srbije prema Albancima, a da je od beogradskog sagovornika "kao poklon dobio samo uvrede".\nOn je istakao da će se kosovska vlada pobrinuti da svi građani Kosova ostvare svoja prava, te da je protiv bilo kakvog nasilja nad njima, "pogotovo prema manjinama".\nU Beogradu izložba 'Slučaj Kosovo 1998-1999'\nVučić: Mislio sam da ne može gore\n"Mislio sam da ne može gore, a danas sam se uverio da ima i gore", kazao je Vučić, dodajući da Kurti nije hteo da prihvati neke od tačaka "posebno o uzdržavanju od akcija koje bi potencijalno ugrozile situaciju na terenu".\nOn je rekao da su dobili predloge EU koji su usaglašavani sa glavnim pregovaračima i Srbija se, po njegovim rečima, u potpunosti saglasila sa svim što je EU predložila.\nPrema njemu, radilo se o tekstu od tri tačke o intenziviranju zajedničkih napore na identifikovanju ostataka nestalih osoba, zatim uzdržavanju od akcija koje bi potencijalno destabilizovale situaciju na terenu i da se jednom mesečno sastaju glavni pregovarači radi pripreme sastanaka na visokom nivou.\n"Srbija ih je u potpunosti prihvatila bez ijedne zamerke. Sve smo prihvatili. Albanci nisu hteli da prihvate te tačke. Posebno je interesantno da nisu želeli da prihvate drugu tačku a to je uzdržavanje od akcija koje bi mogle potencijalno da ugroze situaciju na terenu", izjavio je Vučić i dodao da je kosovska strana optuživala Srbiju za tri genocida, od 19. veka, kada je stekla nezavisnost.\nVučić je naveo je zabrinutiji nakon ovog sastanka. Naveo je da je predao listu od 80 incidenata protiv građana srpske nacionalnosti te da je do jula bilo više incidenata nego u toku cele prethodne godine.\n"To jasno govori da nove prištinske vlasti žele atmosfeu u kojoj bi Srbi bili ugroženi", izjavio je predsednik Srbije.\nVučić daje izjavu novinarima posle susreta sa Kurtijem, Brisel (19. jul 2021.)\nOn je ocenio da kosovska strana ima strategiju da "obesmisli" dijalog kako bi se on potpuno prekinuo.\n"Ovo su sve sitni i taktički potezi i mislim da je strategija da se u potpunosti obesmisle i na kraju prekinu pregovori, a da se, u međuvremenu, nešto dogodi što u ovom trenutku nisam u stanju da sagledam. Ne vidim šta je to što bi njima išlo u prilog i mogli da urade, ali očigledno oni nisu ozbiljni o dijalogu", ocenio je predsednik Srbije.\nTakođe, Vučić je kazao da je veoma zabrinut za proces, ali insistira da je beogradska strana spremna za dijalog. Navodi da problem nije u datumima kada će se oni sastajati već u suštini procesa.\n"Sve se svodi na jedno te isto. Neko će da natera Srbiju da prizna Kosovo", kazao je Vućić.\nBorrellov optimizam uoči susreta\nPred sam briselski sastanak, visoki predstavnik EU za zajedničku spoljnu politiku i bezbednost Josep Borrell je izrazio nadu da će susret biti bolji od prethodnog održanog 15. juna.\n"Kosovo i Srbija trebaju zatvoriti bolno poglavlje iz prošlosti tako što će postići sveobuhvatni, legalno obavezujući sporazum. Budućnost je važnija od prošlosti. Prošlost je važna, ali moramo gledati napred. I kada gledamo ka budućnosti, ono što vidimo je evropska perspektiva za Srbiju i Kosovo", poručio je Borrell.\nBorel: Nadam se plodonosnom dijalogu Kosova i Srbije\nSusreti sa Lajčakom\nNekoliko sati pred zakazani susret Kurti i Vučić su se odvojeno sastali sa Miroslavom Lajčakom, specijalnim predstavnikom EU za dijalog.\nLajčak je na Twitteru objavio da se sa Vučićem i Kurtijem sastao radi priprema za susret na najvišem političkom nivou.\nPrethodno i Vučić je objavio na Tviteru da se u Briselu ujutro 19. jula sastao sa Lajčakom, bez navođenja detalja o temama razgovora.\nPrvi susret pokazao je da su strane potpuno udaljene u stajalištima, međutim postoji saglasnost da se nastavi sa susretima.\nPrema najavi portparola EU Petera Stana, njih dvojica će se na ovom sastanku fokusirati na raspravu o postignutom napretku te sledećim koracima u dijalogu.\nBeogradska strana insistira da Kosovo treba da primeni dogovor o Zajednici srpskih opština na Kosovu (ZSO).\nPrištinska strana pak, naglašava da ima niz sporazuma koji su postignuti u okviru dijaloga a da se ne sprovode adekvatno od beogradske strane, kao što je kontrola granica, priznavanje diploma, sertifikacija štetne robe, sloboda kretanja, kao i sporazum o fusnoti.\nVučić je prošle nedelje izjavio je da delegacija Srbije ide "u najboljoj veri" u Brisel ali nije siguran dali je moguć napredak.\nBiće ovo poslednji susret lidera u okviru dijaloga za ovo polugođe budući da u evropskim institucijama počinje zvanično sezona letnjih odmora.\nDeset godina dijaloga\nNačelno je zamišljeno da se u procesu razmatraju "praktična pitanja koja će olakšati živote građana". U oktobru 2012. godine, proces se diže na politički nivo kada se u dijalog uključuju tadašnji premijeri Ivica Dačić i Hašim Tači (Hashim Thaci).\nU aprilu 2013. godine postignut je Briselski sporazum, a većina dogovora iz ovog sporazuma nije sprovedeno. Kosovska strana okleva da ide dalje sa implementacijom dogovora koja je u njenoj nadležnosti, a koja se tiče formiranja ZSO.


Kako samouslužna perionica može pomoći romskoj populaciji\nsreda, dec 09 2020\nZavršena ovogodišnja Akademija omladinskog preduzetništva\n* Kako od ideje napraviti uspešan posao i kroz kakav proces svaki preduzetnik na putu ka uspehu mora da prođe? Da li jedna samouslužna perionica može da postane socijalni biznis koji može pomoći unapređenju položaja marginalizovanih grupa? Odgovor na ovo pitanje dali su pobednici ovogodišnje Akademije omladinskog preduzetništva, projekta koji se sprovodi drugu godinu zaredom pod potkroviteljstvom Asocijacije za afirmaciju kulture, a koji je namenjen mladim ljudima koji žele da pokrenu ili unaprede svoj posao ili ideju\nTvorac pobedničkog projekta Kilino Stojkov iz Novog Mileševa osmislio je ideju otvaranja samouslužne auto-perionice, čiji bi priklupljeni profit bio namenjen rešavanju socijanih pitanja i unapređenju položaja romske populacije. Projekat pod nazivom Connect Clean Roma Group predstavlja ideju o osnivanju socijalnog preduzeća, kao potrebu za održivim socijalnim biznisom koji je direktno usmeren na razvoj zajednice u opštini Novi Bečej. Prihodi od pomenutog biznisa bili bi uloženi u razvoj neformalnog obrazovanja, ekološke akcije i održavanje javnih sredina, kao i u edukaciju romskih sakupljača. Kroz prizmu socijalnog preduzetništva, biznis bi u velikoj meri uticao na rešavanje socijalnih pitanja, kao i unapređenje položaja marginalizovanih grupa u zajednici. Connect Clean Roma Group pobedom na takmičenju Akademija omladinskog preduzetništva obezbedio je sebi učešće na CEO Vivaldi Forumu Mokrogorske škole menadžmenta koja će biti održana u martu sledeće godine.\n- Kada sam se prijavio za ovo takmičenje odnosno za ceo program Akademije omladinskog preduzetništva već sam imao unapred spremnu celokupnu ideju, međutim rad sa mentorima mi je mnogo pomogao da što bolje definišem svoje krajnje ciljeve. U planu mi je prikupljanje ostatka sredstava koji je neophodan za realizaciju biznis plana - izjavio je nosilac pobedničkog projekta Kilino Stojkov.\nŽiri sačinjen od predstavnika uspešnih domaćih kompanija i Unije poslodavaca Srbije, za vicešampionsko mesto odabrao je biznis ideju pod nazivom Kutije za klince. Projekat je zamišljen po principu da deca na mesečnom nivou dobijaju personalizovanu kutiju sa edukativnim sadržajem, materijalima, simboličkim igračkama i časopisima. Misija projekta jeste doprinos porodici, kroz zbližavanje dece sa roditeljima zajedničkim radom na edukativnom i zabavnom sadržaju. Svaka kutija ima svoju priču, a časopis koji se dobija uz svaki poklon, nadovezuje se na prethodni paket, kojim ova avantura dobija svoj nastavak i celinu. Fokus je na materijalima koji obrađuju teme geografije, nauke kroz eksperimentisanje, kao i opšte kulture.\nJoš jedan tim koji je privukao veliku pažnju i zauzeo treće mesto nosi naziv Bee visible i za cilj ima edukaciju malih preduzetnika o značaju digitalnih alata i platformi za razvoj biznisa. Glavna misija je smanjenje zagađenosti okoline zamenom tradicionalnih marketinških kampanja, kao što su novinski članci, flajeri i plakati, marketingom koji se služi digitalnim alatima, kroz direktnu pomoć malim preduzetnicima u ovladavanju ovim alatima.\nDrugoplasirani i trećeplasirani timovi osvojili su vredan online KAMPSTER kurs po izboru iz oblasti IT-a, poslovnih kurseva, kurseva jezika, kao i kurseva web i digitalnog marketinga.\nAkademija omladinskog preduzetništva sprovodi se drugu godinu zaredom i reč je o besplatnom edukativnom programu u okviru kojeg mladi rade na razvoju svoje preduzetničke ideje, a na ovogodišnji konkurs prijavilo se više od 70 mladih ljudi. Oni su prošli kroz četvoromesečni intenzivni program i edukaciju uz stručnu podršku mentora, kako bi svoje ideje pretvorili u biznis planove i na Završnom takmičenju ih predstavili potencijalnim investitorima.\nAsocijacija za afirmaciju kulture,\nAkademija omladinskog preduzetništva,


BetaJanuar 8, 2020\n“Najveći razlog za brigu su ljudi u vrhu institucija. Uveren sam da bi Srbija bila mnogo bezbednija kada Aleksandar Vulin ne bi dolazio na posao i bavio se pitanjima odbrane, nego kada bi se bavio rotkvicama i makrameom (način pletenja konca), kada Nebojša Stefanović ne bi dolazio na posao nego bi konačno išao na predavanja na fakultetu, kao i kada Vučić ne bi dolazio na posao ili kada bi na poslu pisao malo uljudnije čestitke ljudima koji su pošteno pobedili na izborima”, rekao je Ponoš televiziji N1.\n“Ključni rizici su u političkoj ravni medju onima koji su do sada pokazali sklonost da zloupotrebe i dobre uredbe i zakone. Oni koji će tu uredbu sprovoditi su isti ljudi koji su jednom jemenskom generalu i njegovoj porodici dali državljanstvo Srbije sa objašnjenjem da je to u interesu države, a bilo je u interesu jednog trgovca oružjem”, rekao je Ponoš.\nPonoš je dodao da je sasvim siguran da uredba nema veze sa aferom o izvozu oružja, pošto je koncipirana ranije, te da “nema razloga smišljati faulove vlasti, jer ih sama dovoljno često čini, pa je potrebno samo ih učiniti dostupnim javnosti”.\nRekao je da preduzeće GIM, “u kojem je angažovan Branko Stefanović”, otac ministra unutrašnjih poslova, “neće moći da bude član grupacije odbrambene industrije, jer nije u većinskom državnom vlasništvu”, ali da “ipak čudi kako je ta firma sa svega devet zaposlenih dobila dozvolu za proizvodnju oružja”.\nPonoš je, povodom dogadjaja u Crnoj Gori, naveo da su se “vodje režima Beogradu i Podgorici Aleksandar Vučić i Milo Djukanović preigrali kada su pokrenuli dogovorenu igranku podizanja tenzija i raspirivanja problema u Crnoj Gori, koje bi Vučić posle trebalo da smiri, a Djukanović da sledeću vlast formira sa sprskim partijama koje će instruisati režim u Beogradu”.\n“To je igranka koju je Vučić odigrao i na severu Kosova i nikome ništa dobro neće doneti. Preigrali su se, medjutim, sa svojom ambicijom da kontrolišu kompletan vrh Srpske pravoslavne crkve što, srećom, očigledno nije moguće. Glupava im je bila i ideja da će kontrolisati narod, bez obzira da li je reč o Srbima, Crnogorcima ili onima koji izmedju ta dva ne vide nikakvu razliku”, rekao je Ponoš.\nPonoš je ocenio da su Vučić i Djukanović “mislili da će tu igranku lako odigrati, ali da su stvari izmakle kontroli”.\n“Nije to isto kao ulazak Crne Gore u NATO, ovo su mnogo dublje stvari utemeljene u narodu, kojima ne može da manipuliše krug njihovih medijskih magova. Kada je duh izašao iz boce, Vučić je pokušao da prigrabi za sebe ono što se valja ulicama i da stvari okrene tako da crkveni moleban bude moleban za njega”, rekao je Ponoš.\nPonoš je istakao da crnogorski Zakon o veroispovesti “ne bi smeo da se primenjuje i takav kakav je”, i da niko “ne bi trebalo da učini ništa u dodatnom antagoniziranju podvojenog društva u Crnoj Gori”.\nDodao je da taj zakon crnogorskom režimu služi da se “domogne imovine koju ne čine samo crkve”, kao i da “završi formiranje nacije, što nije zadatak nijedne vlasti, nego je mnogo složeniji i istorijski dugotrajan proces”.\n“Nadam se da će postojati dovoljno razuma ne samo u Podgorici, nego i u medjunarodnoj zajednici, kako bi se primenili pravni mehanizmi i da će se neko iz Podgorice obratiti medjunarodnim institucijama i zatražiti pravno mišljenje o zakonu koje će sasvim sigurno biti nepovoljno. Nadam se da će u medjuvremenu i vlast, koja je srljala u donošenje takvog zakona pred Novu godinu u nadi da će ga ljudi zaboraviti do Božića, shvatiti da se bahatost uvek razbije o glavu bahatom”, rekao je Ponoš.\nPonoš je naveo da se izjave ministra spoljnih poslova Srbije Ivice Dačića “ne mogu nazvati razumnim stavovima” i da su samo “nepotrebno dolile ulje na vatru”, kao i da se “u potpunosti ne slaže ni sa čim što je Dačić rekao”.


Prva elektrana sa kineskim NUKLEARNIM REAKTOROM proizvodiće 10 milijardi kilovata godišnje\nSa mrežom Hualong Jedan, Kina je sada došla na čelo nuklearne tehnologije treće generacije u svetu, zajedno sa zemljama poput Sjedinjenih Američkih Država, Francuske i Rusije, rekao je predsednik CNNC-a Ju Đijanfeng, prenosi CRI.\nKomercijalna upotreba rekaktora Hualong Jedan takođe će pomoći u ispunjavanju razvojnih ciljeva kojima je predviđena niska emisija ugljenika, kao i dostizanje maksimuma emisije ugljen-dioksida pre 2030. godine i postizanja neutralnosti ugljenika pre 2060. godine, dodao je Ju.\nKINA GRADI "DIGITALNI PUT SVILE" Kabl dug 15.000 kilometara\nOčekuje se da će jedinica broj 5 proizvoditi skoro 10 milijardi kWh električne energije svake godine, te da će potencijalno smanjiti emisiju ugljen-dioksida za 8,16 miliona tona godišnje.\nOd 2016. do 2020. država je subvencionisala više od 80 projekta i kompanijama dala više od 230 miliona evra. Na ovaj način planirano je zapošljavanje oko 35.000 ljudi i svako novo radno mesto subvencionisano je sa nešto više od 6.400 evra u proseku. Neke kompanije dobijale su i po 10.000 evra po radnom mestu, i u momentu kada "Geoks" - jedna od njih, odlazi, postavlja se pitanje isplativnosti subvencija stranih investitora za Srbiju i državni budžet.


Ristanović: „Nezaslužena pobeda Partizana“ - OGLASNA TABLA - INFO\n22 септембра, 2020 067\nUtakmicu Zlatibora i Partizana u osmom kolu Ling long Superlige Srbije obeležile su sudijske odluke. Na Gradskom stadionu u Užicu crno – beli su je do jedinog pogotka došli iz penala, a utisak je da je neopravdano dosuđen, a prethodno im je u prvom poluvremenu poništen gol zbog ofsajda, što takođe izgleda kao greška.\nUmesto da glavni utisci sa prvog takmičarskog meča u istoriji između čajetinskog kluba i jednog od dva najpoznatija fudbalska kolektiva u državi, i dan posle meča se najviše komentariše suđenje. Trener Zlatibora Predrag Ristanović bio je vidno razočaran na konferenciji za medije posle meča i rekao je da je njegov tim nezasluženo izgubio:\n„Čestitam mojim momcima na jednoj velikoj borbi gde sigurno nisu zaslužili da budu poraženi. Nezaslužena pobeda Partizana. Mislim da nas danas nije pobedio Partizan nego njegova saopštenja prethodnih nedelja. To je ono što imam da kažem, ništa više,“\nizjavio je šef struke Zlatibora koji je doživeo peti poraz u prvenstvu i sada je na pretposlednjem mestu na tabeli sa pet bodova i prekinut mu je niz od tri meča bez poraza. Ristanović je govorio o pritisku koji je stvarao Partizan, a tokom same utakmice na zvaničnom tviter nalogu kluba objavljeno je negodovanje zbog poništenog gola u prvom poluvremenu:\n„Iz idealne pozicije pomoćnik poništava čist gol crno-belima“.\nNakon utakmice, na klupskom nalogu napisano je sledeće:\n„Nastavak krađe FK Partizan od strane FSS, još jedan neuspeo pokušaj da se spreči naša pobeda“.\nPartizan je zabeležio i treću pobedu od dolaska novog trenera Aleksandra Stanojevića posle Rada i Sfintula\n„Zlatibor je igrao jednu čvrstu utakmicu, nije nam dozvolio da razvijemo igru, bili su opasni iz kontre, bilo je teško stvoriti igru i šanse. To je naš problem koji moramo da rešavamo,“\nrekao je trener Partizana koji je drugi na tabeli sa 18 bodova, šest manje od Crvene zvezde. U narednom kolu crno – beli dočekuju OFK Bačku, dok Zlatibor gostuje Javoru u Ivanjici, a potom dočekuje Radnik.


7. kolo PLS: Panthers (PA) vs SBB Vukovi (BG) – SBB Vukovi Beograd\nI dok će se druge prvoligaške ekipe odmarati predstojećeg vikenda, ekipe Panthers iz Pančeva i SBB Vukovi iz Beograda odigraće meč poslednjeg 7. kola regularnog dela „Sport klub” Prve lige Srbije.\nPo svoj prilici, ovaj meč neće imati rezultatski značaj, budući da su Beograđani ’overili’ lidersku poziciju na tabeli, dok su Pančevci četvrtoplasirani tim i najverovatniji učesnici plej-ofa. Ipak, to mesto nije sasvim „udobno” jer u slučaju da beogradska ekipa Blue Dragons narednog vikenda pobedi „Divlje veprove”, stanje na tabeli će se promeniti – u korist Beograđana.\nKako bilo, „Panteri” su proteklog vikenda pružili snažan otpor GAT Dukesima, uprkos tome što su meč završili s nulom na svom kontu. Takva igra, međutim, obećava i ove godine atraktivnu utakmicu s Vukovima koja će, nema sumnje, privući veliki broj gledalaca i obilovati lepim potezima. To potvrđuje i Vladimir Savičić, jedan od trenera specijalnog tima Panthersa.\n– Ovo je rezultatski ne toliko važna utakmica, ali je izvesno meč koji privlači veliki broj navijača i koji će, verujem, obilovati lepim potezima. „Panteri” su, kako stvari na tabeli stoje, obezbedili plasman u plej-of i ovu utakmicu dočekuju kao mogućnost nadigravanja s ekipom koja ove godine ne zna za poraz. Ulazimo u meč kao i u svaki drugi, s posebnom željom da odigramo dobro pred svojim navijačima. Igraćemo za Boba, glavnog trenera ekipe, koji je sprečen da joj prisustvuje – izjavio je Vladimir Savičić.\nDomaćin ovog susreta je ekipa Panthers, a sa SBB Vukovima igraće u subotu 11. juna od 16.00 časova na terenu Sportskog centra „Mladost” u Pančevu.


NEMA OPUŠTANJA: Ljekari objasnili zašto je važno da se i nakon vakcinacije pridržavamo mjera | Banjaluka.net\nNEMA OPUŠTANJA: Ljekari objasnili zašto je važno da se i nakon vakcinacije pridržavamo mjera\nVakcinacija protiv kovida 19 jeste „svjetlo na kraju tunela“, samo što do tog kraja ima još puno da se hoda i to sa maskom i uz pridržavanje svih protivepidemiloških mjera. Tako bi, ukratko, mogla da glasi poruka za sve koji bi već nakon primljene prve doze vakcine htjeli da se ponašaju kao prije pandemije korone, piše Srpskainfo.\nVakcinacija u Srbiji je odlično krenula, toliko dobro da je sa oko 450.000 vakcinisanih druga zemlja u Evropi po broju vakcinisanih na sto hiljada stanovnika. Vakcina svakako jeste najjače oružje u borbi protiv korone, ali daleko od toga da nakon ovog rezultata možemo bilo kako da se opustimo. Iz najmanje tri razloga…\nTri razloga zašto nema opuštanja ni nakon vakcine\nPrvo, ogromna većina vakcinisanih primila je tek prvu dozu cjepiva, a potpuni efekat vakcine stiče se tek dvije nedjelje nakon druge doze.\nImajući u vidu da je razmak između dvije doze tri nedjelje realno je očekivati da će više od 450.000 ljudi koliko je do sada vakcinisano gotovo potpuni imunitet na koronu steći početkom marta.\nSve to ukazuje da u narednom periodu vakcinisani moraju i dalje da nose masku, drže fizičku distance i poštuju sve druge epidemiloške propise kako bi mogućnost da se zaraze sveli na najmanju moguću mjeru.\nTakođe, treba imati u vidu da i kada ovih 450.000 vakcinisanih početkom marta stekne gotovo potpuni imunitet na koronu to će značiti da je svega oko 6,5 odsto populacije imunizovano, piše Blic.\nAko znamo da je trećina stanovnika preležala koronu i dalje smo daleko od kolektivnog iminiteta koji treba da čini 60-70 odsto stanovnika. Nažalost, pokazalo se da i oni koji su preležali koronu mogu ponovo da se zaraze.\nKonačno, dosadašnje analize, istraživanja i proučavanja pokazuju da i oni koji su primili dvije doze vakcine i stekli imunitet na koronu mogu i dalje da budu prenosioci virusa. To znači da bi trebalo da nose masku kako bi smanjili mogućnost da zaraze druge, pogotovo najbliže koji nisu vakcinisani ili nisu stekli antitijela na kovid 19.\nStokić: Moguće je da se zarazimo nakon prve doze\nDirektorka Kliničkog centra Vojvodina Edita Stokić istakla je da i vakcinisani moraju biti na oprezu kao da nisu vakcinisani, jer sve dokle god ne prime drugu dozu i postignu pun imunitet mogu da se zaraze korona virusom.\nStokić je upozorila da je moguće da i vakcinisana osoba dobije simptome virusa korona nakon prve doze i da zbog toga nema popuštanja u međuvremenu.\n– Ono što treba da imamo na umu, to je da iako je neko vakcinisan ne smije da popusti u mjerama zaštite i da sebe smatra već dovoljno imunizivnim, jer je moguće da u međuvremenu, do postizanja potpune odbrane organizma, dođe i do zaražvanja – rekla je Stokićeva.\nŠekler: Vakcina garanicija da se nećemo teško razboljeti\nSlično naglašava i virusolog i mikrobiolog Veterinarskog instituta Кraljevo Milanko Šekler koji je pozvao sve vakcinisane da se nakon prve doze ponašaju kao da nisu primili cjepivo i da nose masku i održavaju fizičku distancu.\n– Znači, vakcinisani nakon prve doze nemaju nikakvog razloga za opuštanje, sve dok ne prime drugu dozu vakcine i dok ne prođu još dvije nedjelje, moraju da se pridržavaju apsolutno svih mjera, kao da se ništa nije desilo. Tek nakon dvije nedjelje od druge doze imuni sistem je dostigao onaj nivo zaštite da vi možete da kažete: sad sam zaštićen, u smislu da se nećete teško razboljeti – rekao je Šekler.\nVodeći britanski epidemiolog: I vakcinisani prenose virus?\nDa vakcinisani i nakon druge doze cjepiva mogu biti prenosioci virusa upozorio je zamjenik ministra zdravlja Velike Britanije i vodeći epidemiolog Džonatan Van-Tam.\nKako je naglasio, “vakcina ne može da vam garantuje da nećete uopšte da se razbolite, ona vam samo garantuje da je vaš život sada zaštićen i da ne možete da dobijete neki teži oblik i budete životno ugroženi“.\nI on je naveo da su potrebne najmanje tri nedelje posle vakcinacije kako bi se u potpunosti razvio imuni odgovor kod starijih osoba: “Čak i kada primite obe doze vakcine, možda ćete i dalje prenijeti kovid-19 nekom drugom i lanci prenosa će se nastaviti”.\nVan-Tam je upozorio građane da se pridržavaju mera i posle vakcinacije kako ne bi izlagali rizicima druge ljude koji čekaju da prime svoju dozu.\nKo smije, a ko ne smije da primi vakcinu\nDirektorka KCV Edita Stokić je navela da je poznato da su oboljeli od dijabetesa tipa 1 i 2 tri do četiri puta u većem riziku od obolijevanja od kovida 19 uz težu kliničku sliku, ali i uz češću hospitalizaciju, boravak u jedinicama intenzivne njege, ali i letalnim ishodom.\n– S druge strane je pokazano da je dobra glikoregulacija značajan faktor koji može uticati na smanjenje obolijevanja i smrtnosti – istakla je Edita Stokić.\nKako je dodala, Američka dijabetološka asocijacija, koja je vodilja u stručnom aspektu liječenja pacijenata sa dijabetesom, jasno je istakla da je vakcinacija jedna od najbjezbednijih opcija za prekid i izlazak iz ove epidemije i u populaciji dijabetesnih bolesnika.\nNaglasila je da vakcinu mogu da prime i drugi endokrinološki pacijenti, kao i osobe koje primaju hormonsku terapiju.\nAlergija nije prepreka vakcini, osim…\nBiohemičari i epidemiolozi ističu da vakcinu mogu da prime i ljudi alergični na penicilin, ambroziju, prašinu, jaja, školjke…\nIpak, kako kažu, veoma je bitno da oni koji imaju bilo koji vid alergije, a posebno na lijekove, o tome obaveste svog ljekara i posavetuju se sa njim pre nego što odu da prime vakcinu. Najugroženija za vakcinaciju je grupa ljudi koji su ranije imali anafilaktički šok. Inače, vakcina se ne preporučuje onima koji imaju akutno ispoljenu alergiju.\nVakcinu protiv kovida 19 ne treba da prime trudnice jer nijedno dosadašnje ispitivanje cjepiva nije obuhvatilo trudnice. Slično je i za djecu.\nOsobe sklone trombofiliji da se jave hematologu prije vakcine\nVakcina protiv kovida 19 mogla bi da ima neželjene efektre na osobe sklone trombofiliji pošto je jedna od mogućih nus pojava cjepiva zgrušavanje krvi.\nZbog toga se osobama koje su sklone trombofiliji preporučuje da prije vakcinacije odu kod hematologa i posavetuju se sa njim da li mogu da prime cjepivo.


Šesti rodjendan niškog LDP - juGmedia\nNIŠ – Gradski odbor Liberalno demokratske partije (LDP) Niš konferencijom za novinare na kojoj je podsetio na istorijat političkog delovanja stranke I najavio buduće aktivnosti obeležio je danas šest godina postojanja. Partija koja je na političku scenu stupila pod sloganom „Od nas zavisi“ danas, kako kažu njeni zvaničnici, pred građane izlazi sa programom pod nazivom „Preokret“.\nMenadžer Gradskog odbora LDP Niš, dr Predrag Jelenković, prokomentarisao je na današnjoj konferenciji za novinare nedavno objavljeno istraživanje u jednom dnevnom listu, prema kome bi LDP-u glasove dalo 5,7 odsto građana. On tvrdi da je time ovoj partiji ukinuto najmanje 3 odsto glasova.\n“Navikli smo na politiku neistine od strane aktuelne koalicije, ali nas to neće sprečiti da nastavimo onako kako smo počeli i kako već godinama radimo, jer je očigledno da građani Niša vremenom sve više i intenzivnije prepoznaju trud LDP-a, i podržavaju ga, što će se uostalom videti i na predstojećim izborima za koje smo apsolutno spremni”, rekao je Jelenković.\nPotpredsednik LDP prof. dr Nebojša Randjelovic istakao je danas da je LDP postala jedina prava i veoma ozbiljna opozicija u kojoj nikada nije dolazilo do bilo kakvih disonantnih tonova unutar same partije, već su se isključivo dogovorom pronalazila rešenja i usaglašavala mišljenja.\nVažnost Niša u procesu decentralizacije, kao centra regiona, istakao je na konferenciji dr Miodrag Zdravković, član predsedništva LDP, dodavši da je niški gradski odbor ove partije imao važnu ulogu u osnivanju opštinskih odbora LDP na jugu, istoku i jugoistoku Srbije, odnosno u Svrljigu, Merošini, Žitorađi, Aleksincu, Gadžinom Hanu.\nLESKOVAC – Na listi poslaničkih kandidata Ujedinjenih regiona Srbije (URS), koja nosi naziv „Da radimo i da živimo bolje“ je 12 kandidata iz Jablaničkog…


O filmu "Dara iz Jasenovca" ovih dana ne prestaje da se priča.\nOd trenutka kada je izabran za predstavnika Srbije u trci za nagradu Američke akademiјe filmske umetnosti i nauke - Oskar, "Dara iz Jasenovca" glavna je tema.\nIako je komisija odlučila da je ovaj film dobar za predstavljanje Srbije pred međunarodnom filmskom javnošću, ima i onih koji drugačije misle.\nUdruženje filmskih producenata Srbije, Asocijacija filmskih reditelja Srbije i Udruženje Dok Srbija smatraju da su ovogodišnji izbor srpskog filma za kandidata za Oskara obeležili brojni propusti i neregularnosti.\nDobrivoje Tanasijević, poznatiji kao Dan Tana, inače član Američke akademije filmske umetnosti i nauke i član komisije koja je izabrala film, izjavio da mu nije jasno zašto ljudi iz sveta filma i umetnosti, ali i pojedinih udruženja pokušavaju da ospore regularnost izbora tog filma, ali i njegovu vrednost.\n"Ne vidim ni jedan problem. Filmski centar je prijavio šest filmova i bila bi velika šteta da šest godina nemamo kandidata za Oskara. Pravila Američke akademije su poštena, kod nas nema pravila", rekao je Tanasijević gostujući u "Pulsu Srbije" na Kurir televiziji.


Još jedan bivši Partizanov as osudio Živkovića - Sportske.net\nI Tole se umešao u slučaj "Živković"?Tomić: ''Dominirali smo, a onda...''Majstorija Božinova, Partizan bolji od Šahtjora!Abu izabrao, završio u ŠenženuTomić zadovoljan zalaganjem, prekidi su "rana"\nMnogi sadašnji i bivši fudbaleri Partizana dali su svoj stav vezano za aktuelnu situaciju u klubu koja se tiče Andrije Živkovića pa je tako i Zlatko Zahović rešio da iznese svoj sud.\nSlovenac koji je boje Partizana branio u periodu od 1989. do 1993. godine tvrdi da su crno-beli povukli pravi potez time što su Živkovića eliminisali iz prvog tima, ali ističe da je to trebalo uraditi mnogo ranije.\n"Ugovor je trebalo da se prodiži pre godinu i po, dve. Pa, ako igrač neće, tada ga staviš na hlađenje. Kasno je danas kada dođe u fazu da je top talenat. Drugačije se fudbaler oseća kada je godinu i po na tribini. Izgubi cenu, onda ne pita ništa, samo potpisuje" kazao je Zahović za "Alo".\nUprkos tome što nema razumevanja za ono što je Andrija Živković uradio, bivši as Partizana apostrofira da oni koji zastupaju igrača trenutno upravljaju njegovom glavom.\n"Partizan mora da zaštiti svoje interese. Meni je žao njegovih suza na aerodromu, dete nije krivo, ali očigledno ne misli svojom glavom. Najgore bi bilo za njega da ispašta, to ne valja. Nemoguće je da obe strane budu zadovoljne, međutim, nadam se da će postići kompromis" zaključio je Zahović.\nMladi reprezentativac Srbije Andrija Živković vratio se u petak sa priprema na Kipru shodno klupskoj odluci, a do isteka ugovora moraće da obavlja svoje obaveze zajedno sa igračima Teleoptika.


“Treba nam iskustva i strpljenja, nema straha od Partizana” - Sportklub\n“Treba nam iskustva i strpljenja, nema straha od Partizana”\nVaterpolo Autor:Svetozar Janičić12. maj. 202218:461 komentar\nVaterpolisti Crne Gore, sa daleko najmlađom ekipom na finalnom turniru evropskog dela kvalifikacija, nisu uspeli da izbore plasman na završni turnir Svetske lige.\nIzabranici Vladimira Gojkovića, pobedili su Francusku u četvrtfinalu, uspešno su parirali Italiji u polufinalu i Španiji u borbi za treće mesto, utakmice su bile na jednu loptu, a pomenuta jedna lopta je završila u rukama Italijana i Španaca, pa će se za tron, koji je branila Crna Gora, boriti Srbija, Španija, Italija, SAD, Australija, Kanada, Brazil i domaćin Francuska.\nLazović za SK: Bićemo spremni za Novi Beograd\nPopularne “ajkule”, nisu klonule duhom, desetak dana po završetku turnira u Podgorici, počele su pripreme za Svetsko prvenstvo u Budimpešti, još uvek nisu u kompletnom sastavu, a državnom timu će se igrači pridruživati, odmah po završetku klupskih obaveza.\nSavo Ćetković, uzdanica Šapca, momak koji je izabran u idealnu postavu Regionalne lige, koji je bio jedini momak koji nije učesnik Lige šampiona u idealnih sedam, trenutno je fokusiran na duele koje ekipu Šapca očekuju sa Partizanom, a na talonu je treće mesto i mesto u kvalifikacijama za Ligu šampiona.\n“Uspeli smo u četvrtfinalu da eliminišemo Crvenu zvezdu koja je slovila za velikog favorita na papiru, zatim smo u duelima sa Valisom osigurali opstanak u elitnom regionalnom društvu. Protiv Novog Beograda smo bili dostojan rival, ali pravu borbu očekujem protiv Partizana. Ponovo je uloga favorita u rukama tima iz Beograda, ali smo odlučni u nameri da se borimo do poslednjeg daha i verujem kao i svi u timu, da možemo da trećeg mesta i kvalifikacija za Ligu šampiona”, naglasio je Savo Ćetković za Sport Klub, pa nastavio:\nVK Novi Beograda\n“Činjenica da nismo uspeli da izborimo plasman na završni turnir Svetske lige nas ne čini srećnim, ali smatram da nema razloga ni za tugovanje, naprotiv. Imali smo najmlađu ekipu, stekli kapitalno iskustvo u duelima sa Srbijom, Francuskom, Italijom i Španijom, a sada je na nama da nastavimo sa još jačim radom, kako bi potencijal koji posedujemo pretočili u neophodni kvalitet za naredno iskušenje koje nas očekuje, a u pitanju je Svetsko prvenstvo. Na turniru u Podgorici, u odlučujućim mečevima, bitne lopte su završavale u rukama rivala, uz strpljenje, rad i iskustvo, siguran sam da će u bliskoj budućnosti završavati u našim rukama”.\nSava Ćetkovića i saigrače iz Šapca očekuje borba sa Partizanom, za mesto koje omogućava borbu za Ligu šampiona, a odmah po završetku omenutih duela, Ćetković će se pridružiti saigraćima iz državnog tima, koji su počeli pripreme u Herceg Novom.\nSavo Ćetkovićvaterpolo reprezentacija Crne GoreVK Šabac


08-10-2019 10:55 Srbija Politika\nVojislav Šešelj je gostujući na tv Happy otkrio još jednu anegdotu iz pritvora, i to o odnosu Albanaca prema Naseru Oriću, koga, kako tvrdi, Albanci nisu mogli da smisle. Lider SRS zna i razlog tome.\n- Albanci nikako nisu voleli Nasera Orića, u Sheveningenu je sve to bilo na ivici sukoba. Naser je kao specijalac policijski bio na Kosovu, i to u odredu srpske policije. Isticao se tamo, znaš, kad tuče, Naser je bio spretan i jak. Isticao se u batinanju - kazao je Šešelj u gostovanju u jutarnjem programu Hepi televizije.\nOvo su političari koje hoće da vide na čelu Kosova! Više o tome OVDE.


Didarja – priča koja nedostaje - Kosovo 2.0\nPiše Elife Krasnići - 19.10.2016\nNovi albanski prevod za knjigu koja preispituje tradicionalne pristupe izučavanju istorije.\nKnjiga “Didarja: životna priča jedne Prizrenke”, etnološkinje Miroslave Malešević (objavljeno u Beogradu 2004) jeste deveta knjiga u serijalu “Identitet žena”. Prošle godine na Međunarodnom književnom festivalu u Prištini, Polip, Ćendra multimedia je pozvala Maleševićevu da učestvuje u panel diskusiji o slobodi i rodu i da čita isečke iz njene knjige. Odabrani delovi koji su pročitani su uspeli da zaintrigiraju radoznalost čitalaca koji su, između ostalog, iskazali potrebu da knjigu treba prevesti.\nPriča je sada prevedena na albanski i publikovana zahvaljujući Ćendra multimedia iz Prištine. Ova priča Didarje Dukađini dolazi u vreme gorkih političkih događaja, bavljenja prošlošću i nama samima, kao društva i nacije. Ova knjiga podstiče čitaoca da putuje kroz vreme i čita se u jednom dahu. Napisan u prvom licu jednine, ovaj narativ podstiče diskusiju o istoriografiji, makro i mikroistoriji, feminističkoj usmenoj istoriji, društvenoj istoriji, kolektivnom sećanju, socijalizmu, feminizmu i patrijarhatu, kao i (albansko-srpskim) međuetničkim odnosima u socijalističkom periodu.\nDidarjina priča nudi mogućnost uviđanja različitih tački gledišta u odnosu na one koje su generalno dominantne. Posle mnogih detaljnih intervjua sa Didarjom, koristeći metodologiju usmene istorije, Malešević oblikuje Didarjine priču sa sekvencama iz detinjstva (pre Drugog svetskog rata), adolescencije (posle Drugog svetskog rata), njene karijere i njenih ideala o komunističkoj ženi (tokom sedamdesetih) i njeno otuđenje od javnog života (na kraju osamdesetih i tokom devedesetih). Kroz ovu istoriju i različite događaje i situacije, “Didarja” istražuje razvoj socijalističke savremenosti, posebno u odnosu na rodnu emancipaciju i, konačno, period politizacije i eskalacije međuetničkih napetosti. Knjiga na površinu dovodi majstorstvo sprovođenja intervjua i pisanja na takav način da se otkriva ličnost i stav subjekta. Didarjina životna događanja — koja prevazilaze lične, društvene i političke nivoe — naglašavaju koristi od metodologija istraživanja u oblasti humanističkih nauka. To je kontekst u kom čitam knjigu.\nNa Kosovu je istoriografija posle Drugog svetskog rata karakterizovana političkom ideologijom toga vremena i uglavnom je reč o istoriji pravljenoj odozgo-nadole. Istoriografija je najviše bila zaokupirana krupnim temama, pa su tako mikroistorija, istraživanje istorije društva i istorije svakodnevice (alltagsgeschichte) bili smatrani nezanimljivim. (Međutim, pomenuo bih ovde napore istoričara Sadule Brestovcija koji je sedamdesetih godina predlagao uvođenje narativnih izvora u istraživanje istorije.) Istoričari, albanolozi, etnolozi i demografi, uglavnom grupisani zajedno u Institutu albanologije u Prištini, suočavali su se sa raznim oblicima političke represije. U skladu sa komunističkom ideologijom i pod pritiskom vlade, nekoliko životnih činjenica tokom Drugog svetskog rata je, generalno govoreći, zanemareno; na primer, otvaranje prvih škola na albanskom jeziku i radija na albanskom. Pored takvih izbegavanja, u poređenju sa istraživanjima u ruralnim područjima, tek malo pažnje je posvećeno urbanom segmentu društva, takozvanim šeherljinjima (sheherlinj, tursko şehirli – urbano). Burču Akan Elis, u svojoj knjizi “Shadow Genealogies: Memory and Identity Among Urban Muslims in Macedonia”, tvrdi da je karakteristika šeherljija ta da su se identifikovali na osnovu svog urbanog statusa, svoje višejezičnosti i društvenog identiteta, umesto na osnovu identitetskih konstrukata koji su zasnovani na nacionalnoj državi ili domovini kojoj su pripadali.\nŽene, bez obzira na svoj doprinos, bilo na državnom nivou ili u preobražavanju društva, i dalje nedostaju u istoriji.\nMogla bih reći da šeherlji sa Kosova dele ove osobine. Međutim, razlika je, možda, u tome što su mnoge porodice iz ovog segmenta bile uključene u nacionalističke organizacije poput Narodnog fronta (Balli Kombetar) ili Nacionalne demokratske albanske partije (Partia Nacional Demokratike Shqiptare). Neki od ovih ljudi koji su bili na rukovodećim položajima tokom Drugog svetskog rata proganjani su ili ubijani.\nDetinjstvo Didarje, koja je pripadala ovom segmentu, kao i narativi ove vrste generalno, otkrivaju segmente društvenog života u određenom periodu, ili određene geografske lokacije, čime se sugeriše veća kulturološka raznolikost nego što je to zabeleženo.\nU pokušaju da ostvare ravnopravnost klasa posle Drugog svetskog rata, šeherljije, ili drugi društveni segmenti koji su smatrani nosiocima turskog nasleđa, smatrani su “reakcionarnima” i “nazadnima” u odnosu na društveni napredak koji je komunizam promovisao. Kao dodatak osamdesetim godinama, kada su političke napetosti došle na površinu, devedesetih se desio vrhunac politizacije istorije. Istorija je korišćena manje kao naučna rasprava, a više kao političko oruđe; ponekad je bila svođena na autohtonost naroda, ponekad je predstavljala pokušaj da se vežba politička moć, a ponekad da bi se legitimizovalo prisustvo određenih naroda na određenim mestima. U tom smislu, marginalizovane grupe, sve dok nisu predstavljale političke protivnike, ostale su u senci.\nPosle rata na Kosovu 1999, zbog manjka mikroistorije i istraživanja društvene istorije (gde se pažnja usmerava na marginalizovane grupe), ili zbog nedostatka feminističke usmene istorije (u kojoj su lične priče, lična osećanja i lični memoari i događaji u centru pažnje), stavovi društva prema istoriji su podeljeni na nekoliko nedeljivih blokova. Protagonisti socijalističkog perioda, bilo kao deo vlade ili članova podzemnog otpora Ilegalja, stavljeni su u okvire koji su, često, previše uski da bi obuhvatili čitav set klasnih i političkih dinamika u tom periodu. S druge strane, naučna istraživanja u oblasti istorije ne obuhvataju detaljisan pristup ili fokus po pitanju marginalizovanih grupa, na primer, žena. Uz pomoć klasičnih metoda sprovođenja istraživanja, kao što je pregledanje zvaničnih dokumenata i arhiva, čovek može da pronađe samo jedan sloj istorije.\nOd ličnih priča i privatnih arhiva (fotografije, memoari, itd.), mogu se pronaći novi putevi za otkrivanje događaja i fenomena koji imaju društvene, političke i kulturne dimenzije van okvira Kosova. Žene, bez obzira na doprinos koji daju, bilo na državnom nivou ili u preobražavanju društva, i dalje nedostaju u istoriji. Posle rata 1999. na Kosovu, veći deo pisanja istorije ticao se istorije određenih dela i junaštva (uglavnom onih u kojima su akteri muškarci), sporazuma o političkom oslobađanju i političkog i društvenog aktivizma. Pored pojedinačnih izuzetaka, feministička perspektiva nije deo metodologije koja se primenjuje u naučno istorijskim istraživanjima, kao što ni gorenavedene metodologije, čini se, ne izazivaju interesovanje u akademskim krugovima.\nSocijalistička rodna emancipacij\nU odnosu na patrijarhat, sociolog Goran Terborn, u svojoj knjizi “Between Sex and Power: Family in the World”, tvrdi da su se najveće promene koje su uzdrmale osnove patrijarhalnog društva desile tokom i posle Drugog svetskog rata, kao i posle 1968; kroz promene zakonodavstva, komunizam je svrgao mnoge aspekte patrijarhalne dominacije. U Jugoslaviji je, u ovom smislu, bio aktivan Antifašistički front žena (AFŽ), u kom je Didarja bila aktivna članica kosovskog ogranka. Period posle Drugog svetskog rata je obeležen dvema važnim kampanjama (između ostalog): ukidanje vela (ferexhja ili çarçafi i peçe) i kursevi književnosti.\nObe kampanje su naišle na otpor kod “reakcionarnih snaga”. U svojim počecima 1946, kampanja protiv nošenja vela nije bila uspešna, jer nisu bili samo muškarci ti koji su se protivili kampanji, već i žene koje nisu mogle da zamisle izlazak u javnost bez vela. Istoričarka Drita Gunga Bakija, u svom članku “Velovi na Kosovu” (Heqja e carcafit dhe e peces ne Kosove) objavljenom u Časopisu istorije (Journal of History) 1983, napisala je da su popularni slogani upozoravali na to da će nam “uklanjanjem vela one nama oduzeti naše bele kapice [plis]”, dok je kod Srba važio slogan: “Albanci su dosta gledali nepokrivene srpske žene, sada je na nas red da vidimo Albanke bez vela”. Marta 25. 1951, zakon koji je zabranio veo i bilo koju vrstu prekrivanja lica usvojen je, pa je kršenje ovog zakona bilo kažnjivo sa dve godine u zatvoru ili sa 20.000 dinara. Didarja, koja je dobila zadatak da radi u ovim područjima Opolja i Gore, priseća se: “S današnje tačke gledišta, na primer, čudim se kako je ovaj čin uklanjanja vela uopšte bila uspešna — ove stvari su uzdrmale čitav sistem vrednosti, tradiciju i zakone u skladu sa kojima su ljudi vekovima živeli”.\nUprkos radu kampanja i uspehu koji su dostigli, iako je socijalizam uspeo da žene načini delom javne sfere, on nikada nije uspeo da od muškaraca napravi deo privatne sfere — sa, na primer, podelom kućnih poslova. Na primer, ženski časopis “Kosovarja”, od svoje prve publikacije do početka devedesetih (u knjizi “Didarja”, godina je pogrešno zapisana kao 1972), uprkos opštim ciljevima emancipacije žena i promocije uspešnih žena, zastupala je opšte ubeđenje da je dužnost žene da se brine o deci i kući. Bez obzira na napore u pravcu emancipacije, socijalistički model savremene porodice (porodice sa decom) i obrazovanje žena nisu apriori značili (ali i dalje ne znače) da muškarci preuzimaju svoju polovinu odgovornosti za kućne poslove i vođenje računa i brige o detetu. U tom smislu, Didarja je kazala: “Od početka, nekako se shvatalo da je to samo moje zaduženje, a ne zajedničko zaduženje, vođenje računa o tome da kuća bude čista, da je odeća oprana, da svaki dan treba da imamo nešto toplo za ručak i da bude ‘spremno za jelo’… Mislim da ni on ni ja nismo mislili da bi nešto u tom smislu trebalo da se osavremeni, da ne možemo biti ravnopravni sve dok postoji ova patrijarhalna podela rada, jer od toga sve i zaista počinje”.\nKoncepti roda su se i dalje delili na osnovu biološkog determinizma, uz pomoć kog su i poslovi podeljeni. U javnoj sferi, kako objašnjava Didarja, direktni otpor većoj inkluziji žena na rukovodeće položaje nije potekao od naroda, već od vladinih struktura vlasti u kojima muškarci dominiraju. Neke od zaposlenih žena, jer je bilo teško baviti se poslom i na radnome mestu i kod kuće, zaposlile su druge žene da im pomognu u kućnim poslovima. Socijalistički aspekt u tom smislu je bio taj da su žene koje su pomagale imale socijalno osiguranje koje im je poslodavac plaćao, što je praksa koja bi i danas trebalo da postoji.\nOtuđenje i udaljenje od javnog života\nBez obzira na napredak ostvaren tokom socijalističkog perioda, pogoršavanje političke situacije na Kosovu je počelo odmah posle 1981. Sredinom osamdesetih, nezadovoljstvo i međuetničke napetosti su ubrzano izranjali na površinu. Štaviše, srpski mediji su postali katalizatori nacionalizma. U periodu u kom je sve bilo podeljeno na etničkoj osnovi i kada je sve bilo pojednostavljivano i svođeno na “crno i belo”, priča Didarje pokazuje sivu zonu između ova dva. Ova priča uspeva da uništi redukcionističke okvire etničke pripadnosti, što je okvir u kom je i sama priča funkcionisala u to vreme. Kroz pejzaž koji priča predstavlja, mi vidimo šta je značilo biti neopredeljen i ne hteti da budeš deo određenog nacionalističkog bloka. Pre početka rata na Kosovu, na zahtev svoje dece, Didarja, zajedno sa svojim suprugom, preselila se u Beograd. U tim godinama, Didarja je pokušala da popuni prazninu: “Ponekad poželim da se prošetam ulicama Prizrena, čak potajno, skrivena iza vela, kao ranije, kako me niko ne bi poznao. Ali sam se ubrzo vratila, znam da to nije moguće. Tvrđavu u Prizrenu sam zamenila beogradskim Kalemegdanom i to nije toliko loše — ta dva nisu isto, ali više ništa nije isto. Posle svega što se desilo, mogu da kažem da mi mnogo znači da su naše rodbinske veze i višegodišnja prijateljstva, uprkos uništenim međuetničkim odnosima, ostali nedirnuti”.\nKnjige poput “Didarje”, baš kao autobiografija Bekima Fehmiua iz 2011, “Blistavo i strašno” (E shkelqyeshme dhe e tmerrshme), omogućavaju nam da bolje vidimo živote ljudi koji su živeli u nedavnoj prošlosti. One nam nude mogućnost posmatranja i shvatanja pluralizma, značenja određenih tema u određenim periodima, ili određenih pojedinaca, aktera tih vremena. Posledično, ovakav način posmatranja i razumevanja omogućuje realnije suočavanje sa bolnom prošlošću. Priča poput Didarjine, ili rad etnološkinje Malešević, obogaćuju mozaik istraživanja istorije i kulture u periodu socijalizma u jugoistočnoj Evropi.\nOvaj članak je verzija pogovora knjige “Didarja: životna priča jedne Prizrenke”. Promocija knjige “Didarja” biće održana u 19.00 u četvrtak (20. oktobar) u bioskopu Lumbardi u Prizrenu, u organizaciji Ćendra multimedia i Fondacije Lumbardi. Diskusiju sa autorkom knjige, Miroslavom Malešević, i njenim prevodiocem, Škeljzenom Malićijem, vodiće Eljife Krasnići.\nDodatna literatura za čitanje:\nO autoru/ki Elife (Eli) Krasnići – socijalni antropologčlan/osnivač Alter Habitusa – Institucija za Istraživanje Društva i Culture.


PU Zvornik: U oktobru registrovano 65 krivičnih djela i 51 saobraćajna nezgoda - Zvornicki.ba\nPU Zvornik: U oktobru registrovano 65 krivičnih djela i 51 saobraćajna nezgoda\nDanas je održana redovna konferencija za štampu Policijske uprave Zvornik na kojoj su predstavljeni rezultati rada za oktobar mjesec. Zamjenik načelnika Policijske uprave Zvornik Vladan Vasilić ocjenio je da je stanje bezbjednosti u oktobru mjerecu na području ove policijske uprave bilo zadovoljavajuće.\nMladen Savić, načelnik Sektora kriminalističke policije u Policijskoj upravi Zvornik rekao je da je u oktobru ukupno registrovano 65 krivičnih djela, što je za osam više nego u istom mjesecu prošle godine. „Od ukupnog broja 55 krivičnih djela bilo je iz oblasti opšteg kriminaliteta, četiri iz oblasti zloupotrebe opojnih droga, po tri iz oblasti privrednog kriminaliteta i bezbjednosti javnog saobraćaja“, rekao je Savić.\nZbog izvršenja ovih krivičnih djela nadležnim tužilaštvima podnijeto 57 izvještaja protiv 67 lica, među kojima je bilo 27 povratnika u činjenju krivičnih djela, dok maloljenih lica nije bilo, rekao je Savić\nI na ovoj konferenciji tema su bili migranti. Na području Policijske uprave Zvornik u oktobru registrovana su 152 migranta, što je u odnosu na isti period prošle godine više za 52 migranata, rekao je načelnik Sektora policije Dražan Erkić. On je naglasio da s isključivo radi o licima muškog pola od kojih je 17 lica bilo maloljetno. Iz Avganistana je došao 51 migrant, iz Iraka i Maroka po 22, iz Sirije 21, dok su ostali iz zemanja Bliskog Istoka. Kao ni prethodnih mjeseci ni u oktobru nije registrovano ni jedno prekršajno, ni krivično djelo koje su počinili migranati . Migranti nisu bili ni žrtve krivičnih djela na području koje operativno pokriva Policijska uprava Zvornik, rekao je Erkić.\nOn je dodao da je u oktobru od ukupno 51 saobraćajne nezgode, 17 bilo sa povrijeđenim licima, od kojih je jedna sa poginulim licem, šest sa teško povrijeđenim, 10 sa lakše povrijeđenim licima, dok su ostale saobraćajne nezgode bile sa materijalnom štetom.\n„Policija je u oktobru kontrolisala 750 vozača i vozila, izdala 1.025 prekršajnih naloga,tekođe je iz saobraćaja isključila 56 vozila i 20 vozača, od kojih šest vozača zbog vožnje pod dejstvom alkohola“, rekao je Erkić.\nNačelnik Sektora policije Dražan Erkić je dodao da su četiri vozača isključena iz saobraćaja zbog odbijanja da se podvrgnu testu na prisutvo opojnih droga, dok je jedan vozač isključen jer je bio pozitivan na opojne droge.


Svakodnevne loše navike nose rizik po naše zdravlje, ako ih se ne možemo odreći – pokušajmo umanjiti štetu - Portal 072info\nStručnjaci neprestano rade na tome da se smanji stopa povreda i smrtnosti od saobraćajnih nezgoda, pa danas imamo sigurnosne pojaseve, vazdušne jastuke, sve savršenije kacige, a nijedno vozilo ne može ući u upotrebu ako ne prođe najstrože testove. Također, tu su i stroge kazne za vozače koji ne poštuju propise ili pijani sjedaju za volan, prilagođavanje ograničenja brzine, znaci na putevima i ostale metode regulacije saobraćaja, kao i ulaganje u obrazovanje svih učesnika u saobraćaju, te rigorozna obuka za vozače.\nS obzirom na to da je seks aktivnost koje je malo ko spreman se odreći, neophodno je poduzeti sve mjere kako bi se izbegle potencijalno štetne posljedice. Zato je pri svakom iole rizičnom seksualnom odnosnu važno koristiti kondom kao prvu liniju zaštitu od najvećeg broja spolno prenosivih bolesti, kao i neželjene trudnoće. Također, mladim djevojkama i mladićima savjetuje se da prime vakcinu koja će ih štititi od najopasnijih virusa iz HPV grupe koji mogu izazvati rak grlića materice, ali i drugih vrsta kancera.\nPrethodni članakTulić poručio Izetbegoviću: Izgubio sam obje noge od granate srpske vojske, a nikad nisam ni pomislio ono što si ti rekao\nSljedeći članakJednostavan trik s kojim možete spavati bolje i duže tokom noći