JOŠ 11 DANA ZA REGISTRACIJU ILI PREDAJU ILEGALNOG ORUŽJA · Kraljevo.online\nNASLOVNA VESTI JOŠ 11 DANA ZA REGISTRACIJU ILI PREDAJU ILEGALNOG ORUŽJA\nJOŠ 11 DANA ZA REGISTRACIJU ILI PREDAJU ILEGALNOG ORUŽJA\nKraljevo – Građani Srbije koji poseduju ilegalno oružje imaju mogućnost još 11 dana da ga registruju ili predaju policiji bez zakonskih posledica, a ko to ne bude učinio, suočiće se sa ozbiljnim zakonskim posledicama.\nGrađani su do sada predali ukupno 3.587 komada oružja, među kojima je i 114 automatskih pušaka, 14 automatskih pištolja, četiri ručna raketna bacača „zolja“, 518 bombi i eksplozivnih sredstava, kao i 78.534 komada municije različitog kalibra.\n„Ovo je važna stvar. Ogromna količina oružja koje se nalazi na Balkanu u ilegalnom posedu treba da se preda i zato apelujem na građane da ne rizikuju zatvorske kazne koje sud može da im odredi“, rekao je Nebojša Stefanović, ministar policije. On je dodao da je policija pojačala kontrole, kao i da će ministru pravde Nikoli Selakoviću predložiti da se pooštri kaznena politika.\n„A i novi zakon o oružju i municiji, koji je donela Skupština Srbije, podrazumeva oštrije sanckije za sve koji imaju oružje u ilegalnom posedu. Nadam se da je to dovoljna činjenica da zastraši sve koji imaju takvo oružje ili nameravaju da ga iskoriste za krivično delo“, rekao je Stefanović.\nMinistar je dodao da je počela akcija policije oduzimanja oružja počiniocima i potencijalnim počiniocima nasilja u proodici.\nAkciji promovisanja legaliacije oružja prisustvovala je i koordinatorka Programa Ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP) u Srbiji Irena Vojčakova Solorano koja je istakla da je ta inicijativa veoma značajna jer će omogućiti mirno društvo.\n„Ako se oružje ne preda ne možemo da imamo mirno društvo, zato molimo sve da sarađuju kako bismo imali mirnu budućnost u Srbiji“, poručila je Solorano.\nZamenik šefa Delegacije Evropske unije u Srbiji Oskar Benedikt poručio je da su brojni zločini koji su se dogodili u poslednje vreme pokazatelj da nije bezbedno držati oružje kod kuće, i izrazio nadu da će se građani odazvati na apel ministra policije da vrate ili legalizuju oružje.


Podnesene krivične prijave protiv više od 50 osoba zbog krivičnih djela u GRAS-u - Sarajevska sehara\nPodnesene krivične prijave protiv više od 50 osoba zbog krivičnih djela u GRAS-u\nIz Ureda navode kako su od nadležnih organa i institucija pribavili veliki broj relevantnih podataka i informacija, te izvršili pregled i analizu dokumentacije.\nKažu da se radi o složenom i obimnom predmetu, tako da je postupak provjera trajao duži vremenski period.\nIz Ureda za borbu protiv korupcije ističu kako su, zbog uočenih nepravilnosti iz oblasti koje su propisane zakonodavstvom Bosne i Hercegovine, podnijeli krivičnu prijavu i Tužilaštvu Bosne i Hercegovine koja se odnosi na GRAS.\nTužilaštvo BiH nije do objave teksta odgovorilo na upit BIRN-a BiH o ovoj prijavi.\nTags: Gras, krivične prijave\nZastupnik u Skupštini KS Dževad Poturak operisao srce\nI ovako desetkovani Zmajevi sada još više ranjeni, još tri pozitivne osobe


Organizatori niškog protesta se ograđuju od političara - Nedeljnik\nOrganizatori niškog protesta se ograđuju od političara\nPokret mladih "Za Niš bez straha" zakazao je protest za 11. januar od 18 sati na Trgu kralja Milana\nZbog protesta koji je za 5. januar najavio profesor Saša Živić, a koji je podržao lider Nove stranke Zoran Živković, Pokret mladih “Za Niš bez straha” dodao je još jedan zahtev - da se zabrani bavljenje politikom “svima koji su u poslednjih 30 godina ‘usrećili’ Niš i Nišlije”, prenose Južne vesti.\nPremda je Živić lični protest zakazan za 5. januar, najavio pre nego što je to za 11. januar učinio Pokret mladih “Za Niš bez straha”, ovaj Pokret se ograđuje od njega i naziva ga "kontramitingom".\n"Žalosni pokušaj da se sutra napravi kontramiting pomoći će samo nama koji smo istinske žrtve ovog sistema da autentično izrazimo svoje nezadovoljstvo i da se ogradimo od onih političkih grupa i ličnosti koje su Nišlijama već pokazale šta mogu i znaju, a sada bi da ponovo politički profitiraju na muci Nišlija", naveli su juče rganizatori protesta.\n"Sve ovo opravdava našu ideju da se u devet zahteva naseg protesta unese i deseti zahtev, a to je zabrana bavljenja politikom svima koji su u poslednjih tridesed godina 'usrećili Niš i Nišlije'", , prenose Juzžne vesti reči organizatora.\nZa koga pored Nove stranke organizatori smatraju da su nedostojni bavljenja politikom, novinari Južnih vesti nisu uspeli da saznaju, jer se organizator protesta, nije javljao na telefon, niti odgovarao na poruke.\nPodsetimo, skup "1 od 5 miliona" koji je krenuo iz Beograda, od naredne nedelje proširiće se i na Niš. Njega organizuje Pokret mladih "Za Niš bez straha" i zakazan je za 11. januar od 18 sati na Trgu kralja Milana.\n"Protest su pored Nove stranke, od koje se organizatori ograđuju, podržali i Savez za Srbiju, kao i Pokret Dosta je bilo", navode Južne vesti.


Lideri regiona na proslavi Vučićeve inauguracije\nMladen Ivanić, Tamara i Aleksandar Vučić, Kolinda Grabar Kitarović, Đorđe Ivanov i Milorad Dodik na prijemu u Palati Srbija (foto RFE)\nObilaskom salona Palate "Srbija" završen je tročasovni prijem povodom stupanja Aleksandra Vučića na dužnost predsednika Srbije. Na prijemu je bilo nekoliko hiljada zvaničnika i crkvenih velikodostojnika iz Srbije i sveta, medju kojima predsednici Hrvatske, Makedonije i Crne Gore, kao i sva tri člana Predsedništva Bosne i Hercegovine. Vučić je sa suprugom Tamarom dočekao goste na ulazu u Palatu "Srbija".\nU Palati Srbija večeras je održana svečanost povodom stupanja Aleksandra Vučića na dužnost predsednika Srbije - pred velikim brojem zvanica iz regiona, Evrope i sveta on je poručio da je Srbija spremna da se menja iznova i svakog dana i da ne sanja više neprijatelje, nego na javi stvara prijatelje.\nNa svečanom prijemu Vučić je kao najpreči zadatak istakao izgradnju dobrih odnosa sa komšijama, a govoreći o odnosu prema velikim silama on je rekao da Srbija neće provaliju u odnosima sa njima. Srbija se, kako je rekao, nalazi na evropskom putu i tu želi da ostane i pripada društvu uređenih zemalja:\nGradimo dobre odnose sa zapadnim svetom posle decenije problema, uključujući vrlo dobre odnose sa SAD, rekao je Vučić i dodao da se Srbija istovremeno ponosi činjenicom da je Rusija, ne samo tradicionalni prijatelj, već i zemlja sa kojom bilateralni odnosi jačaju. On je rekao i da su za Srbiju otvorene nove mogućnosti u stvaranju odličnih odnosa Kinom i drugim zemljama širom seta koji su u proteklih 30 godina zaboravljeni.\nGovoreći o odnosima u regionu, Vučić je pred zvanicama na prijemu istakao da ne moraju da se prave nove Jugoslavije, ali da će radeći zajedno postići najbolji rezultat.\n"Nije dovoljno to što nam je rast prosečno veći od rasta zemalja Evropske unije, jer nam je zaostajanje mnogo veće od toga, rekao je Vučić i dodao da nikakav napredak ne može da se postigne ako se ne obezbedimo mir i stabilnost, naglasio je Vučić:\nInače, na večerašnju svečanost je prema protokolu pozvano 5.000 gostiju - na prijemu su bili predsednici država regiona, predstavnici EU i mnogih država Evrope i sveta, a ceo događaj je pratilo više stotina novinara.


PKS-RPK: Kako podržati mala i srednja preduzeća u 21. veku? – RTV Brus\nPKS-RPK: Kako podržati mala i srednja preduzeća u 21. veku?\nOdgovori na ova, ali i brojna druga pitanja preduzetnike očekuju u Regionalnoj privrednoj komori Rasinskog upravnog okruga Kruševac, na tematskom sastanku Parlamenta privrednika – besplatnoj radionici na temu: KAKO PODRŽATI MALA I SREDNJA PREDUZEĆA U 21.VEKU u Regionalnoj privrednoj komori Rasinskog upravnog okruga u Kruševcu, 22. oktobra sa početkom u 12 sati.\nOvaj događaj deo je biznis karavana koji zajedno organizuju Privredna komora Srbije – Regionalna privredna komora Rasinskog upravnog okruga i kompanija Vip mobile.\nSkup je namenjen svim predstavnicima malih i srednjih preduzeća koji žele da otkriju nove poslovne prilike, upoznaju potencijalne poslovne partnere i saznaju kako da iskoriste digitalizaciju da njihov posao raste i razvija se.\nTreći javni poziv za IPARD podsticaje\nInflacija u skladu s očekivanjima\nINFORMACIJE O KORONA VIRUSU – 23.01.2021.\nRadovi na putnom pravcu Kriva Reka – Kopaonik\nDrugi krug nagradne igre “ Uzmi račun i pobedi“


Nike Air Vapormax EVO ženske lifestyle patike stavljaju Air Max DNK pod mikroskop, prikazujući prepoznatljive karakteristike sedam Nike ikona.\nOd završnih slojeva sa šavovima, preko klasičnih detalja pa do neverovatne udobnosti i stila 90-ih godina, ove patike spajaju sve neophodne detalje vaših omiljenih Air Max patika u jedan model. Uzimajući elemente od Air Max generacija, uključujući 90, 93, 96, Air Max Plus, Tuned 99, Solas i 180+, ove patike spajaju istoriju i inovacije, i donose ono najbolje. Prvobitno dizajnirane za trčanje, VaporMax nudi laganu udobnost stopalima. Gornjište kombinuje kožu, mrežasti materijal i sintetiku, za prozračni i lagani osećaj koji traje. Strateški postavljeni gumeni delovi na đonu pružaju višestruko prianjanje i izdržljivost. Plišani penasti srednji đon nudi komfor i neverovatnu udobnost. Novi Evo logo kombinuje detalje koji odaju počast svakom od sedam Air Max stilova, za moderan izgled.


Poručio Dodiku: Bezobrazno kritikovati onog ko vas hrani – Banjaluka24\n– Кritikovati i podrugljivo savjetovati onoga ko vas hrani, a Republika Srbija je mnogo puta nahranila Republiku Srpsku, je u najmanju ruku nekorektno i bezobrazno – rekao je gradonačelnik Banjaluke Draško Stanivuković komentarišući izjave člana Predsjedništva BiH Milorada Dodika o saradnji sa predsjednikom Srbije Aleksandrom Vučićem.\n– Republika Srpska ne dijeli mišljenje ovog čovjeka (Milorada Dodika), ja se ograđujem od njega. Niko nema ekskluzivno pravo da se samo on sastaje sa predsjednikom Srbije, kao niti bilo kim drugim zvaničnicima, pa tako ni srpski član i predsjedavajući Predsjedništva BiH, gospodin Milorad Dodik. I ja sam Srbin i predstavljam najveći grad u Republici Srpskoj i imam pravo na sastanke i nove saradnje- istakao je Stanivuković.\n– Saradnja Republike Srbije i Republike Srpske, Banjaluke i Beograda, kao i drugih gradova je nadživjela mnoge predstavnike, nadživjeće i sve nas. Vremena kada je Milorad Dodik jedini imao pravo da se sastaje sa zvaničnicima Srbije i jedini imao otvorena vrata ove zemlje su prošlost – poručio je Stanivuković.


Politika - datum: 2019-11-14 MILAN KNEŽEVIĆ O IZJAVAMA CRNOGORSKIH FUNKCIONERA O IDEJI „MALI ŠENGEN” Podgorica protiv ideja iz Beograda\nUmjesto da ideja o „Malom Šengenu” i stvaranju trgovinske unije na Balkanu dobije punu podršku zvanične Crne Gore, dogodila se uobičajena konfuzija u saopštavanju stavova na relaciji Vlada – predsjednik države, kazao je Milan Knežević, predsjednik Demokratske narodne partije i člana predsjedništva Demokratskog fronta (DF).\nKako je kazao, prvo je Duško Marković i samu najavu o povezivanju balkanskih država koje nisu članice EU kategorički odbacio kao stvaranje nove Jugoslavije, zatim je prije nekoliko nedjelja predsjednik države Milo Đukanović saopštio da je Crna Gora zainteresovana za svaku regionalnu inicijativu, da bi ministar ekonomije Dragica Sekulić nedavno objasnila da smo mi, u stvari, već u EU, ali se to ne vidi.\n– Nakon što je predsjednik Francuske Emanuel Makron jasno poručio da je proširenje EU mrtav proces, da se NATO nalazi na samrti, djelovi zvanične Crne Gore još snažnije srljaju u stupidnim floskulama o nekakvom liderstvu u regionu. Ako smo u nečemu lideri u regionu, onda je to u izvozu narkotika, hiperprodukciji afera i privatizovanju državnih resursa. A posebna je disciplina nacionalna frustriranost i opterećenost Srbijom, koja je inicijator ideje o „Malom Šengenu”. Da su ovu ideju predložili Ramuš Haradinaj i Aljbin Kurti, nemam dilemu da bi režimska Crna Gora glavačke uletjela u nju. Zato me i ne čudi što jedino Priština i Podgorica „Mali Šengen” proglašavaju za projekat Velike Srbije. Kao što me ne čudi i što Vlada Crne Gore ne predlaže nikakvu alternativu za ozbiljne geopolitičke promjene koje potresaju svijet. Zasad je samo izvjesno da će zvanična Crna Gora biti protiv svake inicijative koja bude dolazila iz Beograda, iako većinski narod smatra neophodnim svaki vid povezivanja sa Srbijom– rekao je Knežević.


STRAZHITE I BANSKO I Leto 2022\nGlavna strana BUGARSKA BANSKO STRAZHITE\nHotel Stražite se nalazi oko 400m od ski lifta i par minuta hoda od centra grada. Ovaj elegantan hotel je kombinacija tradicionalne bugarske arhitekture, dok udobnost, gostoprimljivost i prijatna atmosfera osvajaju goste već na prvom koraku. Hotel je idealna polazna tačka za sve ljubitelje skijanja i onih koji bi da uživaju u centru grada.\nOvaj elegantan hotel je kombinacija tradicionalne bugarske arhitekture, dok udobnost, gostoprimljivost i prijatna atmosfera osvajaju goste već na prvom koraku. Hotel poseduje: recepciju, restoran, loby bar, sef na recepciji (uz doplatu), Wi-Fi internet, ski depo, parking (do popune mesta), konferencijsku salu, fitness, bazen, parno kupatilo, saunu, relaks sobu, kuglanu, bilijar.\nHotel ima organizovan transfer do gondole prema rasporedu hotela. Sve sobe i apartmani poseduju: odgovarajući broj ležajeva, TV, telefon, mini-bar, Wi-Fi internet, kupatilo sa kadom ili tušem, fen za kosu. Neke sobe imaju i terasu. Sobe i apartmani imaju još i fotelju ili sofu na razvlačenje.


Cerar: Nova vlada SLO neće odstupiti od arbitražne odluke\nTanjug 4. septembra 2018. 16:08\nLJUBLJANA – Slovenački tehnički premijer Miro Cerar i budući ministar spoljnih poslova u novoj koalicionoj vladi Marjana Šarca, izjavio je danas pred parlamentom da će se i kao ministar zauzimati za kontinuitet spoljne politike, pa i kada je reč o graničnom sporu sa Hrvatskom za koji smatra da je rešen arbitražnom odlukom.\nKako je rekao, nova slovenačka vlada neće odstupiti od stava da Hrvatska mora da primeniti arbitražnu odluku, prenosi Hina.\n„Mi od svojih stavova nećemo odstupati“, rekao je Cerar na saslušanju pred parlamentarnim odborom za spoljnu politiku gde je održao izlaganje kao kandidat za novog šefa diplomatije i odgovarao na poslanička pitanja.\nIpak, dodao je Cerar, zalagaće se za dobrosusedske odnose sa svim susednim državama, pa tako i s Hrvatskom sa kojom dopušta i dijalog, ali ne o „meritumu arbitražne odluke koju treba primeniti“.\n„Slovenija je svoje obveze iz arbitražnog sporazuma ispunila i započela sa implementacijom arbitražne presude, a Hrvatska to nije učinila“, rekao je Cerar.\nKako je ocenio, Hrvatska nepriznavanjem i nesprovođenjem arbitražne odluke, koju Slovenija smatra definitivnim rešenjem graničnog pitanja, krši međunarodno pravo, a po uverenju Slovenije i evropsko pravo, zbog čega ju je odlazeća vlada pred kraj svog mandata tužila sudu EU-a u Luksemburgu.\nCerar smatra da čak i ako sud u Luksemburgu odbije slovenačku tužbu, to neće dovesti u pitanje valjanost arbitražne presude.


Web portal za zaštitu potrošača Web portal za zaštitu potrošača – Personal magazin\nWeb portal za zaštitu potrošača\nZaštita potrošača predstavlja veoma važnu i dinamičnu oblast u okviru modernih država, čiji se razvoj zasniva na tržišnim prinicipima i idejama socijalne odgovornosti i pravičnosti. Uzimajući u obzir navedeno, 2007.…\nZaštita potrošača predstavlja veoma važnu i dinamičnu oblast u okviru modernih država, čiji se razvoj zasniva na tržišnim prinicipima i idejama socijalne odgovornosti i pravičnosti. Uzimajući u obzir navedeno, 2007. godine formiran je Odsek za zaštitu potrošača.\nPrepoznajući zaštitu prava potrošača kao jedan od značajnijih preduslova za razvoj modernog i pravičnog demokratskog društva, 2009. godine Odsek je prerastao u Odeljenje za zaštitu potrošača u okviru Ministarstva poljoprivrede, trgovine, šumarstva i vodoprivrede.\nU skladu s tim, sa ciljem da sve zainteresovane strane, na najbrži i najbolji mogući način, budu obaveštene o relevantnim pitanjima iz pomenute oblasti, kao i o vladinim i nevladinim institucijama kojima se mogu obratiti, Odeljenje za zaštitu potrošača pokrenulo je internet potral Zaštita potrošača.\nWeb portal za zaštitu potrošača was last modified: June 1st, 2012 by Redakcija\npotrošačiWeb portalzaštita potrošača\nRATEL imenovan za telo za ocenjivanje usaglašenosti RiTT opreme\nIran kreirao novi virus koji hara kompjuterima širom sveta?


ROEPK provjerava prijave o broj ilegalnih antena i operatera mobilne telefonije na sjeveru Kosova | Kosova.info\nDom|Vijesti|Ekonomija|ROEPK provjerava prijave o broj ilegalnih antena i operatera mobilne telefonije na sjeveru Kosova\nROEPK provjerava prijave o broj ilegalnih antena i operatera mobilne telefonije na sjeveru Kosova\nRegulatorni organ za elektronske i poštanske komunikacije (ROEPK /ARKEP) primio je neke uznemirujuće informacije da je povećan broj antena i neovlašćenih operacija operatera mobilne telefonije na severu Kosova i u nekim drugim delovima Kosova.\nS druge strane, Regulatorni organ za elektronske i poštanske komunikacije (RPEPK), nastavlja da kažnjava Telekom Kosova sa 5 hiljada evra svakog meseca zbog nesprovođenja državnog koda +383.\nOvo je za KosovaPress rekao predsednik odbora ROEPK-a Nazim Rahimi, o čemu je naveo da su formirali jedinicu za njihovu verifikaciju koja se očekuje sledeće nedelje u tom delu Kosova.\n„Sa punim uverenjem potvrđujem da na teritoriji Republike Kosovo nemamo nelegalno poslovanje mobilnih operatera od Briselskog sporazuma 2015. Međutim, ovih dana smo prihvatili neke informacije koje su povećale zabrinutosti i formirali jedinicu koja će uskoro verifikuje celokupnu teritoriju Republike Kosovo, uključujući merenja koja će se vršiti na severu Kosova. Pojavile su se informacije koje izazivaju zabrinutost da je povećan broj antena i neovlašćenih operacija i tako dalje da ćemo ih provjeriti i izaći sa službenim stavom nakon mjerenja i provjera koje ćemo obaviti u toku naredne sedmice“, naglašava se. Rahimi.\nPovodom Telekoma Kosova, Rahimi u intervjuu za KosovaPress kaže da ovo javno preduzeće zbog finansijske krize još uvek nije u mogućnosti da u potpunosti sprovede migraciju brojeva koju zahteva novi kodeks.\nRahimi kaže da ostaju posvećeni pronalaženju rješenja za implementaciju ovog državnog kodeksa sa menadžmentom Telekoma i drugih institucija.\n„Što se Telekoma tiče, istina je da ova kompanija ima dugove prema ROEPK-u, o čemu razgovaramo sa Telekomom, ali i sa državnim instancama, za koje mislim da će se vrlo brzo donijeti konkretno i konkretno rješenje. period dugovanja prema ROEPK-u… Apsolutno za svaki mesec za nesprovođenje državnog zakona kažnjava se sa 5 hiljada evra mesečno. Ovo je nastavak i do momenta implementacije koda +383, ne samo Telekom, već i drugi operateri će biti kažnjeni u slučaju da nisu implementirali”, rekao je Rahimi.\nŠef borda ROEPK-a Rahimi smatra da će sa sredstvima predviđenim budžetom za 2022. godinu za subvencionisanje Telekoma ova kompanija uspjeti da donese rješenja.\nDok je najavio da je dug Telekoma prema ROEPK-u dostigao oko 10 miliona evra.\n“Zbog finansijskih problema do kojih je do sada došlo, ali smo optimisti da će ove, ali i sljedeće godine gdje je Telekom dobio određeni iznos subvencije, vjerujem da će se to pitanje riješiti u saradnji sa Telekomom i državnim institucijama. Vrijednost je oko 9,7 miliona eura”, rekao je on.


Predsednik opštine S. Palanka u poseti Selevcu\nČelnik lokalne samouprave, sa svojim saradnicima, posetio je vrtić PU Čika Jova Zmaj, OŠ Đorđe Jovanović, i MZ Selevac gde se upoznao sa gorućim problemima u ovom mestu\nPredsednik opštine S. Palanka, Toplica Pintorović, nastavio je praksu obilaska seoskih Mesnih zajednica na teritoriji naše opštine. Posle Azanje i Kusatka, čelnik lokalne smouprave sa svojim saradnicima, danas je posetio Selevac.\nTom prilikom on je posetio vrtić "Bambi" PU "Čika Jova Zmaj", OŠ "Đorđe Jovanović", kao i MZ Selevac. Pored razgovora sa nadležnima iz ovih ustanova i upoznavanja sa problemima on je mališanima vrtića uručio Novogodišnje paketiće i donirao muzičku liniju koja će doprineti kvalitetnijem radu sa decom.\nNakon ove posete čelnik lokalne samouprave je obećao da će se praksa obilazaka MZ, kako seoskih, tako i gradskih nastaviti i u narednom periodu kako bi se opštinsko rukovodstvo što bolje upoznalo sa problemima sa kojim se suočavaju institucije ali i stanovnici Smederevske Palanke.\nNa taj način, kako ističe, predsednik opštine Toplica Pintorović, lakše će se pronaći rešenje za probleme koji su brojni u našoj opštini.\nOŠ Brana Jevtić Kusadak: Uspesi učenika na takmičenjima\nIzuzetne rezultate ostvarili Dragan Crnjaković i Ana Avramović\nAkcija uređenja obale jezera Kudreč u Palanci povodom Dana planete Zemlje(VIDEO)\nAkciju realizovali predstavnici MZ Donji Grad, volnteri i lokalna samouprava\nNajava uređenja zelenih, javnih površina, obale Kudrečkog jezera i iznošenja kabastog smeća(VIDEO)\nNikola Vučen, predsednik Privremenog organa je najavio je ove radove


Nove šanse za profit EPS-a - Печат - Лист слободне Србије\nПочетна/Друштво/Nove šanse za profit EPS-a\nNove šanse za profit EPS-a\nУгљеша Мрдић 29/09/2011\tДруштво Оставите коментар\nSa otvaranjem unutrašnjeg tržišta, EPS dobija mogućnost da 20 odsto energije plasira po tržišnim cenama van sistema EPS-a. Distributere čekaju mrežarina i balansna odgovornost\nNovi zakon o energetici uvodi toliko novog na tržištu energije da se sa poslovnog stanovišta u EPS-u sve menja, a da bi se sve to shvatilo, potrebni su i veliki napor i dosta vremena. Ništa više neće biti kako je bilo poslednjih pedesetak godina. Pri tome, u tehničko-tehnološkom pogledu stvari uglavnom ostaju iste.\nNedavno usvojeni Zakon o energetici „Elektroprivredi Srbije“ donosi konkurentno poslovanje i velike promene na tržištu.\nDragomir Marković, generalni direktor „Elektroprivrede Srbije“, kaže da će veliki izazov biti obavezno otvaranje oko 40 odsto postojećeg tržišta električne energije, jer će od 2013. godine veliki industrijski potrošači na tržištu birati od koga će kupovati struju. EPS ima šansu da pariranjem sa cenama i kvalitetom zadrži što veći broj industrijskih kupaca.\n„Konkurencija će nam biti i velike elektroprivrede, ali i trgovci koji će moći da nabave električnu energiju iz različitih izvora. U pojedinim trenucima mogu da nam budu konkurentni“, smatra Marković.\nPreostali deo tržišta, domaćinstva i mali privredni kupci, i dalje će ostati u režimu regulisanog tržišta i cena, koje će, prema Zakonu, od oktobra 2012. godine biti u nadležnosti Agencije za energetiku. To je samo međukorak, jer već 1. januara 2015. godine sledi kompletno otvaranje tržišta. To su procesi utvrđeni nizom dokumenata na koje smo se obavezali na putu pristupanja Evropskoj uniji. Što se tiče tržišta i cena, mi smo do sada, kako često kažu evropski zvaničnici, bili crna rupa na energetskoj mapi Evrope.\n„Poenta tržišta i jeste slobodno formiranje cena, pa ko ponudi bolju cenu i bolju uslugu imaće više kupaca. EPS mora biti jeftiniji i bolji od ostalih i sledeći taj cilj, mi ćemo se tako i ponašati. Na primer, železara ‘Ju-Es stil’ biće obavezna da na tržištu bira isporučioca. Oni su i do sada imali tu mogućnost, ali je ni oni, niti bilo ko drugi u Srbiji, nisu koristili, jer je naša cena bila povoljnija od tržišne“, rekao je generalni direktor EPS-a.\nIstakavši da sa novim zakonom i snabdevači i kupci dobijaju nove šanse i nove mogućnosti izbora, Marković je kazao:\n„To što će EPS imati obavezu javnog snabdevača ne znači da će dići ruke od velikih kupaca. Ne, mi ćemo se za njih i dalje boriti, ali sa višim cenama od ovih koje sada imamo, ali i nižim od onih koje će im ponuditi drugi isporučioci. Mi ćemo imati više cene, ali dosta blizu sadašnjim. Naplata će morati da bude 100 odsto, što je normalno u ozbiljnim zemljama, krađa električne energije ne sme da bude u ovakvom obimu, što je, takođe, normalno u drugim zemljama… Kurs treba da bude stabilan, a ispravke vrednosti nenaplaćenih potraživanja na 60 dana trebalo bi da se redukuju. Uz sve to sređivanje, nama bi i sadašnja cena struje omogućavala pozitivno poslovanje. EPS i sada posluje pozitivno, ali kada se uračunaju kursne razlike, ispravke nenaplaćenih potraživanja, kao i gubici i krađe struje, onda se vidi minus na koji se mnogi pozivaju. Sadašnja cena kilovat-sata je oko 5,3 evrocenti, a kada bi bila veća za jedan evrocent, obezbedilo bi se dodatnih 200 miliona evra godišnje. Treba reći i da bi taj ‘skok’ povećao prosečan račun za električnu energiju samo za oko tri do četiri evra, odnosno bio bi oko 21,22 evra“, ističe Marković.\nJedna od suštinski važnih zakonskih izmena odnosi se na status proizvodnje električne energije, jer to nije više delatnost od opšteg interesa. Ostao je opšti javni interes samo u delu snabdevanja malih potrošača, a sama proizvodnja to više nije. I prema prethodnom zakonu delatnost proizvodnje uglja nije bila od opšteg interesa, a sada nije ni proizvodnja električne energije. Ima to svojih i prednosti i mana.\nSNABDEVANJE VELIKIH POTROŠAČA\nDirektor Direkcije EPS-a za trgovinu električnom energijom i jedan od učesnika u kreiranju novog zakona o energetici mr Dragan Vlaisavljević objašnjava da će neregulisani snabdevač strujom biti EPS.\n„To je trgovanje onim delom električne energije kojim se i sada upravlja sa nivoa jedinstvene kompanije, a što operativno radi Direkcija za trgovinu električnom energijom, dakle trgovina na veliko. Reč je o oko 10 odsto ukupne količine električne energije, koja se koristi u svrhu proizvodnje električne energije, zatim za snabdevanje dela velikih potrošača, namirivanje gubitaka u prenosnom sistemu, sve pod regulisanim uslovima i cenama, a nekoliko procenata te energije plasira se na slobodnom tržištu po tržišnim cenama. U tome je EPS već stekao iskustvo za respektovanje, i to je jedini segment koji ostaje svoj na svome i po novom zakonu. Javni snabdevači biće delovi privrednih društava za distribuciju koji se bave snabdevanjem tarifnih kupaca i može ih biti više, a može biti i samo jedan, to jest da EPS osnuje zavisno privredno društvo za javno snabdevanje, u koje će se objediniti službe snabdevačke delatnosti u postojećim PD ED, iz kojih se izdvajaju“, smatra Vlaisavljević.\nSnabdevač (EPS) ima obavezu da javnom snabdevaču obezbeđuje sve potrebne količine električne energije kojima će snabdevati kupce, jer već od 2013. godine javnom snabdevaču ostaje obaveza da brine isključivo o snabdevanju domaćinstava i malih kupaca, i to sa regulisanim cenama. Štaviše, i kada 2015. godine malim kupcima bude omogućeno da biraju snabdevača, lično ne verujem da će oni izaći ispod kišobrana javnog snabdevača, jer bi to podrazumevalo da izaberu veću cenu kilovat-sata od regulisane, koja će, prema našim sagledavanjima, barem do kraja ove decenije ostati niža od tržišne, iako će je utvrđivati Agencija za energetiku, a ne Republička vlada.\nDistribucije postaju operateri mreže i ostaju u sistemu EPS-a. One ne zadržavaju nikakav uticaj na komercijalne aspekte upravljanja energijom u svrhu snabdevanja kupaca. Faktički, one su samo transporteri koji će odobravati priključak, isključivati neplatiše i naplaćivati mrežarinu pod regulisanim uslovima i cenama, s obzirom na to da distributivna mreža ostaje u vlasništvu države, to jest regulisani sektor. Zakonska novina za naše distribucije jeste to što će one, kao budući operateri distributivnog sistema, biti balansno odgovorna strana, a balansna odgovornost podrazumeva finansijsku odgovornost.\nTo znači da će distribucije morati što realnije da planiraju gubitke električne energije, i to na satnom nivou, i da će za svako odstupanje plaćati penale EMS-u, koji će taj novac, u krajnjem, vratiti proizvođačima, to jest elektranama koje su morale da angažuju dodatnu ili da obaraju svoju snagu. Šta znači na satnom nivou? Znači da će svaka distribucija za svaku godinu morati da napravi 8.760 planova vrednosti gubitaka u svojoj mreži, dakle koliko ima sati u godini, i da svakodnevno plan za naredni dan dostavlja EMS-u poštujući ugovor o međusobnim odnosima i balansnoj odgovornosti.\n„Elektroprivreda Srbije je lider snabdevač, u čijem su sastavu proizvodnja i javni snabdevači i sa stanovišta balansne odgovornosti. Javni snabdevači nemaju balansnu odgovornost, proizvođači, pak, imaju obavezu u pogledu obezbeđenja sekundarne i tercijalne regulacije. U njihovo ime, svu ovu odgovornost ugovorom preuzima i ispunjava EPS, kao balansno odgovorna strana (BOS 1). Iza EPS-a slede kvalifikovani kupci i trgovci, pa distribucije i na kraju EMS, kao BOS u okviru celine elektroenergetskog sistema. Kvalifikovani kupci i trgovci mogu ovu svoju odgovornost ugovorom da prenesu nekom drugom BOS-u, ali ne operateru distributivnog sistema, koji mora da ostane komercijalno neutralan element. U suštini, i ne samo u vezi sa balansnom odgovornošću, distribucije će biti samostalne u upravljanju svojim obavezama od trenutka kada EPS prihvati njihov godišnji plan poslovanja“, smatra Vlaisavljević.\nSada distribucije iz sistema EPS-a uzimaju 90 odsto energije, od koje se u transportu prosečno izgubi oko 15 odsto količina, a naplata fakturisane realizacije je takva da umesto da se ukupno potraživanje od kupaca smanjuje, ono raste i dostiglo je milijardu evra. U novim uslovima, javni snabdevači (delovi sadašnjih PD ED) preuzimaće oko 60 odsto energije, a 40 odsto biće u rukama EPS-a, za potrebe proizvodnje energije, prodaju EMS-u za pokrivanje gubitaka na prenosnoj mreži i za plasman na otvorenom tržištu. Računajući prema sadašnjem broju velikih kupaca koje EPS snabdeva, to znači da će od 2014. godine za našu kompaniju biti otvoreno oko 20 odsto tržišta van sistema EPS-a. Na tom tržištu primenjivaće se tržišne cene i naplata će, kao i sada, biti potpuna. Ako budemo zadržali samo ovaj deo domaćeg tržišta i ako odnos regulisanih i tržišnih cena ostane na nivou kao što je sada, a to je da EPS na otvorenom tržištu prodaje kilovat-sat u proseku, na godišnjem nivou, 50 odsto skuplje nego što ga plasira tarifnim kupcima, 40 odsto profitabilnosti kompanije zavisiće od EPS snabdevača ili, prema sadašnjoj terminologiji, od trgovine na veliko. Sada ovaj posao, u ovoj direkciji, vodi 30 ljudi i taj mali entitet može efektivno da učestvuje u stvaranju 40 odsto profita EPS-a.\nSvakako, zajedno sa proizvodnjom EPS-a, jer bez dovoljno proizvedene električne energije nema ništa od profita u ovakvom obimu.


20210329 tanjug sava radovanovic beograd Di022150647 preview\nOna je posle razgovora sa gradonačelnicom Niša Draganom Sotirovski istakla da veruje da će sporazum odmah stupiti na snagu, ali da je za njegovu primenu potreban određeni vremenski period, te da se ukidanje rominga sa Grčkom može poklopiti sa ukidanjem rominga za Zapadni Balkan, što je najavljeno za 1. jul.\n"Mi smo sporazum o smanjenju cena rominga sa Grčkom planirali još prošle godine i on je trebalo da bude potpisan mnogo ranije. Međutim, pandemija korona virusa je te planove poremetila, ali sada već možemo očekivati smanjenje cena rominga", navela je ministarka.\nNavela je da je rok za infrastrukturne projekte 30. jun, dok je za projekte promocije, jedan rok već bio produžen i da se uskoro mogu očekivati odluke o tome koje će projekte ministarstvo na čijem je čelu podržati.\n"Razgovarali smo o tome kako možemo da pomognemo Niškoj banji da se iz sadašnjeg stanja zaboravljene banje vrati na staru slavu, ali i kako možemo turistima koji dolaze u Niš da sve čime raspolažemo ponudimo i upakujemo u jedan integrisani turistički proizvod", rekla je Sotirovski.\nTatjana Matić Roming Grčka\n"TEHNIČKI NEMOGUĆE NASTAVITI PROIZVODNJU" Mišelin zbog neizvesnosti u Rusiji prenosi poslovanje na lokalno rukovodstvo


Odgođena Erdoganova posjeta Srbiji\nSmanjen broj krivotvorina konvertibilne marke u 2020. godini\nU Centralnoj banci Bosne i Hercegovine (CBBiH), u 2020. godini, registrovano je manje krivotvorenih novčanica i kovanog novca konvertibilne marke u odnosu na 2019. godinu. U...\nOdgođena je posjeta turskog predsjednika Recep Tayyip Erdogana Srbiji, najavljena za 29. avgust, rečeno je u Ambasadi Turske u Beogradu.\nTurski predsjednik neće doći u Srbiju tokom avgusta i septembra zbog “usaglašavanja termina”, rečeno je Tanjugu u Ambasadi Turske.\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je prije dva dana da će turski predsjednik posjetiti Srbiju, ali nije precizirao datum.\nPrethodno je najavljeno da će Erdoan boraviti u Srbiji 29. avgusta i da će tokom te posjete početi izgradnja autoputa Beograd – Sarajevo, na dionici Sremska Rača – Kuzmin, kao i rekonstrukcija puta Novi Pazar – Tutin, podsjećaju agencije.\nZavod za javno zdravstvo FBiH pokenuo je aktivnosti u cilju nabavke vakcine, a u skladu s Odlukom Vlade FBiH. Upućen je poziv veledrogerijama širom...\nIndijska AstraZeneca vakcina: Covishield\nVijeće ministara BiH na vanrednoj telefonskoj sjednici prihvatio je donaciju kojom je Republika Srbija obezbijedila Bosni i Hercegovini, za potrebe Federacije BiH, pet hiljada...


Dačić SB UN: Britanci ruše mir na Balkanu - ebart\nDačić SB UN: Britanci ruše mir na Balkanu\n01. Jul 2015. godine\nSrbija poziva članice SB UN da ne glasaju za britansku rezoluciju o Srebrenici, jer smatra da bi njeno usvajanje bilo štetno i moglo da destabilizuje region.\nTo se navodi se u pismu koje je šef diplomatije Ivica Dačić u ponedeljak uputio SB, pišu "Novosti".\nU pismu, u koje su "Novosti" imale uvid, navodi se da bi usvajanje britanske rezolucije o Srebrenici bilo nepotrebno, štetno i izavalo bi nesagledive i dugotrajne negativne posledice po proces stabilizacije u BiH, ali i na čitavom Zapadnom Balkanu.\nDačić naglašava da se Zapadni Balkan suočava sa novim bezbednosnim izazovima, rizicima i pretnjama na koje lideri naroda regiona treba da pronađu nove odgovore.\n"Međutim, nacrt ove rezolucije koji je izrazito loše osmišljen i tempiran, prošlošću se bavi na način koji ne pomaže u suočavanjuu regiona s potrebama sadašnjosti i budućnosti i neće doprineti da se proces saradnje i pomirenja ohrabri, ojača, olakša i ubrza", naveo je Dačić.\nOn je ukazao da o tome najbolje svedoče strasti koje je u regionu izavala sama najava "podnošenja ovakve neizbalansiranje rezolucije, bez odgovarajućih transparentnih konsulatcija sa svim zainteresovanim stranama".\nDačić u poruci naglašava da Srbija odaje poštu svim žrtvama sukoba na prostoru bivše SFRJ i da je čvrsto uverena da naša sećanja o aktivnosti čiji je cilj da se prošlost ne zaboravi treba da budu isključivo u funkciji pomirenja i promocije regionalne saradnje i dobrosusedstva.


Danas je Svetski dan deteta (VIDEO)\nU Srbiji se danas, kao i širom sveta, obeležava 20. novembar - Svetski dan deteta, uz podsećanje na neophodnost ostvarivanja prava dece.\nSvetski dan deteta proglašen je 20. novembra 1954. u Generalnoj skupštini Ujedinjenih nacija, a pet godina kasnije usvojena je i Deklaracija o pravima deteta. Generalna skupština UN usvojila je 20. novembra 1989. godine Konvenciju o pravima deteta, prvi međunarodni dokument u oblasti ljudskih prava koji se posebno bavi decom.\n"Majke i očevi, nastavnici, zdravstveni radnici, lideri vlada država i aktivisti za gradjanska prava, predstavnici verskih zajednica, biznismeni i medijski radnici, ali sama deca mogu da imaju značajnu ulogu u stvaranju relevantnog Svetskog dana deteta za njihova društva, zajednice i države", navedeno je u saopštenju UN povodom Dana deteta.\nSa ciljem da ukaže na položaj dece koja odrastaju bez roditeljskog staranja i dece u riziku i važnost porodičnog okruženja za rast i razvoj deteta, Međunarodna organizacija SOS Dečija sela je, povodom 20. novembra, Svetskog dana deteta, pokrenula kampanju "Nijedno dete ne treba da odrasta samo", koja danas počinje u više od 100 zemalja širom sveta.\nPored učešća u globalnoj kampanji "Nijedno dete ne treba da odrasta samo", SOS Dečija sela Srbija obeležiće Svetski dan deteta i kroz različite aktivnosti u svojim programima. Tako će u SOS Dečijem selu Kraljevo uz podršku kompanije Dr Oetker i bloga „Minjina kuhinjica“ biti organizovana proslava za decu, dok će na programu „Solidarnost“ biti organizovane aktivnosti za decu izbeglice u svim prihvatnim centrima u kojima rade SOS Dečija sela Srbija. „Super autobus“ tim i Centar za podršku porodici „Putokaz“ održaće dve radionice u Osnovnoj školi „Hristo Botev“ u Dimitrovgradu, na kojima će biti reči o pravima deteta i važnosti njihovog poštovanja.\nPogledajte video kampanje "Nijedno dete ne treba da odrasta samo":


Tema: Rock & Bike fest\n14.09.2007, 21:31 #1\nTokom četvrtka, petka i subote, 20, 21. i 22. septembra, novosadsko kupalište "Štrand" biće mesto događanja velikog muzičkog festivala Rock & Bike fest, najavljeno je na konferenciji za novinare u klubu "Route 66". Kako poručuju organizatori cele manifestacije iz Moto-kluba "Otpisani", uz napomenu da je suorganizator JKP "Gradsko zelenilo", biće ovo prilika da se okupe ljubitelji motora, ali i ljubitelji muzike jer će, po rečima Vanje Marjanovića iz kluba "Otpisani", tokom navedena tri dana "Štrand" okupiti ono najzanimljivije što s�m Novi Sad, a i naša muzička scena, trenutno imaju da ponude.\nPrvog dana, u četvrtak 20. septembra, uz napomenu da sve tri koncertne večeri počinju u 20 sati, nastupiće novosadski "Šinobusi" i popularna i svima znana "Riblja čorba". Drugi dan, tačnije, petak 21. septembra, biće pravo muzičko osveženje jer će uz sve prisutniju mladu novosadsku grupu "Azil 5" publika ujedno moći da čuje i projekat Ivana Fecea Firčija "EKV Revisited", koji će tako obeležiti rođendan Milana Mladenovića. Treći dan (subota) rezervisan je za svirku koja je nešto bliža motoraškom senzibilitetu, kad će nastupiti grupe "Amajlija", "Crash 2" i "Old Timers band".\nIz Moto-kluba "Otpisani" poručuju da će to biti jedan od bolje organizovanih festivala, te da će i sama publika i motoraši, za koje se dobrim delom i upriličava ova manifestacija, biti lepo ugošćeni i iznenađeni samom organizacijom.\n� Prvo i najbitnije, biće to logistički jako dobro organizovan festival. Motoraši će imati obezbeđen kamp u okviru festivala, kao i parking za svoje motore, koje će i prisutna publika tako moći da vidi sve na okupu. Treba napomenuti da ćemo posebnu pažnju posvetiti čistoći festivala, čistoći u samom kampu, te da će službe i redari na svakih nekoliko sati otklanjati smeće � rekao je Vanja Marjanović, napominjući da što se muzičkog dela festivala tiče Rock & Bike fest nudi aktuelne i najbolje bendove, kako mlađe generacije tako i starije.\n� Zaista smo se trudili da proberemo najinteresantniju muziku, te smo pozvali grupe koje nešto znače i dugo već sviraju ili grupe koje su mlade, ali zaista vrede � dodao je Marjanović, posebno se osvrćući na to da će još jednom pokušati da pokažu da su motoraši "obični i normalni" ljudi, koji će ovog puta pomoći drugima u okviru humanitarne akcije, te će velik broj bajkera kolektivno donirati krv novosadskom Zavodu za transfuziju krvi.\nPoruku je izmenio silvia, 19.09.2007 u 22:33 Razlog: promenila sliku\n15.09.2007, 10:24 #2\nOdgovor: Rock & Bike fest\nNa ovakvim okupljanjima uvek bude -ludo burazeru\n19.09.2007, 22:42 #3\nJos samo da napomenem da ce ulaznice kostati 300 dinara.\nJa sam cula da ce ulaz biti 200. Jel si sigurna za cenu?\nMada , svakako, vidimo se:\nPoruku je izmenio silvia, 20.09.2007 u 11:59 Razlog: 2 uzastopna posta\nJesam Tako kaze moto klub OTPISANI (organizatori), Mondo ....\nBanatski Rock Village festival\nAutor SilentBob u forumu Spomenar\nPoslednja poruka: 11.08.2007, 23:15\nbike, fest, rock


Velika Britanija vojno se vraća na zapadni Balkan | Republika Srpska\nNaslovna Svijet Velika Britanija vojno se vraća na zapadni Balkan\nUjedinjeno Kraljevstvo povećava svoj angažman na zapadnom Balkanu, nakon što je ta zemlja napustila najveću evropsku bezbjednosnu operaciju na Balkanu, misiju EUFOR-a “Altea” u BiH.\nNaime, predstavnici ove zemlje u Skoplju su potpisali Sporazum o uspostavljanju trajnog vojnog tima za trening u Skoplju, a čija će jurisdikcija biti na cijelom području zapadnog Balkana, kako ističu u Ministarstvu spoljnih poslova i Ministarstvu odbrane britanske vlade, što su za “Nezavisne” potvrdili i u Ambasadi Velike Britanije u Sarajevu.\n“Ujedinjeno Kraljevstvo podržava BiH u njenim evroatlantskim nastojanjima. Ujedinjeno Kraljevstvo ima opsežan program bilateralnog angažmana podrške u polju odbrane, koji je pomogao Ministarstvu odbrane BiH u razvoju u ključnim oblastima poput zdravstvene zaštite, obuke oficira i rodne integracije. Kopneni regionalna kancelarija za koordinaciju na zapadnom Balkanu pomoći će pri daljem jačanju naših bilateralnih odnosa, ne samo sa Oružanim snagama BiH, nego i sa svim zemljama u regionu putem usmjerenih programa obuke”, kažu u ovoj ambasadi.\nOni ističu da je ovaj tim uspostavljen zbog posvećenosti te zemlje miru i bezbjednosti na zapadnom Balkanu te da je ta posvećenost naglašena i u nedavno objavljenom dokumentu Komande odbrane UK.\nU ovom dokumentu, koji je objavljen u martu ove godine, region zapadnog Balkana spominje se kao područje na kojem žele partnerske odnose u pitanjima koja se odnose na odbranu i bezbjednost na području, ne samo u regionu, već i internacionalno.\n“Pojačaćemo naš angažman na području Crnog mora, polarnog područja, Baltika i zapadnog Balkana, gdje ćemo implementirati novu stratešku inicijativu za trening”, naglašeno je u tom dokumentu.\nInače, u tom dokumentu britanska vlada Rusiju vidi kao najveću vojnu prijetnju Evropi, dok Kinu vidi kao najveći geopolitički faktor na svijetu.\nKako pojašnjavaju na internet stranici Vlade Britanije u Londonu, ova vojna ćelija će imati mali vojni tim koji će koordinisati britanske trening misije u cijelom regionu. Fokus ovih treninga će, kako je naglašeno, biti pojačavanje saradnje partnerskih vojnih snaga u regionu.\n“Takođe, biće unaprijeđena koordinacija treninga s partnerskim vojskama, što će omogućiti UK da bolje razumije potrebe partnera i njihove zahtjeve kad je u pitanju trening”, naglašeno je, a kao jedan od razloga za smještanje misije u Sjevernoj Makedoniji navedena je činjenica da se radi o najnovijoj NATO članici.\nPrilikom ceremonije potpisivanja, Džejms Hipi, ministar odbrane Velike Britanije, naglasio je da je na ovaj način u praksi potvrđena bliska saradnja te zemlje s partnerima na zapadnom Balkanu u vezi s pitanjem odbrane.\nPodsjećanja radi, nakon što je Velika Britanija u januaru 2020. godine konačno napustila EU, preostala je godina dana da ta zemlja s EU riješi sve svoje međusobne obaveze, od kojih se jedna odnosila na britansko učešće u vojnoj misiji EU u BiH. S obzirom na to da je ta zemlja izrazila želju da ne nastavi svoj vojni angažman zajedno s EU, odlučili su se da povuku svoje vojnike, a “Nezavisnim novinama” tada su najavili da ova odluka ne znači povlačenje sa zapadnog Balkana, što uspostavljanje ovog tima i potvrđuje.


Ministarstvo sufinansira somborski projekat izgradnje regionalnog sistema upravljanja otpadom - www.025.rs\nwww.025.rs / SOMBOR / DRUŠTVO / Ministarstvo sufinansira somborski projekat izgradnje regionalnog sistema upravljanja otpadom\nMinistarstvo sufinansira somborski projekat izgradnje regionalnog sistema upravljanja otpadom\nMiroslav Kovačić, gradski većnik za oblast komunalne delatnosti i investicija, potpisao je danas sa ministrom za zaštitu životne sredine Goranom Trivanom, u Palati „Srbije“, ugovor o sufinansiranju realizacije projekta Uspostavljanje regionalnih sistema upravljanja otpadom.\nMinistarstvo zaštite životne sredine raspisalo je Javni konkurs za sufinansiranje realizacije projekata izgradnje sistema upravljanja otpadom sa ciljem pružanja podrške regionima za upravljanje otpadom – jedinicama lokalnih samouprava ili regionalnim preduzećima za projektno-tehničku dokumentaciju neophodnu za realizaciju projekata izgradnje regionalnih sistema upravljanja otpadom. Na konkurs je pristiglo 12 prijava. Na osnovu konačne liste vrednovanja i rangiranja prijavljenih projekata, biće sufinansirano četiri projekta, sredstvima Zelenog fonda, u ukupnom iznosu od 99.960.000 dinara. Gradu Somboru je po konkursu pripalo 40.560.000 dinara.\nPodrškom realizaciji projekata u oblasti upravljanja otpadom Ministarstvo zaštite životne sredine pruža regionima stručnu i finansijsku pomoć u cilju unapređenja zaštite životne sredine.\nTags: ministarstvo, regionalni sistem, somborski projekat, sufinansiranje, upravljanje otpadom\nJavna rasprava o kriterijumima za finansiranje rada nacionalnih saveta nacionalnih manjina\n(VIDEO) Privodi se kraju oslikavanje murala od 70 metara u Bačkom Monoštoru


Šest prijava za paket sa Komercijalnom bankom u Crnoj Gori – Bankar.me\nŠest prijava za paket sa Komercijalnom bankom u Crnoj Gori\nAugust 12, 2019 BANKE, Članci, CRNA GORA, CRNA GORA, SVE VIJESTI Leave a comment\nStiglo je šest prijava onih koji su zainteresovani za kupovnu Komercijalne banke, kao i njenih zavisnih društava – banaka u Crnoj Gori i Republici Srpskoj i društva za upravljanje investicionim fondovima Kombank invest. To je “Vijestima” zvanično potvrđeno u Ministarstvu finansija Srbije, u kojem nisu otkrili ko su zainteresovani.\nJavni poziv za prikupljanje izjava o zainteresovanosti za kupovinu akcija Komercijalne banke – Beograd objavljen je 31. maja ove godine u „Financial Times-u“, dnevnom listu “Politika“ i na internet stranici Ministarstva finansija Republike Srbije. Rok za dostavljanje izjava o zainteresovanosti je istekao 21. juna ove godine.\nU pozivu za prodaju Komercijalne banke je navedeno da će tokom tenderske prodaje država Srbija, koja sada ima udio u Komercijalnoj banci od 41,75 odsto, steći dodatni ulog od 41,47 odsto akcija koje su u vlasništvu stranih akcionara – Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD), i IFC i DEG i Svedfonda (Sweedfun).\n“Na prodaju se nude akcije Komercijalne banke koje predstavljaju ne manje od 50,1 odsto ukupnog broja običnih akcija izdatih od strane banke, sa mogućnošću sticanja najviše 13.997.686 običnih akcija izdatih od strane banke – što čini ukupno najviše 83,23 odsto ukupnog broja izdatih običnih akcija banke. Planirano je da kupoprodajni ugovor sa prvorangiranim ponuđačem bude potpisan do kraja 2019. godine”, kazali su u Ministarstvu finansija.\nPOJMOVIKomercijalna Banka komercijalna banka AD Podgorica privatizacija komercijalna banka\nPrevious Moračica najskuplji, Preslo najjeftiniji most, za tunele 388 miliona eura\nSljedeći Od naredne godine besplatne master studije, uvodi se prijemni ispit


U Federaciji BiH danas isplata penzija | Trend Radio Velika Kladuša\nU Federaciji BiH danas će biti isplaćene penzije za mjesec april, saopšteno je iz Zavoda MIO/PIO.\nPenzije za april uvećane su za 7,3 odsto, te minimalna penzija iznosi 410 KM, zagarantovana 514, a najviša ostaje 2.174 KM.\nProsječna samostalna penzija za april iznosi 526 KM.\nPenzije za april primiće ukupno 426.469 korisnika.\nOsim uvećanih aprilskih penzija, korisnici će primiti i razliku između isplaćene i uvećane penzije za prva tri mjeseca ove godine.\nUkupna potrebna sredstva za isplatu penzija za april s uračunatom razlikom za prva tri mjeseca iznose oko 245 miliona KM.


Posljednja kolekcija nakita Zahe Hadid – DOM INFO |\nPrije nego što je umrla u martu ove godine, poznata arhitektica Zaha Hadid radila je sa danskim brendom Georg Jensen na kolekciji nakita.\nKolekcija je sada ugledala svjetlo dana i nosi prepoznatljiv Zahin dizajnerski potpis. Kolekcija „Lamellae” se sastoji od osam komada nakita, odnosno pet prstena i tri narukvice, izrazito skulpturalnog, organskog oblika i talasastih formi.\nNakit je napravljen od srebra, zlata, crnog rodijuma sa crnim dijamantima.\nBorba oko nasljedstva Zahe Hadid zavadila direktora i rodbinu slavne arhitektice\nZavršena je jedina privatna rezidencija koju je projektovala Zaha Hadid i spektakularna je\nMoby o hotelu Zahe Hadid: U kontejneru bi bilo udobnije spavati


Ugašene "E-novine" - Nova Borba\nPetar Luković/ Foto: e-novine.com\nLuković je naveo da je portal prinuđen na gašenje i zbog „medijskog terora, svekolike mržnje ekstremne desnice i lažne levice, strahovlade Višeg suda i sudskih izvršilaca“.\nDanas, 22. jula, portal "E-novine" prestaje sa radom nakon osam godina postojanja.\nGlavni i odgovorni urednik tog portala Petar Luković saopštio je da "E-novine" gase portal zbog nezapamćenog pravosudnog progona i tužbi koje su dovele do blokade računa tog medija.\n„Neka za sramnu istoriju srpskog pravosuđa bude zapisano da smo već platili preko 55.000 evra kazni raspamećenim tužiocima koji se zovu Emir Nemanja Kusturica, Čedomir Čupić, Stojan Drčelić, Darko Trifunović, Milka Tadić Mijović, Filaret, Nebojša Spaić...“, naveo je Luković.\nOn je dodao da je novac isplaćen i fotoreporterima i njihovim advokatima koji su ih tužili i uz „pomoć" Višeg suda "opljačkali, uništili i svečano sahranili“.\n„Budući da nas čekaju novi sudski procesi, opet Čupić, Vukašin Obradović, Natalija Dević, te nekolicina samozvanih fotografa, izbora nije bilo“, istakao je Luković.\nUrednik E-novina je naglasio i da s ponosom saopštava da taj portal niko nije podržao u borbi za opstanak i da "nije primio nikakve izraze žalosti" zbog gašenja.\n„Nije reagovao UNS, naravno ni NUNS, predsednik tog udruženja je tužio E-novine, ni Kuća ljudskih i neljudskih prava, ni Inicijativa 'Da davimo Beograd', ni tobožnje kolege iz 'Danasa', 'Večernjih novosti', 'Kurira', 'Informera', TV N1, TV B92, 'Peščanika', 'Cenzolovke', 'Srbin info' ili 'Nove srpske fašističke misli'“, rekao je Luković.\nPrema njegovim rečima, tom portalu nije se javio niko od predstavnika Evropske unije ili Sjedinjenih Američkih Država u Srbiji, niti je bilo poziva niti iz jedne ambasade ili Fonda ili Instituta, kako navodi, „inače, velikih zaštitnika 'slobode medija'”.\n„Hvala im na ćutanju. Bilo bi nam neprijatno da nas podrže oni koje preziremo“, rekao je Luković.\n„Izuzetak su 'Politika', čija je novinarka Višnja Aranđelović jedina napisala tekst o gašenju E-novina, te agencija Tanjug, koja je uvek profesionalno izveštavala o našem radu“, zaključio je Luković.


Krajem 2018. godine, Vlada Srbije je odlučila da započne proces privatizacije Luke Novi Sad. Ova procedura je završena u maju 2019. godine gde je kao najbolji ponuđač izabran konzorcijum P&O Ports FZE kojim upravlja DP World iz Ujedinjenih Arapskih Emirata. Ovaj konzorcijum je postao vlasnik Luke Novi Sad. P&O Ports FZE predstavlja specijalizovanu kompaniju koja upravlja malim, višenamenskim lukama uključujući i kontejnerske terminale, terminale za rasuti i opšti teret.\nPreuzimanjem poslovanja u Saudijskoj Arabiji, Indiji i Rumuniji tokom ’90-tih godina prošlog veka, poslovanje je počelo da se širi, pa je potražnja za međunarodnom trgovinom uključena u dugoročne planove za rast i razvoj kompanije.\nPočetkom 21. veka, pripajanjem partnerskih kompanija i ključnim strateškim ulaganjima, DP World je počeo da posluje na globalnom nivou.\nDanas, DP World je treći po redu najveći operater u aktivnostima kontejnerskog terminala u svetu, sve pod upravom Vlade Dubaija. Društvo upravlja geografski raznovrsnom mrežom trgovine koja klijentima nudi priliku da pristupe nekim od najprometnijih proizvodnih centara i potrošačkim tržištima širom sveta.\nPonosni smo što smo deo vašeg lanca snabdevanja, prilagođavanjem inovativnih rešenja novim izazovima i zahtevima kako bismo optimizirali upravljanje i smanjili troškove.\nO DP World Novi Sad\nDP World Novi Sad se nalazi u centralnom delu Vojvodine, severnoj pokrajini Republike Srbije. Nalazi se u gradu Novom Sadu na 1.254-tom kilometru leve obale reke Dunav. Ova izuzetna lokacija gde se ukrštaju rečni Koridor VII i kopneni Koridor X čine čvorište za međunarodnu komunikaciju i transport. Snaga lokacije ove luke nije samo geografske prirode: ona takođe ima odlične transportne veze, samo 0,3 km od železničkog Koridora X i 3 km od kopnenog Koridora X. Ovim je obezbeđen povećani kapacitet za pruženje usluga klijentima u domaćoj i međunarodnoj trgovini i razvoj multimodalnog transporta.\nOdlična geografska lokacija DP World Novi Sad obezbeđuje nesmetan tok rečnog saobraćaja na Dunavu.\nPrema istoku pružaju se veze sa svim međunarodnim lukama na Dunavu nizvodno od Novog Sada: u Bugarskoj (Lom, Ruse), Rumunija (Černavoda, Braila, Galati, Đurđu) i Ukrajini (Reni, Ismail). Rekom se takođe povezuje sa lukama na Crnom moru i preko njega do Mediterana, Atlantskog i Indijskog okeana.\nZapadno na Dunavu nalaze se veze sa svim međunarodnim lukama uzvodno od Novog Sada: u Mađarskoj (Dunaujvaroš, Budimpešta, Komar), Slovačkoj (Komarno, Bratislava), Austriji (Beč, Linc, Ens), Nemačkoj (Degendorf, Regenzburg, Kelhajm) i, preko Kanala Rajna-Majna-Dunav, postoje rečne veze sa Nemačkom, Švajcarskom i Holandijom, prema Atlantskom okeanu odnosno Severnom moru.\nDP World Novi Sad posluje na površini od 6 hektara, gde je dubina akvatorijuma od 4 do 10 metara. 800-metara dugačak kej može da prihvati do 5 plovila istovremeno. DP World Novi Sad poseduje i posluje u zatvorenim skladištima površine 44.000 m2 i otvorenim skladištima površine 100.000 m2, koji se sastoje od javnih i carinskih skladišta. Možemo ponuditi skladištenje domaće i strane robe za izvoz odnosno uvoz.\nPregled istorijskih činjenica\nOd pre 1748. godine, u različitim istorijskim dokumentima pominje se trgovina u Novom Sadu i pristajanje plovila na obali Dunava.\nReka se koristila za transport različitog tereta i pominje se plaćanje nameta za korišćenje obale reke.\nLuka Novi Sad osnovana je 1910. godine. Brodari su se sidrili na levoj obali Dunava što je bliže moguće gradskom jezgru. Između dva svetska rata, ovo je bila najveža trgovačka luka po obimu u bivšoj Jugoslaviji.\nPosle završetka Drugog svetskog rata, novosadske gradske vlasti osnovale su Obalsko transportno preduzeće, smešteno na desnoj obali Dunava, na potezu Majur – Petrovaradin. Registrovane su delatnosti: obalsko-transportna služba, rad u pristaništu i na železničkoj stanici i rad u carinskim i javnim skladištima.\nOd jula 1957. godine, na osnovu odluke novosadskih vlasti, preduzeće je poslovalo pod novim nazivom Pristaništa i skladišta Novi Sad. Dve godine kasnije, Vlada Narodne Republike Srbije rešila je da finansira izgradnju teretnog pristaništa u Novom Sadu na desnoj obali kanala DTD, čiji je prokop bio pred završetkom. Na deonici od 0,4 do 1,2 kilometara predviđeno je da se izgradi novo pristanište na potezu između Novog Sada i Savinog Sela. Na toj lokaciji se trenutno nalazi DP World Novi Sad.\nGradske vlasti u Novom Sadu odlučile su, 1963. godine, da za izgradnju teretnog pristaništa i skladišta dodele na trajno i besplatno korišćenje zemljište veličine 45 hektara, 58 ari i 61 kvadratnih metara na prethodno određenoj lokaciji na Kanalu DTD. Da bi se zemljište privelo nameni, od 1963. do 1973. godine, nasuto je oko 3 miliona kubnih metara peska na mestu gde će biti izgrađena Luka.\nPočev od 1959. godine, sledećih deset godina, preduzeće Pristaništa i skladišta posluje samostalno. U tom periodu, izrađeni su glavni projekti, izrađena je operativna obala, ugrađene su staze za dizalice, montirane su tri portalne dizalice nosivosti po 5 tona. Skladišta nisu izgrađena zbog loše finansijske situacije u koju je preduzeće zapalo u tom periodu.\nU takvom ambijentu u kome su važila pravila socijalističke ekonomije, preduzeće Pristaništa i skladišta integrisano je u finansijski moćnije preduzeće Heroj Pinki. Od 1969. do 1983. godine, integrisano preduzeće dovršilo je izgradnju objekata za delatnost pristaništa, zatvorenih skladišta, puteva, železničkih koloseka, vodovoda i kanalizacije. 1983. godine, novosadske gradske vlasti odlučile su da iz sastava preduzeća Heroj Pinki izdvoje pristanište i javna skladišta, da bi zaposleni u te dve privredne celine osnovali novo preduzeće koje je nazvano Luka Novi Sad. Od tada do dans, Luka posluje kao posebno preduzeće. Savezna jugoslovenska vlada proglasila je Luku Novi Sad za međunarodnu luku.


Protesti zbog Trampove imigrcione zabrane na međunarodnom aerodromu Dales u blizini prestonice Vašingtona, 30. januara 2017.\nBela kuća je ponovo stala u odbranu odluke predsednika Donalda Trampa da zabrani ulazak u zemlju stranim državljanima iz sedam zemalja sa muslimanskom većinom, navodeći da je merom pogođen samo mali deo onih koji su od petak došli na američko tle.\nPortparol Šon Spajser rekao je novinarima u ponedeljak da je do sada 109 ljudi sprečeno da uđu u SAD, od 325.000 stranih državljana koji su u šli u zemlju u periodu od 24 sata pošto je zabrana uvedena.\nOn je rekao da je tih 109 osoba doživelo "privremenu neprijatnost" i opisao njihovo zadržavanje kao "malu cenu za osiguravanje bezbednosti svih Amerikanaca."\nPredsednik Donald Tramp je u nizu tvitova u ponedeljak ujutru naveo da mu je sekretar za unutrašnju bezbednost Džon Keli rekao da se „sve odvija dobro uz sasvim malo problema“. On je dodao da su „velike probleme na aerodromima“ izazvali kvarovi na kompjuterima avio-kompanije Delta, demonstranti i „suze“ senatora Čaka Šumera, vođe senatske manjine. Šumer je u nedelju jedva zadržavao suze dok je poziovao Trampa da povuče svoju uredbu. Primena mere je dovela do konfuzije na američkim aerodromima, gde su u nekim slučajevima građani sa zelenim kartama bili zadržani na ispitivanju pre nego što im je dozvoljen ulazak u zemlju.\nHiljade demonstranata protestuju u gradovima širom zemlje, a demokrate pripremaju propis koji bi ukinuo zabranu.\n"Zaista je to značajno uspešna priča u smislu njenog sprovođenja na svakom pojedinačnom nivou", rekao je visoki zvaničnik administracije novinarima. Komentari su došli tokom onoga što se zove pozadinski brifing, kada izvor pristaje da odgovara na pitanja, ali bez navođenja njegovog imena.\nNaredba, potpisana u petak, propisala je 120 dana dugu suspenziju prihvata izbeglica i 90 dana zabrane ulaska za ljude iz Iraka, Irana, Sirije, Somalije, Sudana, Libije i Jemena.\nPrimenjivanje naredbe dovelo je do konfuzije, posebno na aerodromima širom zemlje, gde su u nekim slučajevima ljudi koji imaju zelene karte kao trajnu dozvolu boravka bivali pritvarani zbog dodatnog ispitivanja pre nego što im je dozvoljeno da uđu.\nSekretar za domovinsku bezbednost, Džon Keli, izdao je saopštenje u kome traži da se razjasni politika, rekavši da smatra da bi "ulazak osoba sa zakonitim trajnm boravkom bio u nacionalnom interesu".\nU odvojenom saopštenju, Sekretarijat za unutrašnju bezbednost rekao je da vlada zadržava pravo da povuče vize u bilo kom trenutku proceni da je to neophodno zbog nacionalne bezbednosti. To je usledilo nakon hitne naredbe federalnog suda u Njujorku kojim se privremeno zabranjuje deportacija ljudi koji su pristigli na američke aerodrome sa važećim vizama ili odobrenim prijavama iza izbeglički status.\nSudija An Doneli je napisala: "Postoji neposredna opsasnost da će biti značajne i nepopravljive štete nanete izbeglicama, vlasnicima viza i drugim individuama", pripadnicima nacija koje su predmet predsedničke uredbe.\nTramp je istrajno pozivao na striktniju kontrolu izbeglica, a visoki zvaničnik administracije koji je razgovarao sa novinarima u nedelju opisao je prethodni sistem kao "potpuno neadekvatan".\nPod administracijom predsednika Braka Obame, od izbeglica je zahtevano da prođu bezbednosne provere, uključujući rigoroznu proveru od predstavnika vlasti i obaveštajnih agencija i duge intervjue, pre nego što bi im bio dozvoljen ulazak u zemlju. Mnogim izbeglicama bilo je potrebno čak do dve godine da okončaju taj proces.\nNihad Avad, izvršni direktor Saveta za američko-islamske odnose, rekao je za Glas Amerike da je Trampova naredba protivna vrednostima Amerikanaca koji su kroz istoriju iskazivali dobrodošlicu onima koji su bežali od progona ili rata.\n"Donald Tramp nije ubedio nikoga od nas u opravdanost pravne ili bezbednosne zabrinutosti. Na prmer, izbeglice iz Sirije koje već najmanje dve godine prolaze kontrole i ekstremne provere, jednom kad dođu ovamo su bezbedne, one su proverene. Ne postoji teroristički napad koji se dogodio a da su ga počinile ruke sirijskih izbeglica, ili bilo kojih izbeglica, a da mi znamo", rekao je Avad. "Prema tome, da na tome bazira svoje uredbe, na toj pogrešnoj oceni je neamerički, neetično".\nUredba pominje teroristički napad 11. septembra 2001. u kome je ubijeno gotovo 3.000 ljudi, ali se ne odnosi na Saudijsku Arabiju, odakle je bila većina otmirača koji su izveli napad.\nIran, Sirija i Sudan su na listi Stejd dipartmenta kao sponzori terorizma, dok su Irak, Libija, Jemen i Somalija označeni kao teroristička utočišta.\nSudanski ministar za informisanje, Ahmed Bilal, rekao je za Afrički servis Glasa Amerike da se njegova zemlja nada da će Tramp podići zabranu nakon okončanja perioda od 90 dana. On je rekao da misli da će uredba naštetiti SAD "pošto će učiniti Ameriku gotovo izolovanom od sveta".\nTakođe je rekao da se Sudan nada unapređenju odnosa sa SAD i da "ne postoji razlog" da Sudan bude na listi onih koji sponzorišu terorizam.\nObeležavanje se dogodilo nakon 1993. zbog zabrinutosti da Sudan podržava terorističke grupe poput Hamasa i Hezbolaha i njegove uloge tokom sredine devedesetih godina kada je predstavljao "sigurno utočište i mesto za obuku" grupa popu Al Kaide.\nIstaknuti republikanski senatori Džon Mekejn i Lindzi Graham, koji su članovi senatskog Odbora za oružane snage, kritikovali su Trampovu uredbu u nedelju, rekavši da konfuzija na aerodromima pokazuje da mera nije "valjano ispitana".\n"Posebno smo zabrinuti zbog izveštaja da je ova naredba stupila na snagu uz malo ili bez konsultacija sa Stejt dipartmentom i sekretarijatima za odbranu, pravosuđe i domovinsku bezbednosti", kažu u zajedničkoj izjavi. "Takav ishitren proces nosi rizik štetnih rezultata".\nTramp je odgovorio na Tviteru, nazivajući Mekejna i Grahamovu "slabima prema imigraciji" i rekavši da bi oni trebalo da budu fokusirani na Islamsku državu, ilegalnu imigraciju i bezbednost granica.\nDruge reakcije iz Kongresa\nSenator Kris Marfi, demokrata, nazvao je reči Mekejna i Grahamove "snažnom izjavom" i poručio da bi trebalo da rade zajedno.\n"Predstaviću dokument ove nedelje kako bi odmah ukinuli ovu opasnu, mrsku naredbu", postovao je on na Tviteru.\nLider većine u Senatu, Mič Mekonel, izrazio je u nedelju podršku striktnijoj proveri, ali je rekao da je protiv religioznih testova.\n"Mislim da je dobra ideja da se zategne proces provere", rekao je on za Ej-bi-si njuz. "Ali takođe mislim da je važno da se prisetimo da su neki od naših najboljih izvora u ratu protiv radikalnog islamskog terorizma - muslimani, u zemlji i inostranstvu".\nRepublikanski senator Džef Flejk iz Arizone rekao je da Tramp ima pravo da bude zabrinut kada je nacionalna bezbednost u pitanju, ali da je "neprihvatljivo kada čak i oni sa važećim legalnim boravkom bivaju privođeni ili vraćani nazad".\nLjudi pogođeni naredbom\nDvadesetosmogodišnja Iranka Neda Daemi, koja je 16 godina legalni američki rezident, oslobođena je nakon što je 10 sati provela u pritvoru. Daemi je razgovarala sa dvoje advokata i dodala da od nje nije traženo da išta potpiše. Rekla je da je letela ka Los Anđelesu iz Teherana gde je bila u poseti članovima porodice.\nIzbeglica iz Somalije, Binto Sijad Aden i njena deca oslobođeni su kasno u nedelju nakon što su privedeni u Virdžiniji. Oni su doputovali na porodično okupljanje iz Kenije.\nSuprug Adenove, Farhan Sulub Anšur, američki državljanin iz Minesote, rekao je da veruje da su njegova supruga i dvoje dece oslobođeni nakon intervencije suda.\n"Ne možete da zamislite našu sreću i osećanja sada. Oslobođeni su i mi smo ovde zajedno, u hotelu u blizini aerodroma", rekao je Anšur.\nOn je novinarima rekao da je njegova žena bila izložena grubom tretmanu predstavnika zakona dok je bila u pritvoru na aerodromu.\n"Šikanirali su je i pretili joj lisicama i hapšenjem; prisiljavali su je da potpiše formular u kome izjavljuje da će ona i njena deca biti deportovani, ali je odbila da to potpiše za decu rekavši im da je njihov otac američki državljanin", rekao je.


Zgrada Vijeća ministara i Parlamentarne skupštine BiH\nDa je osiguranje što bolje pozicije za vlastitu stranku bitnije od bilo čega drugog potvrdit će i izborna 2018. godina. Političari su već dali naznake da ova godina neće biti nimalo laka.\nPočelo je sa neusvajanjem budžeta na nivou Federacije Bosne i Hercegovine (BiH), ali i na nivou BiH.\nJedan od uslova Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) jeste da se budžet FBiH za 2018. godinu usvoji u skladu sa njihovim preporukama, saopštio je nedavno Nadeem Ilahi, šef misije MMF-a za BiH.\nZastupnici ispred Hrvatske demokratske zajednice (HDZ), koju predvodi član Predsjedništva BiH Dragan Čović, nisu došli na sjednicu Parlamenta FBiH na kojoj je trebao biti usvojiti budžet FBiH.\nVeć u prvim ovogodišnjim intervjuima političari su zvučali skeptično dok su govorili o pitanjima vezanim za napredak BiH.\nMirko Šarović, vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH\nMirko Šarović, ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, kazao je u razgovoru za javni servis kako očekuje da će u 2018. godini stvari biti složenije u odnosu na prethodnu godinu.\n„Za BiH stavljam veliki upitnik”, kazao je Šarović, funkcioner Srpske demokratske stranke (SDS).\nNjegova je želja da država dobije kandidatski status za pristup Evropskoj uniji (EU), kojeg su mnogi političari najavljivali u 2017. godini, kao i aktivaciju Akcionog plana za pristup BiH u Sjeveroatlantski savez (NATO).\nGotovo ništa drugačije nije zvučala ni Jelka Miličević, ministrica finansija u Vladi FBiH. U razgovoru na portal Klix, ona nije govorila optmistično po pitanju reformskih procesa.\nJelka Miličević, ministrica finansija Vlade FBiH. (Fotografija preuzeta sa web stranice Vlade FBiH.)\n„Pogotovo što reformu niko ne voli, pogotovo u izbornoj godini”, kazala je Miličević, funkcionerka HDZ-a\nDok se na političkoj sceni prave razne kalkulacije, iz EU je stigla najava da je 2018. godina ključna za balkanske zemlje u pogledu reformi.\nReformski procesi su uveliko usporeni u 2017. godini, a u nekim slučajevima su i potpuno zaustavljene.\nZa Dragana Čovića, hrvatskog člana Predsjedništva BiH, trenutno je važniji Izborni zakon nego evropski put BiH.\n„Preostao je ključni zadatak, izborni zakon, kojeg moramo završiti, zbog čega je trpio naš evropski put pa nismo popunili evropski upitnik”, kazao je novinarima Čović, dodavši kako ima razrađenu alternative u slučaju da se pojavi „novi Željko Komšić”.\nDragan Čović predsjedavajući Predsjedništva BiH i predsjednik Vlade Hrvatske Andrej Plenković u Mostaru, 5. decembar 2017. godine.\nPrema izmjenama koje predlaže HDZ, bošnjački i hrvatski član Predsjedništva moraju osvojiti većinu glasova u području opštinama sa najmanje 2/3 bošnjačkog stanovništva, odnosno hrvatskog stanovništva, pojašnjeno je na portalu Javnarasprava.ba\nPriču oko Izbornog zakona komentarisao je i Mladen Ivanić, srpski član Predsjedništva BiH, rekavši da zbog nepostojanja dogovora bošnjačkih i hrvatskih političara postoji mogućnost da cijela BiH postane Mostar.\nU Mostaru se lokalni izbori ne održavaju dugi niz godina, a razlog je nepostojanje dogovora između HDZ-a i Stranke demokratske akcije (SDA).


Projekat se odnosi na izradu baze podataka, odnosno socijalne karte osoba sa posebnim potrebama opštine i deo je projekta „Socijalno ekonomska inkluzija osoba sa posebnim potrebama u opštini Bečej“ koji radi nevladina organizacija LiderNet.\nRealizacija projekta će početi 1. jula i trajaće šest meseci, tokom kojih će šest osoba sa smetnjama u razvoju biti obučene za rad na računaru i za anketiranje. Ukupna vrednost projekta je 1.216.400 dinara, koliko je odobreno od strane NSZ. Ovim projektom je predviđeno da se zaposli četiri osobe sa smetnjama u intelektualnom razvoju i dve osobe sa invaliditetom.\n„Mislim da je projekat vredan pažnje, jer ne postoji jedinstvena baza podataka u Bečeju o osobama sa smetnjama u razvoju. Ova baza podataka, koja će biti napravljena za šest meseci, će biti veoma korisna kako za grad Bečej tako i za poslodavce, a mislim da će biti najkorisnija odraslim osobama sa smetnjama u razvoju koje će na ovaj način moći lakše da dođu do posla, jer ni poslodavci, koji po novom zakonu imaju obavezu da zapošljavaju ovakve osobe, nisu imali gde da dobiju informacije i podatke gde mogu da ih nađu“, rekla je Maja Obradović ispred Društva MNRO.\nRadomir Jelić, ispred LiderNeta, rekao je da se javni radovi odnose na izradu socijalno-ekonomske karte i predstavljaju osnovu za širenje baze podataka i povezivanje preduzetnika sa osobama sa smetnjama u razvoju i svim relevantnim institucijama. Objasnio je i da će se anketiranje raditi na celoj teritoriji opštine Bečej, i apelovao je na sve osobe koje budu kontaktirane od strane anketara i njihovih mentora, da im izađu u susret, otvore vrata i daju sve relevantne informacije jer je to u njihovom interesu.\nU ime Opšteg udruženja preduzetnika koje je partner u projektu, Igor Prošić je govorio o mogućnostima proširenja projekta i povezivanju preduzetnika i radno sposobnih osoba sa smetnjama u razvoju, dok je Zoltan Feješ ispred LiderNeta govorio o potrebi realizacije takvog projekta, napomenuvši da je pre nekoliko godina bio pokrenut sličan projekat koji je usvojila opština Bečej, a u koji su bili uključeni ŠOSO „Bratstvo“, Centar za socijalni rad i JP Komunalac kao nosilac projekta, i trebalo je da zaposli veći broj radnika u Komunalcu koji su stekli srednje obrazovanje u ŠOSO „Bratstvu“, ali je taj program stopiran iz njemu nepoznatih razloga. Naglasio je da su za ovaj projekat kao polaznu osnovu uzeli Strategiju održivog razvoja opštine Bečej, i segment socijalne i zdravstvene zaštite u kojoj su strateški ciljevi unapređenje položaja dece, odraslih i starih sa smetnjama u razvoju.\nViše iz ove kategorije « Resursni centar: Kroz igru do pravilnog razvoja\tĐaci prvi put polagali završni ispit: Rezultati male mature u nedelju »


Koja je budućnost sporazuma Beograda i Prištine?\nProf. Hadžić je istakao da implementacija sporazuma zavisi od unutrašnje političke volje obe strane kao i od promene dominantnog diskursa o među-etničkim odnosima.\n„Sporazum je minimizirao mogućnost izbijanja novog oružanog sukoba između Kosova i Srbije. Međutim, to ne znači nužno da sukoba neće biti na polju politike“, rekao ja Hadžić.\nKada je reč o srpskoj zajednici na severu Kosova, prof. Hadžić je istakao da obe vlade moraju da pruže garancije da će prava Srba sa Kosova biti zaštićena, ukoliko žele da dobiju njihovu podršku za implementaciju sporazuma.\nDrugom Forumu Beograd-Priština-Tirana prisustvovali su predstavnici kosovske bezbednosne zajednice, uključujuću kreatore politike, lidere civilnog društva, stručnjake, naučnike i novinare\nTokom drugog dela Foruma za bezbednosna istraživanja Beogrаd-Prištinа-Tirаnа predstavnici kosovskog civilnog društva, medija i akademske zajednice su učestvovali u planiranju scenarija. Cilj ove vežbe je da se razrade potencijalni scenariji za godinu 2023. sa posebnim fokusom na to kako će budući odnosi na relaciji Beograd-Priština-Tirana uticati na unutrašnju politiku Kosova do 2023. godine? Poseban izveštaj o delu Foruma koji je bio posvećen planiranju scenarija će uskoro biti izrađen.\nDrugi Forum za bezbednosna istraživanja Beogrаd-Prištinа-Tirаnа organizovao je Kosovski centar za bezbednosne studije, u Prištini, 28. maja 2013. godine. Ovom regionalnom skupu prisustvovali su predstavnici kosovske bezbednosne zajednice, uključujuću kreatore politike, lidere civilnog društva, stručnjake, naučnike i novinare.\nSledeći Forum za bezbednosna istraživanja Beogrаd-Prištinа-Tirаnа će organizovati BCBP, u Beogradu, tokom oktobra 2013. godine.


Milenijum osiguranje ostaje sponzor Vaterpolo kluba Zemun - Sve o novcu\nHome\tVesti\tMilenijum osiguranje ostaje sponzor Vaterpolo kluba Zemun\nby Vesna Lapčić 18/09/2020\nMilenijum osiguranje ostaje na mestu zlatnog sponzora Vaterpolo kluba Zemun drugu godinu za redom, sa željom da podrži ovaj klub da nastavi da napreduje i da se u najjaćem takmičenju u Srbiji, u predstojećoj Super ligi, ravnopravano takmiči sa svim najjačim klubovima u zemlji, saopštilo je ovo osiguravajuće društvo.\n„Sa velikim zadovoljstvom nastavljamo saradnju sa Vaterpolo klubom Zemun, koju smo započeli prošle godine u ovo vreme. Želja nam je da pružimo dalju podršku u razvoju mladih vaterpolista, ali i vaterpolo sporta uopšteno, kao jednog od najpopularnijih sportova kod nas. Verujemo da im naša potpora, kao zlatnog spoznora, u tome pomaže“, rekao je predsednik Izvršnog odbora Milenijum osiguranja, Ljubiša Veljković.\nVaterpolo klub Zemun u predstojećoj sezoni takmičiće se u Super ligi Srbije, u kojoj pre svega ima ambiciju da bude stabilan u visokom društvu, kako ističe predsednik Vaterpolo kluba, Zemun Petar Đukić.\nUz Generali osiguranje besplatno gorivo na NIS pumpama\nŠteta od zemljotresa u Zagrebu veća od 10 milijardi evra, osiguranih malo


VUČIĆ:"SRBIJA ĆE REAGOVATI NA ZABRANU ULASKA NJENIH INTELEKTUALACA NA TLO CRNE GORE" - ASPEKaT\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić potvrdio je da je četvorici srpskih intelektualaca zabranjen ulazak u Crnu Goru i dodao je da će država Srbija da reaguje na to.\n“Država Srbija mora da reaguje. Ovo je nešto čime sam bio šokiran, jer mi smo zabranili ulaz kriminalcima, licima sa poternice, pripadnicima kavačkog i škaljarskog klana, a neko drugi je kao odgovor zabranio drugačije mišljenje”, rekao je Vučić za televiziju Prva.\nVučić je saopštio da ga je ministar unutrašnjih poslova Srbije Nebojša Stefanović obavijestio da je ulazak u Crnu Goru zabranjen akademiku Matiji Bećkoviću, istoričarima Čedomiru Antiću i Aleksandru Rakoviću, i profesoru Pravnog fakulteta u Prištini Dejanu Miroviću.\nRekao je da će Stefanović razgovarati s crnogorskim kolegom, a da će on razgovarati s predsjednikom Crne Gore Milom Đukanovićem.\n“Vlasti u Crnoj Gori ovde sankcioniše ili uvode ne verbalni delikt, već delikt mišljenja, oni ne dozvoljavaju da neko o prošlosti, sadašnjosti ili budućnosti misli drugačije”, rekao je Vučić i ocijenio da je Srbija “bastion slobode”.\nDnevni list Dan objavio je da je Uprava policije donijela rješenje kojim se srpskim intelektualcima, među kojima je i Matija Bećković, zabranjuje ulazak u Crnu Goru.\nReagujući na to, Matija Bećković je za televiziju N1 rekao da se ne čudi za sebe, ali da se čudi za istoričare koji su na toj “listi” i da ne zna da li to važi za njega živog ili mrtvog, pošto mrtav planira da živi u Crnoj Gori.\nZAEV:”ODRŽAĆEMO OBEĆANJE, STAVIĆEMO BROJČANIK KOJI ĆE POKAZIVATI KOLIKO JE UKRALA BIVŠA VLAST”\n31/08/2018 31/08/2018 aspekat\nPremijer Makedonije Zoran Zaev najavio je da će uskoro na trijumfalnoj kapiji u centru Skoplja biti postavljen brojčanik koji će pokazivati koliko je u budžet vraćeno novca koji je ukrala prethodna vlast. “To obećanje koje sam dao dok sam bio u opoziciji biće ispunjeno ovih dana, svakako ako se završe pravno-formalni aspekti. Brojčanik će vrtjeti […]\nVOJSKA SRBIJE U STANJU PRIPRAVNOSTI ZBOG KOSOVA\nVojska Srbije preventivno je podigla borbenu gotovost na cijeloj teritoriji zbog tenzija na Kosovu i Metohiji, pišu “Večernje novosti”. “Novosti” dodaju i da su bezbjednosne službe pojačale svoje aktivnosti kako bi se preduprijedili navodni planovi vlasti u Prištini da izazovu nemire u, ali i djelovanje pojedinih krugova u Srbiji koji, kako se navodi, lažnim vijestima […]\nEVROPSKA KOMISIJA UPOZORILA MAĐARSKU DA POVUČE SPORNE ZAKONE\nBudimpešta je upozorena zbog zakona koji kriminalizuje aktivnosti nevladinih organizacija koje pomažu migrantima. Evropska komisija podnijela je tužbu protiv Mađarske zbog neusklađenosti zakona o azilu i povratku migranata i poslala joj upozorenje zbog zakona koji kriminalizuje aktivnosti nevladinih organizacija koje pomažu migrantima, izjavila je glasnogovornica EK-a Mina Andreeva. Andreeva je rekla da je EK mađarskoj […]


FORENZIKA EKSPLOATACIJE - Nelt Edukativni Program\nForenzika eksploatacije je zbirka mapa i dokumenata nastalih kao rezultat istraživanja koje je u proteklih nekoliko godina sproveo SHARE Lab.\nMape koje će biti prezentovane na ovom predavanju pomoći će posetiocima da istraže nevidljive slojeve savremenih tehnoloških crnih kutija i njihovih fraktalnih lanaca proizvodnje, koje kriju razne oblike skrivenog rada i eksploataciju materijalnih resursa i podataka.\nPostoji mnogo razloga zašto bi trebali biti zainteresovani za crne kutije sakrivene u okviru Fejsbukove algoritamske fabrike. One posreduju i beleže našu svaku interakciju, naše najintimnije lične komunikacije, naše ponašanje i naše aktivnosti. Unutar nevidljivih zidova ove specifične algoritamske fabrike, u svakom trenutku algoritmi odlučuju koje informacije će se pojaviti u našoj infosferi, koji će sadržaji postati deo naše realnosti, šta će biti cenzurisano ili izbrisano. Ove crne kutije definišu nove oblike rada i eksploatacije, stvaraju ogromne količine bogatstva i moći vlasnicima ovih nevidljivih nematerijalnih fabrika, stvarajući veliki ekonomski jaz između onih koji poseduju i kontrolišu sredstva proizvodnje i njegovih radnika-korisnika.\nSvaki od naših mrežnih uređaja i ogromna Internet infrastruktura, skriva mnoge zanimljive priče o fraktalnim proizvodnim lanacija, eksploataciji resursa i potrošnji energije. Nevidljivi rad skriven na udaljenim lokacijama – od dubokih rupa rudnika u Africi, preko autsorsovanih fabrika i kancelarija širom sveta do nevidljivih radnih prostora nematerijalnog rada – predstavljaju drugi fokus ovog predavanja. Ovaj deo predavanja će voditi posetioce kroz rođenje, život i smrt jednog umreženog uređaja, baziranog na centralizovanom sistemu veštačke inteligencije – Amazon Eho.\nNegde duboko skriveno ispod slojeva algoritamskih mašina Fejsbuka, kriju se novi oblici potencijalnih kršenja ljudskih prava, novi oblici eksploatacije i mehanizmi manipulacije koji utiču na milijarde ljudi svakog dana.\nOsnivač SHARE Fondacije i profesor na odseku za nove likovne medije Akademije umetnosti u Novom Sadu. On vodi SHARE Lab, istraživačku laboratoriju za proučavanje podataka usmerenu ka istraživanju različitih društvenih i tehničkih aspekata , nevidljivih infrastruktura, algoritamske transparentnosti, eksploatacije rada i mnogih drugih fenomena nastalih razvojem i upotrebom savremenih tehnologija. Ova istraživanja obuhvatala su detaljne analize biznis modela, procesa eksploatacije privatnih podataka, skrivenih formi rada, ekonomije nadgledanja i algoritama skrivenih iza zidova kompanija kao što su Facebook, Google i Amazon.…


Direktor Stubo-Rovni da podnese ostavku, a gradonačelnik da se "razbudi" | Kolubarske\nOdbornička grupa SPS-JS u Skupštini grada očekuje od Zorana Mitrovića, direktora JP Stubo-Rovni "Kolubara" da kao "častan čovek podnese ostavku", rekao je na konferenciji za novinare šef odborničke grupe SPS-JS Đorđe Pavlović, dok je gradonačelnika Valjeva Lazara Gojkovića pozvao "da se razbudi jer će posledice za grad biti ozbiljne i teške".\nPrema rečima Đorđa Pavlovića, direktor Zoran Mitrović u svom izlaganju za skupštinskom govornicom jedino nije saopštio na koji način će konačno staviti u funkciju branu Stubo-Rovni i kada će podbranska i sela u blizini brane dobiti vodu iz akumulacije.\n- Na prethodnoj sednici Skupštine grada Valjeva od direktora JP "Kolubara" imali smo priliku da čujemo razne stvari. I političko opredeljenje zaposlenih u tom preduzeću i u Vodovodu, i o istorijatu samog preduzeća, pa čak i o tome kad ko od službenika Sanitarne inspekcije i gde ispija, ili je ispijao, kafe. Ali jedino što ni reči nismo čuli o tome kako i na koji način ima nameru da konačno stavi u funkciju branu i preduzeće, kojim kao direktor upravlja, sada već petu godinu zaredom. Istina, čuli smo neka nemušta objašnjenja o nekakvim Radnim grupama, opet o političkim opredeljenjima njegovih i zaposlenih u Vodovodu, kako je tačno da postoji fabrika koja može da snabde vodom sela u okolini brane, da je konačno predao neki projekat gradonačelniku i da je potrebno cirka 60 miliona dinara da se izgradi cevovod u dužini od četiri kilometra kako bi se došlo do rezervoara – rekao je Pavlović.\nNaglasio je da je vrhunac cinizma bio kada je direktor, netrepnuvši, saopštio da je ekonomska isplativost puštanja u rad fabrike i snabdevanje građana vodom upitno, i to u trenutku kada se osećaju posledice nezapamćene suše i kada je ljudima ugrožen fizički opstanak zbog nedostatka vode.\n- I sve to ne bi bilo ništa sporno da nam o svemu nije govorio čovek koji je već petu godinu direktor! Pa se s pravom postavlja pitanje ko je trebao da obavi sve poslove i da konačno obezbedi vodu za meštane sela pored brane? Ko je smetao direktoru da radi? A direktor je, samo podsećanja radi, imao bezrezervnu podršku grada Valjeva u periodu od 2016. do 2020 godine, i to vrlo konkretnu i materijalnu i finansijsku – kazao je Đorđe Pavlović i dodao da je tu podršku iskoristio tako što je u 2018. godini kapitalne subvencije, dakle ono što se odnosi na investicije, realizovao sa "slabih 25 posto, a u 2019. godini sa mršavih 37 posto".\nPavlović je skrenuo pažnju na činjenicu da je pozicija "usluga po ugovoru", dakle zarada direktora i troškovi rada preduzeća realizovana savesno, istrajno, postojano, dosledno i posvećeno sa svih 100 posto!\n- Dakle građani su samo u 2018. i 2019. godini zaradu i troškove poslovanja direktora preduzeća finansirali sa ukupno 152 miliona dinara! Zauzvrat su dobili priču o projektima, o nedostatku novca od oko 60 miliona, što nije ni polovina potrošenog za zarade i troškove rada samog preduzeća u dve uzastopne godine, i preprekama za koje je, naravno, neko drugi kriv. Zbog svega navedenog, odbornička grupa SPS-JS u Skupštini grada Valjeva očekuje od direktora JP "Kolubara" Zorana Mitrovića, da kao častan čovek položi račun građanima o svemu što za pet godina svog upravljanja preduzećem (ni)je uradio i podnese ostavku – rekao je Đorđe Pavlović.\nNi prvi čovek grada Lazar Gojković, na istoj sednici Skupštine grada, nije imao šta da kaže o snabdevanju vodom meštana podbranskih i sela u blizini brane.\n- Ali jeste nakon sedam časova rasprave i pređenih bar 10 vitalno važnih tema za grad i njegovo funkcionisanje smogao snage, istina izgubivši živce, da ne kaže opet ništa o temama dnevnog reda već da optuži odbornike i zapreti im rekavši "ne bio vam u koži". Dakle o nula posto realizacije sredstava Toplane, o jedan posto realizacije izgradnje ulica i puteva, o (ne)snabdevanju meštana oko brane vodom, o tome ni reč! Ali rasprava i pretnja odbornicima – DA. Zato gradonačelnika pozivamo da se razbudi i shvati da je najveći protivnik i najveća opozicija sam sebi ukoliko nastavi sa ovakvim (ne)radom i da će posledice za grad biti ozbiljne i teške - zaključio je šef odborničke grupe SPS-JS, Đorđe Pavlović.\nSkupština usvojila Odluku Pre 7 sati 19 minuta


Vaša prolećna kolekcija treba da se zasniva na udobnosti i fleksibilnosti, a pored patika glavnu ulogu dobile su mokasine.\nTrendovi koji će vladati ove sezone odavno su poznati, ali mesec mode i street style devojke koje se pojavljuju na ulicama svetskih metropola, na najbolji način pokazuju koji komadi ne smeju da nedostaju u našim garderoberima. Jedan od njih su, bez razmišljanja, mokasine.\nSada su mokasine pretvorene u sastavni deo ženske kolekcije i mogu da ponude najbolju estetiku vašem imidžu. Savršeno se slažu i sa širokim pantalonama, haljinama ili mini suknjama. Ako želite da investirate u njihovu najmoderniju verziju, onda bi trebalo da obratite pažnju na mokasine sa masivnom platformom. Možete odabrati modele u crnoj boji jer su najpraktičniji, kao i modele u svetlim bojama koji će se savršeno uklopiti uz vašu laganu prolećnu garderobu.\nU galeriji možete otkriti naše favorite iz aktuelnih kolekcija.


Prezentacija projekta Pannonia Organica - godinu i po dana posle\nBack PRIVREDA INSTITUCIJE Prezentacija projekta Pannonia Organica - godinu i po dana posle\nčetvrtak, 09 oktobar 2014 09:06\nZavršna konferencija, održana u Banovini, 7. oktobra, uz prisustvo svih aktera na zajedničkom projektu Pannonia-Organica iz IPA programa prekogranične saradnje Hrvatska-Srbija, bila je prilika za analitičko i emotivno podsećanje na sve ono što je pratilo njegovu realizaciju. Gospođa Olivera Radovanović, iz Zelene mreže Vojvodine, vrlo sistematično i iscrpno je izvestila prisutne o onome što je uradila srpska strana.\nGlavni aplikant na projektu bila je opština Bilje, a kao drugi naznačena je Zelena mreža Vojvodine. Partneri na projektu bili su, između ostalih: Centar za poduzetništvo iz Osijeka, Tržnica Osijek, Ecorural net, Udruženje „Zdravo Organic“ iz Selenče i Inno Focus iz Beograda.\nProjekat bi se mogao svesti na tri osnovna cilja: unapređenje organske proizvodnje u istočnoj Slavoniji i Bačkoj; uspostavljanje bolje prekogranične saradnje, u ovom slučaju, bolja saradnja u oblasti organske proizvodnje i uticanje na stvaranje zajedničkog tržišta, što se tiče organske proizvodnje.\nPredstavljanje projekta odigralo se na Međunarodnom poljoprivrednom sajmu u Novom Sadu, u maju prošle godine, kada su se svi akteri prvi put okupili u velikom broju, a kome su prisustvovali i predstavnici evropske delegacije i gde je ovaj projekat javno predstavljen.\nZelena mreža Vojvodine sa svojim partnerima koncipirala je nekoliko ključnih aktivnosti na projektu: identifikacija i mapiranje proizvođača organske proizvodnje i svih aktera koji učestvuju u organskoj proizvodnji; izrada baze podataka, koja je kasnije ugrađena na sajtu, koji je postavljen u međuvremenu: www.pannonia-organica.net; edukacija i radionice koje su bile organizovane u Bačkoj; štampanje mapa, priručnika, promotivnog materijala i organizovanje dva sajma, u Novom Sadu i u Bilju.\nZa identifikaciju i mapiranje trebalo je puno truda i vremena, ali je rezultiralo dobrim stvarima. Identifikovni su organski proizvođači i utvrđen je kompletan potencijal oba mikroregiona. Napravljen je i korak dalje, oni su kategorizovani, pa su tako izdvojeni organski proizvođači kao što su primarna proizvodnja, institucije koje podržavaju organsku proizvodnju, fakulteti, nevladin sektor, zatim sve one koji su uključeni u proces funkcionisanja organske proizvodnje, za razvoj tržišta, distribucije, prehrambena industrija, procesna industrija, našli svoje mesto.\nNa kraju, kada su prikupljeni svi podaci, 26. juna napravljena je promocija dve mape na pijaci „Moj salaš“, koja je bila jako posećena i medijski dobro propraćena. Što se tiče mape, ona je štampana u 1.400 primeraka, 700 na srpskom, 600 na engleskom i 100 na slovačkom jeziku.\nEdukacije su posebno važna stvar, a prof. Branka Lazić je uvek isticala da bez edukacije nema razvoja organske proizvodnje, jer ljudi koji ulaze u taj čaroban svet, moraju da imaju znanje, bazično i ono koje se permanento nadograđuje. Kada je pisan projekat, težište je stavljeno upravo na edukacije. One su locirane u mestima u kojima je potrebno razviti organsku proizvodnju, pa je tako nakon edukacije u Somboru, koji pripada delu uz Dunav na kome nije bilo organske proizvodnje, deset proizvođača ušlo u organsku proizvodnju. Edukacije su bile i u Selenči i u Baču, na temu „Osnove organske proizvodnje“ sa 210 polaznika; Somboru i Bačkom Monoštoru, na temu „Zelena ekonomija i organska poljoprivreda“ koju je pratilo 243 zainteresovanih; u Novom Sadu (u Čurugu, na najvećoj farmi muznih krava u ovom delu Evrope, a možda i u Evropi, 1.000 i nešto muznih krava od toga 2.000 jedinki i 2.000 ha obradive površine koje su u funkciji celog tog sistema) i u Kovilju na temu „Multifunkcionalna poljoprivreda“, koju je pratio 181 slušalac.\nInteresantno je da je planirano da edukacije prati oko 200 ljudi u toku 21-og dana, a na kraju je preko 600 njih pohađalo ta predavanja, što je dobar pokazatelj koliko su ljudi zainteresovani za organsku proizvodnju i koliko su shvatili njenu perspektivnost.\nNa tim edukacijama polaznici su mogli da nauče mnogo toga, između ostalog, o kvalitetu zemljišta, ekologiji i zaštiti životne sredine, da organska proizvodnja može mnogo da utiče na ekonomsko stanje samih proizvođača, što je posebno značajno za zaštićena područja kao što je Bački Monoštor; naučili su da kroz agroekološke mere, organska proizvodnja utiče i na zdravlje ljudi, i naravno, organski proizvođači i drugi zainteresovani koji su pohađali radionice, imali su prilike da se međusobno upoznaju i da razmenjuju iskustva.\nBez obzira što je to ogledalski projekat, srpska strana je bila zadužena za uspostavljanje web portala, gde su se mogle pronaći vesti o projektu i o učinjenim koracima.\nU okviru projekta održana su i dva sajma organskih proizvoda: 26. juna u Novom Sadu, i 6. septembra u Bilju. Novosadski sajam je imao dobru posetu i bio medijski propraćen, ali onaj u Bilju je zadao domaći zadatak kako jedan sajam organskih proizvoda treba da izgleda.\nU toku projekta bilo je 11 tendera, održano je 40-tak sastanaka o kojima postoje zapisnici, nabavljana oprema morala je da bude EU porekla, pisano je nekoliko izveštaja, zajedno sa završnim, i sve je provučeno kroz administraciju.\nSve što je rađeno na projektu, budno je pratila evropska delegacija iz Brisela. Bilo je nekoliko monitoringa, jedan nakon polovine projekta kada je u poseti bila evropska delegacija. Na kraju je ovaj projekat jako dobro ocenjen i dobijena je potvrda dobre prakse od evropske delegacije iz Brisela.\nKraj projekta ne bi trebao, kako su se svi prisutni saglasili, da bude kraj procesa na mapiranju organskih proizvođača. Ima predloga da se mapiranje proširi na celu teritoriju Vojvodine.\nIsto tako, ne bi trebalo da bude kraj saradnje između srpske i hrvatske strane, učesnika u projektu. Pali su i konkretni predlozi, da se nastavi održavanje sajmova organskih proizvoda, na kojima bi izlagali i organski proizvođači iz Vojvodine u Bilju, i ekološki proizvođači iz Bilja u Novom Sadu.


Pomozite da se prikupe sredstva za Lanu - RTV Santos\nPomozite da se prikupe sredstva za Lanu\nGrupa „Tate za Lanu“ poziva vas u nedelju, 04.10.2020. sa početkom u 14h u Plankovu baštu i da pomogete maloj Lani Jovanović.\nFotografi Darko Nađalin i Nenad Blažin, su u želji da pomognu organizovali fotografisanje, pripomognuti kolegom Ivanom Ilijevskim, gde bi sav prihod išao u pomoć devojčici. Prvobitna ideja se brzo razvila, pa će nedelja biti pravi porodični dan, sa mnogo aktivnosti namenjenih kako deci, tako i odraslima.\nBAZAR sa početkom u 14:00\nNa bazaru će svi koji žele moći da učestvuju i prodaju nešto od svoje garderobe, knjiga, igračaka,poslastica iz domaće radinosti…\nFree Dance 14:00 – 14:30 će izvoditi svoj plesni program i muzičko razmrdavanje za decu.\nOdbojkaški klub „Volejstars Zrenjanin“ 14:30-15:00, javna prezentacija trenažnog procesa.\nNTC 15:00 – 16:00\nNTC ekipa predvođena Teom Topić Laništanin organizuje radionicu čiji je cilj podizanje nivoa intelektualnih sposobnosti, sprečavanje poremećaja pažnje i koncentracije u školskom periodu, razvijanje koordinacije pokreta i motorike i sticanja funkcionalnog znanja.\nJOŠ ŠTAMPE I FOTOGRAFIJE\nŠtamparija UltraPlanet će ponuditi neke od svojih proizvoda, a proslavljeni fotograf Predrag Kostin će izložiti i ustupiti na prodaju svoje fantastične fotografije divljači Srbije (https://www.instagram.com/divlja_srbija/ ).\nDa sve bude još lepše, sigurnije i uspešnije podršku nam daju Kulturni Centar , PerSu Marketi i Diskont pića Valor, knjižara Moja Mašta, Maestro, Milupino, Vrakelino…\nSvi koji koji žele da učestvuju mogu da se prijave. Novac će se ubacivati u kutije na licu mesta, a sav prihod od akcije će biti uplaćen direktno na račun male Lane Jovanović, te vas molimo da podržite našu akciju u što većem broju.\nU slučaju lošeg vremena program ćemo pomeriti u prostorije Kulturnog Centra Zrenjanin. Da Lana ozdravi!\nPrethodnoKozari u Srbiji suočavaju se sa velikim problemima\nSledećeFK „Jedinstvo“ bez poraza


Inicijativa kod Zavoda za zaštitu prirode Srbije se pokreće radi izrade Studije zaštite kojom se utvrđuju vrednosti tog područija. Predlog Inicijative utvrđen je na sednici Gradskog veća održanoj 22. marta i upućen je odbornicima Skupštine grada na razmatranje i odlučivanje.\nPodručje gradskog parka „Jezero Bubanj“ predstavlja dragocenu prirodnu vrednost grada Kragujevca i već dugi niz godina proučavano je od strane lokalnih stručnih organizacija i institucija koje se bave zaštitom prirode i životne sredine. Kao takav gradski park „Jezero Bubanj“ značajno doprinosi očuvanju i unapređenju ekoloških karakteristika urbane sredine s obzirom na prisustvo različitih životnih sredina - kopnenih, obalskih, vodenih. Osim očuvanja ukupnog biodiverziteta šumadijskog područja, jezero predstavlja i privremenu lokaciju na migratornom putu posebno vodenih ptica. Imajući u vidu da je jezero stanište submerznih i emerznih biljaka i drugih organizama nesporno je da ima veliki značaj u razvoju prirodnih životnih sredina u urbanom području.\nJEZERO BUBANJ POSTAJE OAZA ZA ODMOR Evo šta će se sve graditi u centru Kragujevca\nTrenutno je u izradi Izveštaj - Evidentiranje ekoloških pritisaka i procena stanja u akumulacijama od značaja za stanovnike grada Kragujevca u okviru projekta „Transparentnost podataka kao bitan činilac očuvanja ekoloških usluga hidroakumulacija“ koji finansira EU, na kome su saradnici JKP "Vodovod i kanalizacija" i Prirodno - matematički fakultet u Kragujevcu. Cilj je da se na teritoriji grada Kragujevca utvrdi prisustvo invazivnih vrsta riba, makrobeskičmenjaka i algi, na osnovu čega se definiše ekološki potencijal pojedinačnih vodenih ekosistema. Na osnovu preliminarnih rezultata, starosti jezera, prisutne su brojne populacije invazivnih vrsta riba kao što su babuška, sunčica i američki somić.\nČlanovi Gradskog veća utvrdili su i predlog odluke o izradi Plana detaljne regulacije „Park jezero Bubanj“ i uputili u skupštinsku proceduru. Cilj izrade tog dokumenta su definisanje namene i načina korišćenja prostora i uređenje jezera, definisanje pravila uređenja i građenja, razvoj komunalne i saobraćajne infrastrukture, definisanje uslova i mera zaštite životne sredine, prirodnih i kulturnih dobara, energetske efikasnosti, pristupačnosti i zaštite od elementarnih nepogoda i nesereća.


Forum za bezbjednost: Zbog divljih deponija utvrditi kvalitet vode | Palelive.com\nPočetna Novosti Aktuelnosti Forum za bezbjednost: Zbog divljih deponija utvrditi kvalitet vode\nForum za bezbjednost: Zbog divljih deponija utvrditi kvalitet vode\nOpština Pale zadužila je danas preduzeće “Vodovod i kanalizacija” da, zbog odlaganja sumnjivog otpada iz firme “Asa prevent” na divljim deponijama, ispita kvalitet vode sa svih izvorišta iz kojih se ova opština snabdijeva i o tome obavijesti javnost.\nPredstavnici policije istakli su na današnjoj sjednici Foruma za bezbjednost građana da su divlje deponije otkrivene na Stambulčiću, opština Pale, i na Vučijoj Luci, opština Istočni Stari Grad, kao i da je dalju istragu o ovom slučaju preuzela Uprava za kriminalisičke poslove MUP-a Republike Srpske.\nIz policije kažu da se to vodi kao sumnjivi otpad, ali da ne znaju da li je opasan dok ne dobiju nalaz vještaka, koji bi trebalo da bude gotov za sedam dana.\nNačelnik opštine Pale Miodrag Kovačević rekao je novinarima da su deponije blokirane, dok ne bude dobijen nalaz vještaka.\n“Opština je pružila svu podršku nadležnim organima s ciljem što bržeg rješavanja ovog slučaja”, rekao je Kovačević i dodao da je uvjeren da će nadležni organi uskoro saopštiti relevantne činjenice i da će javnost o svemu biti blagovremeno obaviještena.\nKovačević je istakao da je za sutra zakazana vanredna sjednica Skupštine opštine Pale na kojoj će biti razmatrana informacija o odlaganju otpada.\nNa sjednicu su pozvani načelnik Centra javne bezbjednosti Istočno Sarajevo Radenko Vasiljević, komandir Policijske stanice Pale, republički ekološki inspektor, predstavnici Odjeljenja inspekcije grada Istočno Sarajevo, direktor preduzeća “Komunalno” Pale i predstavnici Komunalne policije.\nNa sjednici Foruma rečeno je da su na legalnoj deponiji na Palama urađene analize zemlje i da su rezultati bili dobri.\nUčesnici Foruma razgovarali su o potrebi angažovanja komunalnih policajaca i ekoloških inspektora u noćnim časovima s ciljem sprečavanja prekoračenja vremena rada ugostiteljskih objekata i prekomjerne buke.\nZaključeno je da komunalno preduzeće utvrdi stanje podvožnjaka ispod magistralnog puta Pale – Sarajevo kod Osnovne škole “Pale” i predloži mjere za njegovu sanaciju.\nIstaknuto je da je podvožnjak zapušten i da djeca zbog toga izbjegavaju tu da prolaze, pri čemu se izlažu opasnostima kada prelaze preko frekventnog magistralnog puta.\nPrethodni članakDva lica teže, a dva lakše povrijeđena\nNaredni članakPri kraju pošumljavanje na 44 hektara


Dok u Libiji jačaju islamisti, SAD se i dalje bore protiv Gadafija - 28.02.2015, Sputnik Srbija\nDok u Libiji jačaju islamisti, SAD se i dalje bore protiv Gadafija\nDžen Psaki je izjavila da SAD odobravaju napade egipatskog Ratnog vazduhoplovstva po položajima terorista u Libiji. Istovremeno, SAD ističu da je izlaz iz ove... 28.02.2015, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, svet, libija, muamer gadafi\n11:03 28.02.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\nDžen Psaki je izjavila da SAD odobravaju napade egipatskog Ratnog vazduhoplovstva po položajima terorista u Libiji. Istovremeno, SAD ističu da je izlaz iz ove krize moguć samo preko političkog dijaloga.\nVašington je ranije bio oprezniji u ocenama i govorio da je bombardovanje lična stvar svake zemlje, i ako je Egipat rešio da se sveti za smrt svojih građana, onda će tako i biti. Ali dijalog pod okriljem UN je iznad svega, još jednom je naglasio vrh SAD.\nDijalog je nesumnjivo dobra stvar. Ali sada se stav Vašingtona, koji ni iz čega može da stvori problem po čitav region, čini pomalo neumesnim. Umesto da prorade mehanizmi rešavanja konflikta, američka administracija pokušava da se bori protiv rođaka bivšeg libijskog lidera Gadafija — svrgnutog, i to ne bez učešća SAD. Prema rečima Baraka Obame, upravo oni prete američkim nacionalnim interesima, zato što tobože grade lukave planove diverzifikacije aktiva. Upravo zato je glavna briga SAD da produženje sankcija Libiji.\nIstina, posledice procvata islamističkih tokova možda još dugo neće stići do SAD, iako američki islamisti, kao i svi ostali, već predstavljaju ozbiljnu pretnju. Ali Evropa se već sada suočava sa tim problemom. Nemuslimane ne ubijaju samo na teritoriji Islamske države, već i u evropskim gradovima —teroristički akti u Parizu potresli su međunarodnu zajednicu.\nIpak, otvorena vojna intervencija sada teško da je moguća. Takav razvoj događaja može da ide na ruku islamistima koji, ubedivši razjedinjene grupacije u neophodnost oslobodilačke brobe, mogu da ujedine još više snaga i da naprave pravi kalifat.\nVašington je u tim uslovima koncentrisan na traženje političkih neprijatelja u pristalicama Gadafija, iako je svojevremeno upravo intervencija SAD i upravo svrgavanje Gadafija označilo početak ove dugotrajne nestabilnosti u Libiji. Kako smatra ministar spoljnih poslova Rusije Sergej Lavrov, do toga je dovela težnja da se „osigura dominacija u svetskim poslovima, rukovodi svima i na sve strane, koristi vojna moć u jednostranom poretku radi zaštite sopstvenih interesa“. Takav prilaz teško da će omogućiti iznalaženje izlaza iz ove krize. Mada, teško je da SAD mogu da se prestroje.