Prevara sa samospaljivanjem na Trgu Tjenanmen | Falun Dafa - Minghui.org\nInscenirano "samospaljivanje" na Trgu Tjenanmen – masivan propagandni trik smišljen radi satanizacije Falun Gonga u očima Kineza\nPozadina: Do kraja 2000 – godinu i po dana nakon što je KPK lansirala progon Falun Gonga – ova kampanja nije uspela da pridobije podršku mnogih funkcionera KPK. Tadašnji lider KPK, Jiang Zemin, je prethodno, u istoj godini obilazio provincije ne bi li među lokalnim liderima obezbedio više podrške za svoju kampanju. U međuvremenu je javna podrška kampanji slabila na širem planu. 23. januara, 2001, pet ljudi se navodno samo zapalilo na Trgu Tjenanmen u Pekingu. Cela scena je snimljena kamerama iz više uglova. Samo nekoliko sati posle tog događaja, mediji pod kontrolom države zasuli su jasnost izveštajima o tome kako su to bili praktikanti Falun Gonga. Ovi izveštaji su uključili grozne snimke žrtava, pripisujući učenjima Falun Gonga direktnu krivicu za ovu tragediju.\nProblem: U nedeljama koje su sledile ovom događaju, otkriveno je obilje dokaza (uključujući članak Washington Posta u kome se nalazi da samospalitelji nikad nisu vežbali Falun Gong) i koji daju indicije da je ceo incident insceniran. Ipak, kako ljudi unutar Kine nisu imali pristupa ovim informacijama, kineski državni mediji su nastavili blic kampanju u kojoj se "samoubice" opisuju kao praktikanti Falun Gonga. Ljudi širom Kine prešli su sa poštovanja i simpatija za Falun Gong, na ljutnju i napadanje na praksu. Zločini iz mržnje prema praktikantima Falun Gonga su se uvećali i KPK je intenzivirala progon povećanim brojem hapšenja, mučenja, ubijanja i prinudnog oduzimanja organa.\nZašto je to važno: Sa 70-100 miliona ljudi koji vežbaju Falun Gong u Kini, do 1999. je tradicionalna disciplina bila opšte poznata i cenjena. Inscenirano "samospaljivanje," međutim, promenilo je sve ovo, i do dan danas to ostaje ključni pojedinačni uzročnik gomilanja gađenja i mržnje prema Falun Gongu od strane kineskog naroda. Rezultujuća apatija i neprijateljstvo prema Falun Gongu u Kini je puno doprinelo pokušajima da se praksa zbriše, i to je osnovni razlog što postoje desetine hiljada izveštaja o zlostavljanju i mučenju.\nOvo je vrlo uverljiv dokumentarac o sumnjivim tačkama insceniranog "samo-spaljivanja". Dobio je počasnu nagradu na 51. Columbia International Film Festival za svoj analitički pristup i razotkrivanje ovog tragičnog događaja.\nWashington Post: Reporter pronalazi rupe u samospaljivanju na Trgu Tjenanmen


Ruski „Uran 9“ — oružje koje niko na svetu nema (video) - Sputnjik Srbija\n09:41 21 Maj 2019\n16:26 06.05.2018 (osveženo 16:30 06.05.2018) Preuzmite kraći link\nRuska televizija „Zvezda“ je objavila snimak testiranja borbenih višenamenskih kompleksa „Uran 9“, koji nema pandan u svetu. On će prvi put biti predstavljen na Paradi pobede 9. maja.\nNa snimku se vidi kako funkcioniše „Uran 9“ u različitim vremenskim i geografskim uslovima. Tehnika se koristi pri realizaciji velikog broja borbenih zadataka: prevladava prepreke, gađa zadate ciljeve, štiti vojne objekte.\n„Uran 9“ — višefunkcionalni izviđački kompleks koji se koristi i za borbe na bojnom polju. On jedinstven jer ima kako moćno oružje koje može da uništava živu silu, tako i oklopnu tehniku.\nZagrli me čvrsto: Ljubav na kengurski način\nSarmati su živeli između Dunava i Aralskog mora od četvrtog veka pre nove ere do prvog veka nove ere, a ono što su otkrili ruski arheolozi može da baci sasvim novu sliku na ovaj stari nomadski narod.\nLegendarni holivudski glumac Arnold Švarceneger fizički je napadnut u Južnoj Africi.\n09:40FSB: Teroristi imaju mogućnosti da proizvode hemijsko i biološko oružje\n09:40Dodik 6. juna u Sankt Peterburgu razgovara o priključenju na „Turski tok“


Zbrka.com - Veliki brat VIP u novoj scenografiji - Zanimljivosti i Jet Set\nNova sezona popularnog šoua „Veliki brat“ sa poznatim ličnostima počinje sa emitovanjem na Televiziji B92 u martu i trajaće mesec dana.\nGoran Stamenković, čelni čovek producentske kuće „Emotion“ koja realizuje ovaj šou, kaže za „Blic“ da je promena scenografije kuće već uveliko u toku. - Trenutno menjamo enterijer i scenografija će izgledati potpuno drugačije - kaže Stamenković i dodaje da će predstojeći serijal biti sličan prethodnom, a da će ga voditi Ana Mihajlovski, Marijana Mićić i Irina Radović.\nPodsećamo da su učesnici prvog serijala sa poznatim ličnostima bili bivši fudbaler Saša Ćurčić (koji je i pobedio), pevačice Olja Karleuša i Goga Sekulić, šoumen Dragan Marinković Maca, glumice Marta Keler i Danijela Vranješ, manekeni Ognjen Ivanović i Emina Hamzabegović, slikarka Zorica Šuica, pevači Peđa D’Boj i Danijel Alibabić, mađioničar Big Lale i novinar Aleksandar Jovanović. I ove godine se očekuje sličan sklop ukućana, različitih zanimanja sa teritorije Srbije, Bosne i Hercegovine i Crne Gore. U prvoj sezoni sa poznatima pobednik je osvojio nagradu od 50.000 evra, a Stamenković kaže da još nije odlučeno da li će to i ove godine biti praksa s obzirom na to da svuda u svetu glavnu nagradu pobednik poklanja u humanitarne svrhe.\n- Ono što je sigurno, prihod od glasanja će ići u humanitarne svrhe, najverovatnije za neku akciju za bezbednost u saobraćaju - rekao je Stamenković agenciji Beta.\nInače, Stamenković je nedavno potvrdio za „Blic“ da je „Emotion“ otkupio prava na još tri serijala „Velikog brata“ i tri serijala sa poznatim ličnostima. Prema njegovim rečima, treća sezona „Velikog brata“ biće emitovana na proleće 2009. godine.


Tužilaštvo BiH zatražilo je danas mjere zabrane za direktora Agencije za lijekove i medicinska sredstva Bosne i Hercegovine zbog slučaja “Respiratori”\nTužilaštvo BiH formiralo je predmet koji se odnosi na nabavku respiratora na području Republike Srpske\n20.06.2019. / 9:55\nBANJALUKA, U posljednjoj informaciji za javnost Tužilaštvo BiH najavljuje da će u skladu sa zakonom ispitati motive i razloge osoba koje putem medija šalju javnosti negativne poruke o radu pravosuđa sa ciljem destabilizacije pravosudnog sistema. Istovremeno, Tužilaštvo BiH navodi da\nSARAJEVO – Tužilaštvo BiH uzelo je u rad predmet u kojem se Ljubomir Vidović i Ljubo Subotić iz Gradiške sumnjiče za pranje novca, nakon što su oni u Osnovnom sudu Gradiška osuđeni na minorne novčane kazne, saznaje portal CAPITAL.\n02.02.2017. / 14:45\nBANJALUKA, Tužilac Posebnog odjeljenja za organizovani kriminal, privredni kriminal i korupciju podigao je optužnicu u predmetu “Bobar banka”, saopšteno je iz Tužilaštva BiH.\nPrihodi od indirektnih poreza veći za 93 miliona KM\n20.07.2016. / 17:05\nBANJALUKA, Direktor Uprave za indirektno oporezivanje BiH /UIO/ Miro Džakula i glavni tužilac BiH Goran Salihović dogovorili su danas proširenje zajedničkog tima Uprave i Tužilaštva BiH koji radi na istragama u predmetima iz oblasti indirektnih poreza.\nSARAJEVO, Po nalogu tužilaca Tužilaštva BiH, od ranih jutarnji sati, više desetina policijskih službenika SIPA i radnika UIO BiH, formiranih u sedam specijalnih istražnih timova, provode aktivnosti na području Bihaća, Velike Kladuše i okoline, u okviru procesuiranja počinilaca krivičnih djela organizovanog kriminala,\nTelegeltija dao izjavu o Pavlović banci\n25.05.2016. / 14:23\nSARAJEVO, Zoran Tegeltija, ministar finansija Republike Srpske saslušan je danas u Tužilaštvu BiH.


Bodi za bebu od 3-6 meseci, br 68 - KupujemProdajem\nMama i beba > Bebe | Benkice, zeke i bodići > ID oglasa: #127396542 (Postavljen: pre nedelju dana)\nBodi za bebu od 3-6 meseci, br 68\nPamucni zuti bodic, idealan kao odelce za vrele dane.\nSuknja za devojcicu od 3-4 god, rez Sandra\nJos jedna divna saradnja stvarcice bas kako su i opisane sto porucite to dobijete 10+ i velika preporuka\nDzak za spavanje za decu od 1-3 god\nSve preporuke za clana. Jako prijatna i postena gospodja\nPamucni skafander- dzak za spavanje 9-12 meseci, br 80\nPrsluk za decaka od 2-3 god, br 98, rez Tanja\nOdlična komunikacija, ažurno slanje paketa, roba u besprekornom stanju! Svaka pohvala i preporuka za saradnju sa članom! 10+\nTermo pantalone za devojcicu od 1,5-2 god, br 92


Fudbaler Apolona pravo sa venčanja došao na naš košarkaški derbi!\nVezni fudbaler Apolona iz Limasola Luka Stojanović proslavio je svoje venčanje tako što je došao na košarkašku utakmicu Partizan - Crvena zvezda u finalu plej-ofa Super lige da navija za crno-bele.\n"Nisam imao mnogo vremena ove sezone zbog malo odmora, tako da smo napravili građansko venčanje i obeležili ga porodičnim ručkom. Sada sam došao da proslavim na utakmicu, ne bih propustio ovo nikad", rekao je Stojanović agenciji Beta.\nStojanović je u mlađim kategorijama igrao za Partizan, ali nije nastupao u seniorskom timu, pošto je kao mlad otišao u Sporting, a posle dve sezone je prešao u Apolon. On je kazao da stalno prati Partizan.\n"Pratim i fudbalski i košarkaški i vaterpolo i rukometni... pratim sve sportove, uvek sam uz Partizan. Ali, posebno volim košarku. Sa drugarima iz kluba sam još od mlađih dana dolazio na košarkaške utakmice, Evroligu četvrtkom nisam propuštao. Kad god smo imali vremena dolazili smo na utakmice", rekao je Stojanović.\nApolon je sezonu završio na trećem mestu grupe za šampiona u prvenstvu Kipra, ali je sa ekipom osvojio kup.\n"Šteta što se nismo plasirali za Ligu Evropa, ali smo osvajanjem kupa ispunili cilj i osvojili jedan trofej. Sezona je na individualnom planu za mene bila odlična. Postigao sam 12 golova i mislim da sam uradio dobar posao. Nadam se još boljim rezultatima. Za sada ostajem u Apolonu, ali ako dođe neka dobra ponuda za klub, videćemo", rekao je 22-godišnji fudbaler.


On je za Beogradsku hroniku izjavio da je siguran da će taj rezultat biti ostvaren u narednih mesec dana.\n- Kada tom broju dodamo i ljude koji su preležali korona virus, odnosno koji imaju antitela verujem da ćemo biti blizu kolektivnog imuniteta, ali o tome će poslednju reč dati Gradski zavod za javno zdravlje - naveo je Vesić.\n- Svaki treći Beograđanin je vakcinisan, a svaki četvrti revakcinisan. Na Vračaru, Starom gradu i Savskom vencu više je od 50 odsto građanki i građana vakcinisano, dok je na Novom Beogradu vakcinisano skoro 47 odsto - kazao je Vesić.\n- U populaciji između 65 i 74 godine na Savskom vencu je vakcinisano 79,19 lica, na Starom gradu je taj broj 78 odsto, na Vračaru i Novom Beogradu je 75 odsto, u Rakovici 71 odsto i Čukarici 69 odsto. To su fantastični rezultati jer smo time zaštitili one koji su najugroženiji - naveo je Vesić i dodao da je vakcinacija jedini način da izađemo iz ove krize i vratimo normalnom životu.\n- U Beogradu je ta situacija bitno bolja nego u nekim delovima Srbije. Ako se nastavi ovaj trend vakcinisanih, sigurno ćemo doći u situaciju da veoma brzo omogućimo rad i zatvorenih delova ugostiteljskih objekata - rekao je Vesić.\nDodao je da će u maju svi zakupci poslovnog prostora u vlasništvu Grada Beograda biti oslobođeni plaćanja kirije za taj mesec.\n- Traži se način kako da se ugostitelji oslobode plaćanja zakupa za bašte za jedan ili dva meseca. I na taj način pomognemo im da se malo oporave od ove krize. Vlada je obezbedila i poseban paket pomoći za ugostitelje, a mi kao Grad dajemo dodatni doprinos - zaključio je Vesić.\nBEOGRAD PREŠAO 50 ODSTO VAKCINISANIH Vesić: "Tražićemo popuštanje mera"


Aris Movsesijan Archives - Page 6 of 11 - NOVA stranka\nPuno je vremena izgubljeno u politikama koje su se, usled nemanja dobre ideje ili namere, oslanjale na populizam i dnevnopolitičku upotrebu. Činjenica da je rizik od siromaštva u Srbiji na toliko visokom nivou govori o m ...\n06.11.2019 Aris Movsesijan, Naslovna, Nova stranka, opozicija Press služba 0 0\nPotpredsednik Nove stranke Norbert Cvijanov i predsednik Saveta NOVE Aris Movsesijan učestvovali su na trodnevnom mentorskom edukativnom programu EU, koji je, u organizaciji Evropskog liberalnog foruma i fondacije Boris Divković, održan u Ljubljani.\nPomenutim seminarom zaokružena je ovogodišnja obuka, tokom čijih su skupova predstavnici NOVE imali priliku da usavrše znanje iz procesa evrointegracija, ali i isto primene u praksi, kroz promene u društvu i inspirisanje drugih da se aktivno uključe u bavljenje politikom. Akcenat susreta u Ljubljani stavljen je na razmenu iskustava država Zapadnog Balkana koje su prošle ili su još na putu priključenja Evropskoj uniji, te je poseta Ministarstvu za koheziju u EU ovoga puta bila idealna prilika da Cvijanov i Movsesijan budu direktno upoznati sa svim problemima sa kojima se Slovenija suočila tokom procesa pridruživanja. Razmenjeni su i aktuelni problemi zemalja u regionu, ali i osnaženi kontakti Nove stranke sa srodnim organizacijama širom Evrope, što je ovoga puta otvorilo priliku i za otvoreni i sadržajni razgovor o prijemu NOVE u organizaciju LIBSEEN, Liberalnu mrežu Jugoistočne Evrope, koja predstavlja jedan od najsnažnijih saveza liberalnih stranaka i istraživačkih centara u regionu.\nKako je, po završetku trodnevne obuke, objasnio potpredsednik Nove stranke Norbert Cvijanov, akcenat i ubuduće treba staviti na saradnju zemalja Zapadnog Balkana, kako bismo podelili iskustva puta ka EU i usaglasili zajednički nastup prema zvaničnicima iz Brisela.\n— Nova stranka (@NovaStranka) October 18, 2019\n"Taj put deluje teško, ali nije nemoguće preći ga. Uveren sam da smo blizu cilja", podvukao je on.\nSa njim je saglasan i predsednik Saveta NOVE Aris Movsesijan koji je podsetio da će kao rezultat svega izaći i dokument koji se osvrće na poslednji izveštaj Evropske komisije, ali i ukazuje na ključne probleme Zapadnog Balkana, a koji će biti prezentovan na kongresu ALDE grupe iduće nedelje u Atini.\nNova stranka stoga sa zadovoljstvom konstatuje da je pomenuti program više nego ispunio očekivanja, te očekuje da iduće godine saradnja, uz učešće sestrinskih stranaka iz još nekih zemalja EU, bude još šira između liberala regiona, jer je upravo ta vrsta uzajamne podrške ključ ka napretku i stabilnoj, boljoj budućnosti svih nas.\n18.10.2019 Aris Movsesijan, EU, Naslovna, Norbert Cvijanov, Nova stranka, opozicija Press služba 0 0


Tanjug 11. februara 2019. 11:20\nNOVI SAD – Državna revizorska institucija (DRI) utvrdila je da su neke lokalne samouprave trošile subvencije za tekuće troškove ili opstanak preduzeća, umesto na kapitalna ulaganja, za šta su bile namenjene, izjavio je danas državni revizor Duško Pejović.\n„Utvrdili smo da se sredstva za subvencije daju iz budžeta nekih lokalnih vlasti nekim lokalnim preduzećima, koja potom ostvare veću dobit i od samih, dobijenih, subvencija. To znači da tim preduzećima subvencija nije ni bila potrebna“, izjavio je on u Skupštini Vojvodine, gde predstavnici DRI predstavljaju izveštaj o reviziji svrsishodnosti poslovanja.\nIzveštaj se odnosi na temu “Subvencije jedinica lokalne samouprave javnim preduzećima”.\n„To ne znači da ih neće biti. Cilj revizije nije podnošenje prijave, već da, kada postoji sistemski problem, da se on ispita i daju preporuke da se popravi zakon i njegova primena, a pravnici će posle revizije ispitati da li postoje osnove za pokretanje krivične odgovornosti u određenim slučajevima“, objasnio je Pejović.\nDRI je do sada sprovodila kombinovanu reviziju, koja je bila, kako je objašnjeno, spora i na izveštaje se čekalo do kraja godine. DRI zbog toga sada radi tri revizije – finansijskog izveštaja, pravilnosti i svrsishodnosti.\n„Građane mnogo ne interesuju knjiženja, već da li je nešto urađeno svrsishodno, da li je usluga za koju su dali svoje pare kvalitetna, u koje namene je potrošena i da li je ostvarila planirane rezultate“, istakao je državni revizor.\nPredstavnici DRI danas u u Skupštini Vojvodine predstavili i izveštaj o svrsishodnosti poslovanja na temu “Protivgradna zaštita u Republici Srbiji”.\n„Uputićemo s tim u vezi instrukcije i smernice Republičkom hidrometeorološkom zavodu i ministarstvu poljoprivrede, koji su bili subjekti u ovom procesu“, rekao je Pejović.


Bulatović: Mjuzikl "Glavo luda" verovatno nastavlja zivot\nBulatović: Mjuzikl „Glavo luda“ verovatno nastavlja zivot\nTanjug 18. aprila 2022. 09:56\nBEOGRAD – Gost nove epizode video serijala Tanjug Reflektor bio je glumac Nikola Bulatović koja je govorio o svojoj ulozi reditelja i pisca teksta mjuzikla „Glavo luda“ koji je poslednji put izveden 16. aprila u Pozorištu na Terazijama.\nBulatović je opisao kao fantastično igranje oproštajne predstave čime su „zaokružili veliki krug od deset godina i skoro 100 igranja“ „Glavo luda“ zasnovane oko pesama koje izvodi legendarni pevač Zdravko Čolić.\n„Nažalost odigrali smo samo 92 puta, što ne znači da je priča o predstavi ‘Glavo luda’ završena. Već imam neka razmišljanja da se ta predstava aktivira, pošto vidim da je velika potreba za gledanjem. Karte su otišle 20 dana pre poslednjeg izvođenja“, istakao je Bulatović.\nPozorište na Terazijama je prestalo sa izvođenjima „Glavo luda“ zbog rada na novim predstavama, ali Bulatović kaže da je u nekim razgovorima da se mjuzikl prenese ne neku drugu scenu u Beogradu ili nekom drugom gradu.\n„Nadam se da će nastaviti svoj život i da ipak neće otići u prevremenu pozorišnu penziju“, napomenuo je Bulatović.\nOsvrćući se na predstavu, Bulatović je rekao da je interesantno da se u glumačku ekipu preko audicije uključilo dosta mladih glumaca, među kojima je Slaven Došlo „koji je pominjao da mu je to bila odskočna daska“.\n„Glavo luda“ je Bulatović pisao još 2001. u želji da igra u takvoj predstavi, ali pošto je sticajem okolnosti ostvarena tek deset godina kasnije kad je bio „malo mator za ulogu“ ostao je da radi kao režiser.\n„Rekao sam (glumcima): ‘Ko mi doda ili oduzme jednu reč – hiljadu dinara u zajedničku kasu, pa kad skupimo pare idemo u kafanu’. Nije im se isplatilo u početku, a kasnije se vratili na pravu meru i igrali smo kako smo se dogovorili“, osmehuje se Bulatović.\nZaposlivši se u Pozorištu na Terazijama još 1995. godine , Bulatović je imao priliku da posmatra kako njegova kuća koja je radila i komedije prešla u međuvremenu potpuno da radi mjuzkle.\n„Imali smo tradiciju muzike u svim predstavama i navikli smo publiku da kod nas ne možete doći a da se dobro ne zabavite. Što ne znači da je to nešto na prvu loptu, lake note itd“, upozorio je glumac.\nBulatović je napomenuo da su neke njegove kolege koje su svojim kvalitetom, muzičkim znanjem, pevanjem i igrom potpuno odgovarale mjuziklima koji se rade na Terazijama, „ali kad su probali shvatili su da to ne mogu“.\n„Rekli su mi: ‘Nikola ovo je najteža pozorišta forma koja postoji'“, rekao je Bulatović.\nPrema njegovim rečima, u Pozorištu na Terazijama svi se trude da fizički budu spremni da izguraju predstave što se tiče koreografije i scenskog pokreta, da glasovno uvek budu spremni, odnosno postoje „neki prioriteti koje čovek mora da poštuje da bi mogao da traje“.\nUpitan šta preporučuje mlađim kolegama glumcima, Bulatović je rekao da je „formula ne trčati sto metara, nego trčati maraton“.\n„Nije merilo uspeh, popularnost, već trajanje. Nekada ćete imat vrtoglav skok u karijeri, pa naglo padnete, pa malo radite, pa nećete raditi. Savet za celu moju profesiju jeste da moramo živeti kako kardiogram piše“, ocenio je Bulatović.\nGlumac je istakao da je „poenta života u stalnim usponima i padovima, i kad čoek padne potrebna je snaga volje, uma i tela da se iz toga izađe“.


Vučić nastavlja posetu Indiji | Srbija | Vesti\nRTV Pančevo Srbija Vučić nastavlja posetu Indiji\nVučić nastavlja posetu Indiji\nPANČEVO, 11. januar 2017. (TV Pančevo) – Premijer Srbije Aleksandar Vučić odlaskom u Mumbaj nastavlja višednevnu posetu Indiji, u okviru koje se juče sastao sa indijskim premijerom Narendrom Modijem i učestvovao na samitu „Vibrant Gudžarat“, u indijskom gradu Gandinagaru.\nUnapređenje ekonomske saradnje i političkih odnosa i dolazak indijskih investitora u Srbiju su među najvažnijim temama posete premijera Indiji.\nVučić i Modi su, prema rečima premijera Srbije, imali dug i srdačan razgovor i saglasili se po pitanju najvećeg broja važnih političkih tema u današnjem svetu.\n„Ali, mnogo je važnije da smo razgovarali o svim aspektima bilateralne saradnje, o tome šta treba da uradimo da bismo uvećali našu trgovinsku razmenu koja je na nivou od 130 miliona dolara. Mislim da možemo ne da je udvostručimo ili utrostručimo, već da dođemo do milijarde za svega pet do sedam godina,“ rekao je premijer novinarima nakon sastanka.\nOn je potom u obraćanju na samitu „Vibrant Gudžarat“ rekao da će Srbija obezbediti najbolje moguće uslove za kompanije iz Indije koje budu investirale u našoj zemlji.\n„Obezbedicemo najbolje uslove za indijske kompanije, a nadam se da će i srpske kompanije naći ovde u Indiji plodno tlo za naše investicije“, rekao je Vučić.\nPremijer se sastao i sa Vidžajem Rupanijem, glavnim ministrom savezne države Gudžarat u kojoj se održava samit nakon čega je novinarima rekao da je postignut dogovor da privredna delegacija te države, sa premijerom Indije Narendrom Modijem i Rupanijem na čelu, dođe u Beograd.\nKako je dodao srpska delegacija razgovarala je sa predstavnicima Federacije indijskih privrednih komora i o dolasku više turista u Srbiju.\nU nastavku posete premijer Vučić će razgovarati i sa predstavnicima najvećih indijskih kompanija i prisustvovati svečanom otvaranju Mumbajske berze.\n„Vibrant Gudžarat globalni samit“ predstavlja jedan od najznačajnijih političko-ekonomskih skupova u Indiji.\nSamit okuplja šefove država i vlada, korporacija, predstavnike privrednih komora i industrijskih asocijacija, malog i srednjeg preduzetništva, naučnike i eksperte.\nNa samitu su učestvovali predstavnici više od 100 država, 2.000 indijskih i stranih kompanija, a očekuje se više od 2 miliona posetilaca.\nVučić se juce u Indiji sastao i sa Dmitrijem Rogozinom, potpredsednikom Vlade Ruske Federacije.


"RUŽIČASTI OKTOBAR" Evo po čemu je Srbija na drugom mestu u Evropi, ali se time ne može pohvaliti\nOna je danas predstavnica Ženskog centra “Milica”, koja dodaje da na preglede treba ići kada je dobro, a ne kada je loše, “jer je upavo to preventivni pregled”.\nU Srbiji se svakoga dana dijagnostikuje 13 obolelih žena od raka dojke, a svakog dana četiri žene umru od te bolesti, pokazuju podaci udruženja koja se bave ovm problemom.\n- Zato je Srbija na drugom mestu u Evropi po broju obolelih - kazala je Stanislava Otašević iz “Evropa Dona Srbija” na okruglom stolu pod nazivom “Menjam se danas za bolje sutra”.\nKasno javljanje i kasno lečenje\nOna je rekla i da se žene u Srbiji kasno javljaju na preglede i kasno leče, dodavši da je ova vrsta tumora, ako se otkrije na vreme, izlečiva u 95 odsto slučajeva.\nSa druge strane, kaže onkološki hirurg Maja Gulan, 80 odsto žena u Francuskoj se odazove besplatnom skriningu koji se organizuje u okviru nacionalnog programa, dok je kod nas taj odziv samo 30 odsto.\n- Žene između 50 i 69 godina najčešće oboljevaju od raka dojki - kaže Gulan, i poručuje da one obavezno moraju obavljati mamografske preglede.\nBriga o spostvenom zdravlju - luksuz\nBriga o sebi i sopstvenom zdravlju nekada se smatra luksuzom, pa žene zbog tradicionalne uloge da se brine o drugima ne stiže da se posveti sebi i ode na preventivne preglede, poručeno je na ovom okruglom stolu.\n- Žene u malim sredinama, iz koje sam i ja, ne znaju šta je pregled, šta je preventivni pregled, šta je mamogafija i zato udruženja koja se bave podizanjem svesti o prevenciji treba da pomognu u tome - kaže Bondžić.\nOsim redovnih preventivnih pregleda, ženama se preporučuju i druge stvari zahvaljujući kojima bi mogle da smanje rizik od ove opasne bolesti.\n- Promenom načina ishrane, uvođenjem fizičke aktivnosti, vođenje računa o telesnoj težini, istraživanja pokazuju da za 30 odsto sprečavamo rizik od pojave malignih oboljenja - istakla je Otašević.\nSnežana Pantić Aksentijević iz Ministarstva zdravlja kaže da je promocija zdravlja važna, i da tema o prevenciji od raka dojke zaslužuje široku pažnju javnosti koja ne može da se ostvari bez podrške nevladninog sektora.\nOna je najavila da će se pred Vladom uskoro naći Nacionalni program za prevenciju i smanjenje gojaznosti kod dece i odraslih jer, kako kaže, to je jedan od načina da sprovedemo zdrav način života.\nMesec oktobar ili “ružičasti oktobar”, posvećen je prevenciji od raka dojke, ali i stvar o kojoj ne treba razgovarati samo u tim danima, već tokom cele godine.


Navigacija : Početna Prodavnica Politika, publicistika Američki teror\nOva je knjiga objavljena u Parizu, na francuskom, 2003, dakle pre ravno deset godina. Otada se u americkoj imperijalnoj politici nista nije promenilo. SAD, koje, od svog nastanka pa do danas, nisu, prakticno, ni jednog dana prestale ratovati, nastavile su sa tom praksom otvorivsi nova zarista sa "arapskim prolecem" preko kojeg su omogucile uspostavu niza fundamentalistickih, serijatskih rezima. U buducnosti ce ova situacija biti iskoristena za nove americke intervenije protiv novonastalih "teroristickih" drzava.\nNa zalost, ni SAD ni politika prema Balkanu se nije izmenila. Posebno se to odnosi na srpski narod koji se i nadalje demonizuje, ucenjuje i teritorijalno dezintegrise.\nImperijalna, brutalna ekspanzija SAD-a polako uzmice pred reinkarnacijom Rusije kao svetske velesile, pojavom Kine na svetskoj sceni, sve vecom kohezijom islamskog sveta i juznoamerickih drzava. Pitanje je, hoce li Srbija i srpstvo preziveti slabljenje "humanitarnog", prvog policijaca sveta.


Tanjug 14. aprila 2021. 14:04\nBEČ – Nemački proizvođač kamiona i autobusa MAN ostao je pri ranije objavljenoj odluci o zatvaranju pogona u Štajru, gradu u Gornjoj Austriji, prenosi Dau DŽons NJuzvajer.\nPrema Dau DŽonsu, nemačka kompanija je saopštila da njeno preduzeće „MAN Trak & Bas“ Austrija (Truck&Bus) nastavlja s planovima za zatvaranje fabrike u Štajru, iako je najveći deo zaposlenih glasao protiv toga da pogon preuzme WSA Betajlugings.\nMartin Rabe, glavni kadrovski direktor u preduzeću „MAN Trak&Bas“, izjavio je da je ishod glasanja razočaravajući.\n„Nažalost, očigledno je da među radnom snagom i dalje nema dovoljno transparentnih informacija o zaista dobrom konceptu WSA Betajlgungsa“, ocenio je on.\nNemački MAN je u okviru analize poslovanja, objavljene 2020. godine na kompanijskom veb sajtu, najavio restrukturiranje preduzeća „Trak&Bas“, uključujući i ukidanje 9.500 radnih mesta, navodi se u informaciji Dau DŽonsa.\nPovodom dešavanja u MAN Štajru, „vrućoj temi“ u austrijskim medijima, Viner cajtung prenosi mišljenje ekonomiste Austrijskog instituta za ekonomska istraživanja (Wifo), Mihaela Penedera, o tome treba li vlada da interveniše kako bi, citiramo, spasila 8.000 ugroženih radnih mesta.


06:39 Central European Time: Beograd, Berlin, Pariz\n00:39 Eastern Time: Njujork, Boston, Majami\n21:39 Pacific Time: San Francisko, Los Anđeles, Sijetl\n12:39 China Standard Time: Peking, Šangaj, Singapur\nNedavno je napravljena nova studentska aplikacija, a u Agenciji za zaštitu životne sredine se smenjuju ljudi zaslužni za dostupnost podataka.\nKakav će biti kvalitet vazduha u narednih deset dana prikazuje aplikacija četvorice studenata Elektrotehničkog fakulteta u Beogradu. To je još jedna u nizu inicijativa građana za merenje kvaliteta vazduha, dok se u nadležnim institucijama dešavaju smene i otkazi onih koji su bili odgovorni da nas o tome obaveštavaju.\nStudenti Pavle Šoškić, Nikola Maksić, Marko Skakun i Đorđe Marjanović su aplikaciju napravili za 24 sata na hakatonu, koji je organizovala Studentska unija matematičara. Tema tog takmičenja je upravo bio kvalitet vazduha, koji je poslednjih meseci aktuelan.\nNa to su napokon obratili pažnju i nadležni, pa smo tokom jučerašnjeg dana imali nekoliko vesti o obustavi radova zagađivača. Prvo smo saznali da je Ministarstvo rudarstva zabranilo rad Ziđinovog rudnika Jama u Boru, kako bi se sprečilo prekomerno zagađenje vazduha. Potom je stigla vest iz Zrenjanina, jer je tamošnja Inspekcija za zaštitu životne sredine privremeno zabranila rad kineske fabrike za reciklažu u Perlezu, zbog žalbi građana na zagađenje.\nOtkazi i smene\nMeđutim, reakcije nadležnih stižu prekasno. Krajem prošle godine je Milenko Jovanović, načelnik odeljenja za kvalitet vazduha u Agenciji za zaštitu životne sredine, dobio otkaz. On je 17 godina u toj Agenciji bio zadužen za kontrolu rada mernih stanica, na osnovu kojih su građani mogli da saznaju kakav vazduh udišu. Jovanović kaže, otkaz je dobio zato što se suprotstavio odluci direktora da se bez odobrenja stručnjaka menjaju kriterijumi za ocenjivanje kvaliteta vazduha.\n„Mislim da to pokazuje odnos države prema temi ekologije, mislim da pokazuje odsustvo svesti koliko je bitna struka u ovom pitanju”, naveo je Jovanović za N1.\nUbrzo posle njega, smenjen je načenik Odeljenja za izveštavanje i informacioni sistem životne sredine, koje pripada Agenciji za zaštitu životne sredine, Dejan Lekić. On je velikim delom bio zaslužan za to što smo preko aplikacija mogli da pratimo kakav je kvalitet vazduha.\nGrađani sami prave merne stanice\nPošto njih više nema, građani sve više sumnjaju u podatke i sve češće kupuju ili sami prave uređaje koji će im prikazivati koliko ima različitih čestica u vazduhu. Deo njih je okupljen oko inicijative Klimerko, koja takođe nastala na jednom beogradskom hakatonu pre tri godine. Tada je napravljena prva verzija uređaja za merenje kvaliteta vazduha, koju uz malo truda i nekoliko delova svako može da napravi kod kuće.\nDanas Klimerko broji desetine članova širom zemlje, a na interaktivnoj mapi na njihovom sajtu, mogu se videti lokacije samih uređaja kao i stanje kvaliteta vazduha. Naravno to nije idealno rešenje, jer kvalitet vazduha treba da ispituju stručni ljudi u nadležnim institucijama, na adekvatan način. Međutim, kao i u brojnim drugim situacijama, građani su i u ovom slučaju morali sami da se snađu, iako plaćaju brojne eko takse.


HP CF219A Drum unit LaserJet Pro M102/ M130 - Tonerdiskont\nPočetna strana Toneri Toneri HP HP CF219A Drum unit LaserJet Pro M102/ M130\nOvaj drum unit je kompatibilan sa sledećim vrstama HP štampača:\nKompatibilni toner -drum unit\nBrend: Master Color, Rrtech\nKapacitet: ~12 000 strana (uz 5% popunjenosti - fabrički podatak)\n5.800 RSD Bez PDV-a 4.833 RSD\nKompatibilni Drum unit 219 dostupan u ponudi tonerdiskont.rs\nTražite Hp kompatibilni Drum unit CF219 (Black)? Ne želite previše novca da potrošite za kupovinu originalne toner kasete? Imamo rešenje za Vas! Kupite kompatibilni toner za HP štampač, koji ima kapacitet od 12 000 štampanih strana uz 5% popujenosti. Rok trajanja tonera određen je od strane proizvođača i označen na kutiji. Drum unit CF219 kompatibilni (ForUse) toner većeg kapaciteta, koji NIJE original (OEM- Original Equipment Manufacturer), nego je NOV kompatibilni od drugog proizvođača sa chipom.


Na završnom koncertu ovogodišnjeg festivala Hearts in Harmony u Novom Sadu, nastupila je mlada novobečejka, Mina Filipović, koja je nastupila u okviru hora ISON.\nU četvrtak, 7. decembra, na stepenicama novosadskog SPENS-a, održan je završni koncert ovogodišnjeg festivala Hearts in Harmony čiji su organizatori udružеnjе građana ''Vеra Ljubav Nada'' uz podršku Školе za osnovno i srеdnjе obrazovanjе ''Milan Pеtrović'' i Grada Novog Sada.\nNa ovogodišnjem završnom koncertu nastupili su inkluzivni horovi Malih Pčela iz Kragujevca, hor hor “Zvuci Jabuke” iz Jabuke, hor OŠ “Vuk Karadžić”, Oktet Prosvetnih Radnika Novog Sada, gitaristi “M Kutka” i prvi mešoviti inkluzivni hor ISON iz Novog Sada kao i mnogi drugi. Kao poseban kuriozitet izdvaja se i to što je u programu učestvovala i naša mlada sugrađanka iz Novog Bečeja, Mina Filipović, koja je nastupila u okviru hora ISON.\nOvim koncertom završen je sedmi međunarodni festival Hearts in Harmony koji je počeo 5. oktobra ove godine. U pitanju je inicijativa evropske horske asocijacije Europa Cantat kojom se teži uključivanju marginalizovanih grupa, naročito, osoba sa invaliditetom u društvo.\nKafana\t1 Paulina Sudarski\t12 Antifašizam\t17 1966\t9 Novo Miloševo\t2 Aleksandar Berić\t3 Svetlopisci\t24 Saobraćaj\t2 1942\t1 Sport\t154 Ostrvo\t2 Milan Nešić\t58 Gospojina\t12 Bočar\t34 Bogdan Čiplić\t9 Starački dom\t24 Tisa\t53 Jovan Veselinov\t4 Genocid\t2 Biblioteka\t7


Radonjić – Ovaj tim može mnogo\nNemanja Radonjić crvenazvezdafk.com\nPovratkom reprezentativaca koji su branili boje Srbije na Svetskom prvenstvu ekipa Crvene zvezde je kompletirana. Mladi Nemanja Radonjić istakao je da veruje da i ove sezone crveno-beli mogu da donesu mnogo radosti svojim navijačima.\n- Sve što sam u Rusiji video i doživeo daje mi dodatni motiv da se sada u svom klubu spremim što bolje i da se već u prvoj utakmici koja nas očekuje za nekoliko dana pokažemo u najboljem svetlu i obradujemo naše navijače. Sada ostavljam ono što je bilo sa reprezentacijom iza sebe i koncentrisan sam samo na ono što me očekuje u kvalifikacijama za Ligu šampiona i u domaćem prvenstvu – rekao je Radonjić i nastavio:\n- Dok su moji saigrači bili na pripremama i ja sam naravno naporno radio na treninzima sa reprezentacijom. Znači mi i to što sam dobio šansu i na utakmicama sa Švajcarskom i Brazilom kako bih dodatno proverio svoju formu.\nNovi izazovi očekuju naše fudbalere već 11. juna kada u Rigi igraju protiv ekipe Spartaksa.\n- Očekujem da se što bolje spremimo, da odmah na startu pokažemo koliko smo kvalitetni. Iskreno verujem u svoj tim i mislim da možemo da uđemo u Ligu šampiona.\nUčešće na Svetskom prvenstvu za našeg mladog fudbalera je veliko iskustvo.\n- Nisam verovao da će me dobre igre u Crvenoj zvezdi ovoliko brzo dovesti do A reprezentacije, ali sam se naravno nadao da će tako biti kada sam prošle godine postao deo crveno-bele porodice. Velika mi je čast što sam sa 22 godine igrao protiv takvih igrača potput Nejmara, kao i cele ekipe Brazila uopšte. Moram da kažem da sam imao pozitivnu tremu na toj utakmici, kada sam ušao na teren u prvi mah nisam mogao da verujem protiv koga sve igram. Kada sam se opustio sve je došlo na svoje. Nadam se da ću u daljoj karijeri stalno igrati sa tako velikim fudbalskim imenima. Mundijal je nešto najveće u fudbalu što može da se dostigne, ako izuzmemo klupski nivo, tako da mogu da kažem da sam zadovoljan – poručio je Radonjić.\n« Tajler Hanikat košarkaš ruskog Himkija ubijen u obračunu sa policijom Šok iz Rusije: Domagoj Vida zbog video poruke ide kući »


UNIVERZITET U BEOGRADU PAO ZA VIŠE OD 100 MESTA\nPAD Objavljena nova Šangajska lista najboljih fakulteta Univerzitet u Beogradu pao je na Šangajskoj listi najboljih svetskih univerziteta, koja je objavljena juče, za više od sto mesta i nalazi se negde oko 420 pozicije. Drugu godinu zaredom UB sklizno je na Šangajskoj listi, iako se očekivalo da ove godine ostane u 400 univerziteta. Međutim, došlo je do pada, pa se nalazi između 400. i 500. mesta. Najbolju poziciju Univerzitet u Beogradu ostvario je 2017. godine, kada je zauzeo 284. mesto u svetu, prošle godine takođe je došlo do pada za 18 mesta, kada je zauzeo 302. mesto. Na već objavljenoj Šangajskoj listi za 2019. po naučnim oblastima, Univerzitet u Beogradu je pao u većini oblasti, a skok je zabeležen u kliničkoj medicini i javnom zdravlju. - Univerzitet u Beogradu se na prestižnoj Šangajskoj listi nalazi između 401. i 500. mesta od rangiranih 1.000 univerziteta u svetu. Pozicija Univerziteta u Beogradu u okviru ovog rangiranja pomerila se naniže u odnosu na stabilno zauzimanje ranga oko 300. mesta u prethodne tri godine, prvenstveno zahvaljujući činjenici da pojedine zemlje, naročito one u istočnoj Aziji, sve više ulažu značajna sredstva u osnaživanje i pozicioniranje svojih univerziteta - saopštio je UB.\nIvanka Popović, rektorka BU\nPad nije neočekivan\nRektorka Beogradskog univerziteta Ivanka Popović izjavila je povodom vesti o padu BU na Šangajskoj listi da je i samo prisustvo BU na toj listi uspeh, s obzirom na nedovoljna ulaganja u nauku i visoko obrazovanje u Srbiji.\nPad nije neočekivan, to se znalo i očekivalo jer su pokazatelji to nagoveštavali već prethodnih nekoliko meseci. Nadam se da ćemo uspeti da popravimo ambijent u Srbiji i da će on biti kompetitivniji i stimulativniji za nauku i obrazovanje - rekla je ona.


Pančevke stigle do prve pobede | Pančevac\nPančevke stigle do prve pobede\n25.10.2015 11:50·0 komentaraPregleda: 124\nRukometašice ŽRK Pančeva uspele su da ostvare prvi trijumf u Super B ligi. One su kao gošće u Svilajncu slavile pobedu protiv Radničkog rezultatom 33:17 i tako potvrdile da su bile favorit u ovom susretu.\nNije bilo lako izabranicama Igora Šulovića na početku prvenstva jer su u prva četiri kola imale samo jedan nerešeni skor i tri poraza u nizu, pa im ovi bodovi donose preko potreban mir pred nastavak takmičenja.\nNajbolja u redovima ekipe iz našeg grada bila je Maja Radojčin, koja je postigla osam golova, dok je Nevena Stanišković šest puta bila uspešna. Svetlana Ničevski, kapiten tima, pet puta se upisala u listu strelaca, ali pohvale za prvu pobedu idu na račun svih devojaka.


Administracija Donalda Trampa i strah od kineske tehnologije\nPredsednik Sjedinjenih Američkih Država Donald Tramp se u utorak 18. februara 2020. godine javno usprotivio naporima unutar vlastite administracije da se ograniči prodaja američke tehnologije Kini zbog, kako se navodi, zabrinutosti za nacionalnu bezbednost. Umesto toga, rekao je da su takvi strahovi „izgovor“ i da su Sjedinjene Države otvorene za poslovanje, prenosi New York Times.\nPodsetimo, samo dva dana pre ove izjave, Tramp je prećutno podržao savetnike u okviru svoje administracije da zaštite nacionalnu bezbednost ograničavanjem protoka tehnologije u Kinu. Ta vest je u velikoj meri alarmirala tehnološke kompanije, koje bi zbog takve odluke mogle da budu na gubitku. Predlog propisa koji potiče iz Trampove administracije, omogućio bi Sekretaru za trgovinu SAD (Secretary of Commerce), Vilburu Rosu (Wilbur Ross), da blokira određene transakcije koje uključuju tehnologiju vezanu za „stranog suparnika“ (foreign adversary), u ovom slučaju, Kinu.\nU nameri da spreči Kinu da dominira tržištem naprednih tehnologija, administracija ulaže napore kako bi zaštitila američke kompanije. Pomalo paradoksalno, takva odluka bi mogla da našteti američkim firmama koje su specijalizovane za mikročipove, veštačku inteligenciju, biotehnologiju i druge industrije, tako što bi se preusmerili stručnost, istraživanje i prihodi daleko od SAD. Sve ovo bi, u krajnjoj instanci, umanjilo američku tehnološku superiornost u odnosu na Kinu. Inače, američka administracija je više puta optuživala Kinu i njene kompanije da su se koristile korporativnom špijunažom, hakovanjem i krađom intelektualne svojine.\nZa 28. februar zakazan je sastanak koji će, između ostalog, uključivati diskusiju o tome da li zaustaviti prodaju avionskih motora, koje je delimično proizveo General Electric, blokiranjem licence za izvoz te tehnologije u Kinu. Prema saznanjima iz poverljivih izvora lista NYT, do ovoga neće doći. Zvaničnici su takođe planirali razmatranje novih pravila koja bi trebalo da ograniče sposobnost kompanije Huavej (Huawei), kineske kompanije na crnoj listi vlade SAD, da ima pristup američkoj tehnologiji.\nPredsednik Donald Tramp je izjavio da ukoliko SAD ne budu prodavale svoje proizvode iz razloga nacionalne bezbednosti, onda će druge države slediti njene korake i time naneti štetu međunarodnoj trgovini. Stoga je Tramp podržao prodaju američkih tehnologija Kini, imajući u vidu pritužbe američkih kompanija da bi im mere američke administracije mogle umanjiti konkurentnost na svetskom tržištu.\nIzvor fotografijePhoto: wikimedia.org / Dan Scavino\nBajden o virtualnoj konvenciji Demokratske partije\nBajden posetio Kenošu (Viskonsin) i razgovarao sa porodicom Džejkoba Blejka


Web stranica Vlade TK - Održane 26. i 27. vanredna sjednica Vlade TK\nOdržane 26. i 27. vanredna sjednica Vlade TK\nVlada planira zdravstveni informacioni sistem implementirati do kraja 2021.godine\nNa danas održanoj vanrednoj sjednici Vlada Tuzlanskog kantona je prihvatila Informaciju u vezi zdravstveno-informacionog sistema na području Tuzlanskog kantona. Kako se u Informaciji navodi, informatizacija zdravstvenog sistema na području Tuzlanskog kantona nije provedena do kraja, odnosno nalazi se na samom početku.\nAnalizom cjelokupnog zdravstveno-informacionog sistema na području Tuzlanskog kantona utvrđeno je više manjkavosti radi kojih sistem do sad nije sproveden u cijelosti. Ovo prije svega znači da nije određen jedan nosilac cjelokupnog projekta integrisanog sistema zdravstvene zaštite na području Tuzlanskog kantona, što je od velikog značaja za provedbu samog procesa informatizacije. Nije izvršen prijenos vlasništva nad postojećim softwerskim rješenjima, te samim tim nije izvršeno uvezivanje postojećih zdravstveno-informatičkih sistema u jednu cjelinu. Neke zdravstvene ustanove razvijale su samostalno aplikacije bez zadovoljenja uslova predviđenih Pravilnikom o definiciji arhitekture zdravstveno-informacionog sistema primarne zdravstvene zaštite, te nisu ispunjeni zakonski preduslovi za korištenje određenih aplikacija u pogledu zakonitosti, zaštite ličnih podataka, postojanosti, sigurnosti, tehničke i funkcionalne upotrebe. Iz svega navedenog, projekat informatizacije zdravstva je ključni projekat za unapređenje zdravstvene zaštite, te mu se s toga mora dati najveća moguća pažnja i značaj,te sa posebnim značajem vršiti daljnja ulaganja i razvoj kako hardwerske tako i softwerske opreme.\nImajući u vidu sve navedeno, Vlada je danas imenovala Zavod zdravstvenog osiguranja Tuzlanskog kantona za nosioca aktivnosti u nastavku procesa uspostave i razvoja integrisanog zdravstvenog informacionog sistema, a koji će sve aktivnosti sprovoditi u saradnji i uz suglasnost Ministarstva zdravstva Tuzlanskog kantona. Strateško upravljanje nad provođenjem aktivnosti vršit će Vlada Tuzlanskog kantona koju će Zavod, preko resornog ministarstva godišnje izvještavati. Uspostava i razvoj integrisanog zdravstvenog informacionog sistema vršit će se u skladu sa Programom rada, razvoja i organizacije integrisanog zdravstvenog informacionog sistema na području Tuzlanskog kantona koji će usvojiti Vlada Tuzlanskog kantona na prijedlog Ministarstva zdravstva Tuzlanskog kantona. Program će dati okvirne smjernice na osnovu kojih će se sistematski obezbijediti optimalna primjena informaciono-komunikacijskih tehnologija u zdravstvenom sistemu radi efikasne upotrebe zdravstvenih informacija.\nKako bi se uspostavio i dalje razvio integrisani zdravstveni informacioni sistem nalaže se JZU UKC Tuzla, JZU Dom zdravlja Tuzla, JZU Dom zdravlja Gračanica, JZU Dom zdravlja Živinice i ostalim javnim zdravstvenim ustanovama koje su u vlasništvu softwera (aplikacija) koji se mogu integrisati u zdravstveno informacioni sistem, da u vlasništvo Zavoda prenesu softwerske aplikacije i servere u što kraćem roku. Prijenosom vlasništva, Zavod će preuzeti obavezu održavanja integrisanog informacionog sistema.\nVlada je danas zadužila Zavod da obezbijedi odgovarajuće budžete za nabavku i održavanje opreme Zavoda i aplikacija integrisanog informacionog sistema. Sve zdravstvene ustanove, privatni zdravstveni radnici i apoteke koje imaju zaključen ugovor sa Zavodom su zaduženi da u skladu sa tačno utvrđenim specifikacijama i rokovima od strane Zavoda nabave potrebnu hardwersku opremu (mrežna i kompjuterska oprema) i internet vezu, te planiraju sredstva za ove namjene kao i namjene zamjene dotrajale i nedostatne opreme, a radi integracije u zdravstveno - informacioni sistem Zavoda.\nVlada je danas usvojila i Program rada, razvoja i organizacije integrisanog zdravstvenog informacionog sistema na području Tuzlanskog kantona.\nNakon implementacije integrisanog zdravstveno-informacionog sistema, očekuje se da svaki pacijent može da provjeri svoj status osiguranja u Zavodu, da provjeri kada je naručen kod specijaliste, kao i da vidi sve svoje podatke o pregledima putem interneta. Apoteke bi imale dozvoljeni set podataka koje mogu vidjeti o pacijentima, ali bi se svaki izdati lijek mogao evidentirati u Zavodu, kao i pratiti efikasnost tretmana u zdravstvenim ustanovama.\nKako je planirano cjelokupan projekat bi trebao biti okončan do kraja 2021. godine, mada ovaj rok ovisi o dinamici realizacije procesa javnih nabavci. Vlada je danas izmijenila i svoj raniji Zaključak, te novim Zaključkom umjesto ranije predviđenih 4.420.000,00 KM za razvoj prve faze integrisanog zdravstveno-informacionog sistema predvidjela 10.000.000,00 KM za razvoj cjelokupnog integrisanog zdravstveno-informacionog sistema na području Tuzlanskog kantona.\nImajući u vidu sve naprijed navedeno, a kako bi osigurala sredstva za provedbu ovih aktivnosti, te stvorila preduslove za realizaciju drugih programa, Vlada je danas prihvatila se Izmjene i dopune Finansijskog plana Zavoda zdravstvenog osiguranja Tuzlanskog kantona za 2020. godinu sa Operativnim programom zdravstvene zaštite i zdravstvenog osiguranja za 2020. godinu i uputila ih Skupštini Tuzlanskog kantona na dalje postupanje.


OBA ostaje bez direktora, Osmici ističe mandat – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nGeneralnom direktoru Obavještajno-bezbjednosne agencije (OBA) BiH Osmanu Mehmedagiću, njegovom zamjeniku Trifku Buhi i glavnom inspektoru OBA Damiru Bevandi danas ističe četvorogodišnji mandat i ova agencija ostaje bez rukovodstva, piše “Glas Srpske”.\nList podsjeća da su ova trojica rukovodilaca OBA na ove funkcije imenovani 19. novembra 2015. godine.\nOsim toga, zakon kaže da se “generalni direktor i zamjenik generalnog direktora imenuju na mandat od četiri godine koji se može obnoviti jedanput”, a precizno se navodi i u kojim slučajevima se generalni direktor i njegov zamjenik mogu razriješiti dužnosti prije isteka mandata, ali ne i kakva je procedura i kakav je njihov status nakon isteka mandata.\nKako navodi “Glas Srpske”, posebnu notu svemu daje činjenica da je direktoru OBA poništena fakultetska diploma koju je stekao na Univerzitetu za poslovne studije Banjaluka, a odluka o proglašavanju diplome ništavnom upućena je u petak, 15. novembra, “Službenom glasniku Republike Srpske” na oglašavanje.\nDugogodišnji radnik službi bezbjednosti Neđo Vlaški rekao je da OBA od danas formalnopravno nema rukovodstva.\n“Generalnom direktoru i njegovom zamjeniku danas ističe mandat i oni formalnopravno nemaju više pravo da potpisuju nikakva akta. Primjera radi, ako je neki službenik OBA ispunio uslove za penziju, nema ko da potpiše validno i zakonito rješenje o penzionisanju”, objašnjava Vlaški.\nOn je istakao da su činjenice takve, ali da ovdje politika ima posljednju riječ i da nije uopšte iznenađen što se niko ne obazire na činjenicu da će OBA od danas praktično biti bez rukovodstva.\n“Do sada se nije ulazilo u ovakav pravni vakuum, jer je bivši direktor Almir DŽuvo drugi mandat na čelu Agencije dobio u propisanom roku, odnosno prije isteka mandata”, naveo je Vlaški.


27.12.2019. / 10:27\nBANJALUKA – Kompanija „Prointer“ postaje većinski vlasnik firme „Kaldera company“ Milenka Čičića, a potpisivanje ugovora kojim će to biti ozvaničeno zakazano je za danas, čime je potvrđeno pisanje portala CAPITAL.\nSvečano potpisivanje ugovora između dvije firme biće danas u Muzeju savremene umjetnosti Republike Srpske uz prisustvo poslovnih partnera i drugih gostiju.\nUgovor će potpisati predstavnici „Prointera“ i firme „Kaldera“ čime, kako CAPITAL saznaje, „Prointer“ postaje većinski vlasnik firme iz Laktaša.\nCAPITAL je u tekstu „`Prointer` preuzima `Kalderu` nakon što `legne` 10 miliona od ERS-a“ polovinom ovog mjeseca objavio da će banjalučka IT kompanija preuzeti Čičićevu firmu nakon što „Elektroprivreda Republike Srpske“ uplati više od 10 miliona KM za udio u „Hidroelektranama Bistrica“.\nDobro upućeni izvori u dešavanja u ove dvije firme rekli su za CAPITAL da je cilj da „Prointer“ preuzme „Kalderu“ te da zatim izvodi radove na elektromreži za zavisna preduzeća ERS.\nIz „Prointera“ su pitanja CAPITAL-a o preuzimanju “Kaldere” nazvali spekulacijama istakavši da “ne komentarišu ovakve i slične spekulacije koje su povremeno predmet interesovanja pojedinih medija”.\nNakon što je Srpska ljetos kupila 51 odsto preduzeća „HE na Bistrici“ za 10,6 miliona KM, 13. decembra ove godine je kupljen i ostatak od 49 odsto i to po cijeni od 10,1 milion KM.\nTagovi: kaldera companypreuzimanjeprointer\nKomentari na članak: “Prointer” danas postaje većinski vlasnik “Kaldere”\n27.12.2019 u 11:09\nEvo iz Srbije dokaza o kriminalu Prointera i Nitesa..o cemu govori i iznosi dokaze Borko Stefanovic.\nSve se odvijao kao u nasoj neupitnoj RS. Sad ce Prointer da upregne cijelu EPRS i elektroprenos u korist Kaldere ooramrcica koje rade i eto miliona sinu Igoru tj familiji Dodik za nove kupovine papaka, opozicije, kreranja novih stranaka itd..ali i para da se sin Igor moze bahatiti po inostranstvu.


Bregzit ili ne – Kakve su posledice za politiku proširenja? - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Bregzit ili ne – Kakve su posledice za politiku proširenja?\nBregzit ili ne – Kakve su posledice za politiku proširenja?\nU ranim jutarnjim časovima 24. juna objavljeni su rezultati referenduma o članstvu Ujedinjenog Kraljevstva u Evropskoj uniji.\n1Piše: CEP 04. jula 2016. 09.00 Izmenjeno: 16. januara 2018. 11.00\nFoto: FreeImages / Constantin Jurcut\nUprkos kvotama u kladionicama, uprkos predviđanju tržišnih aktera, i uprkos anketama sprovedenim u poslednji čas, glasači su, sa izlaznošću od 72% i marginom od 3,8%, odlučili da Velika Britanija treba da napusti EU. Ovaj događaj bez presedana doveo je do političkog i ekonomskog previranja u UK: Dejvid Kameron je dao ostavku i Konzervativna partija mora da održi izbore za novog lidera; laburistički „ministri iz senke“ su masovno dali ostavke a laburistički članovi parlamenta izglasali nepoverenje svom lideru; drugi referendum o nezavisnosti Škotske je na dnevnom redu; status Severne Irske je pod znakom pitanja; ekonomske prognoze su nepovoljne. Ekonomske posledice se očekuju i u državama članicama EU, kao i u ostatku sveta.\nReferendum se pokazao kao izvor kontroverzi i polarizacije, otkrivajući duboke podele unutar britanskog društva. Zapadni i Istočni Midlends su bile regije s najvećom podrškom za izlazak iz EU, dok su Škotska, London i Severna Irska žustro glasali za ostanaku Uniji. Još više zapanjuje generacijski raskol: 75% birača mlađih od 25 godina glasalo je za ostanak, u poređenju sa samo 39% starijih od 65 godina. Iako ne postoje jasni podaci o izlaznosti prema uzrastu, procene pokazuju da je samo 36% ljudiod 18-24 godina glasalo, za razliku od 83% starijih od 65 godina.\nPostupak izlaska: nepoznata teritorija\nČlan 50. Lisabonskog ugovora, koji reguliše postupak za istuanje iz članstva, dosta je nejasan i dovodi do mnogih nedoumica. Sigurno je da Ujedinjeno Kraljevstvo mora da pokrene postupak izlaska iz Unije, a da EU nema formalne načine kojim bi jednostrano mogla ubrzati proces – izuzev člana 7. Lisabonskog ugovora koji predviđa suspenziju određenih pravadržave članice u slučaju kršenja osnovnih vrednosti EU (međutim, ovo je nazvano „nuklearnom opcijom“ i ne deluje verovatno, zasad). Velika Britanija mora da dostavi obaveštenje Evropskom savetu, koji zatim daje smernice za pregovore. Prema tome, Komisija zatim podnosi preporuku Savetu EU, koji odobrava otvaranje pregovora, i takođe imenuje pregovarača (najverovatnije samu Komisiju).\nObaveštenje pokreće dvogodišnji period koji je predviđen za pregovore o sporazumu, koji, ako bude postignut, mora prvo da dobije saglasnost Evropskog parlamenta, a zatim i da bude usvojen u Savetu, i to „superkvalifikovanom većinom“. Ako dvogodišnji rok istekne bez postignutog sporazuma, postoje dve opcije: 1. Članstvo UK prestaje bez sporazuma o istupanju i budućim odnosima, 2. Evropski savet i Britanska vlada zajednički odlučuju da produže rok za pregovore.\nIako član 50. ne precizira način na koji obaveštenje treba da se dostavi Evropskom savetu, izvori iz EUtvrde da ono mora biti jasno, nedvosmisleno, i da može biti u formi pisma ili govora. Velika Britanija još nije ispunila prvi uslov člana 50. jer još uvek nije zvanično odlučila da napusti Uniju. U britanskom sistemu referendum je neobavezujući i parlament je taj koji ima konačnu reč. Isto tako, nije precizirano u kojoj meri će sporazum o istupanju sadržati ili sugerisati prirodu budućih odnosa između EU i UK – Lisabonski ugovor zahteva samo da dogovor o istupanju uzme u obzir okvir ovih odnosa. Konačno, iako član 50. ne zahteva da države članice ratifikuju sporazum (što je značajna razlika naspram člana 49. koji uređuje ugovore o prisupanju Uniji), potencijalno nezadovoljne članice bi mogle da se pozovu na domaće političke zahteve i traže ratifikaciju sporazuma o istupanju.\nIshod 1: Velika Britanija održava političku stabilnost, pregovori o istupanju se brzo zaključuju\nU slučaju da se izbegne produbljenje političke krize u Velikoj Britaniji, politička situacija se konsoliduje do kraja leta i novi premijer bude imenovan, pokretanje postupka istupanja se može očekivati u kratkom roku. Izbor premijera koji se nije previše isticao tokom referendumske kampanje pomogao bi da se osigura unutrašnja stabilnost u državi. Sa stabilnom domaćom političkom situacijom, UK će verovatno postupati kao konstruktivan partner u pregovorima, čime se osigurava povoljniji sporazum o istupanju i održavanje stabilnosti na kontinentu. U tom slučaju, pregovori mogu biti završeni u roku od dve godine. Istovremeno, moguće je da Škotska podnese zahtev za pristupanje EU, bez obzira na svojodnos s ostatkom UK.\nSamo dan nakon što je održan,referendum o Bregzitu je stvorio mogućnost da se uspori proces pristupanja Srbije EU, kada je predstavnik UK u Savetu stavio rezervu na otvaranje pregovaračkih poglavlja 23 i 24, navodeći „tehničke razloge“. Brzi i uspešni pregovori o Bregzitu bi, dakle, verovatno bili najmanje bolna opcija i za zemlje kandidatkinje. Iako bi se EU u naredne 2 godine skoro u potpunosti fokusirala na pregovore s UK, kao i na svoju unutrašnju konsolidaciju nakon ovog šoka, u kontekstu celokupnog procesa pristupanja dve godine su podnošljive kao period relativne stagnacije. Čak se može očekivati da bi, pored nastavka dijaloga na tehničkom nivou, neke zemlje članice EU uložile dodatne napore da održe u životu proces proširenja, npr. kroz nastavak Berlinskog procesa. Naravno, od izuzetne važnosti bi bilo da države članice tokom ovog dvogodišnjeg perioda nastave s reformama koje idu u smeru članstva u EU.\nIako će se Španija (i potencijalno još neke države članice) sigurno snažno suprotstavljati, zahtev Škotske za prijem u EU bi mogao da oživi politiku proširenja EU, barem u pogledu podizanja nivoa prioriteta na kom se ova politika danas nalazi u Komisiji i Savetu. Za kandidate sa Zapadnog Balkana, škotska kandidatura bi mogla da učini članstvo u EU privlačnijim, a proces pristupanja konkurentnijim. Iz perspektive zemalja članica, imati Škotsku kao zemlju kandidatkinju bi učinilo politiku proširenja popularnijom u javnosti, što bi ostvarilo pozitivan uticaj i na proširenje na Zapadni Balkan.\nIshod 2: Politička scena u UK ostaje nestabilna, do Bregzita dolazi nakon dugotrajnih i bolnih pregovora\nAko u skoroj budućnosti u Velikoj Britanijine dođe do političkog konsenzusa o načinu nastavka procesa Bregzita, uz vođstvo kampanje za izlazak nekompetentno da pruži odgovore na brojna pitanjai nesposobno da ispuni svoja predreferendumska obećanja, politička i ekonomska kriza u UK i EU će se verovatno produbiti. Konzervativna stranka može ostati podeljena na dva tabora, dok Laburistička partija možda ne uspe da se kompletno reformiše i promeni sopstveno vođstvo. Uz dodatni pritisak ekonomske i finansijske krize u državi posle referenduma, period zastoja bi mogao da se produži, parališući Veliku Britaniju i EU, i stvarajući frustracije među državama članicama. Pokretanje postupka previđenog članom 50.bi onda moglo da se dodatno odloži, a pregovori o istupanju da potraju daleko duže. U tom slučaju, Bregzit se dešava na kraju dvogodišnjeg perioda bez zaključenog sporazuma, najavljujući novo razdoblje nesigurnosti i nemira. Aternativa je da se pregovori produže teškom odlukom u Evropskom savetu u poslednji čas, uz saglasnost Britanije. Bregzit se konačno događa, ali obe strane izlaze iz procesa u potpunosti iscrpljene.\nU takvom scenariju, političke ucene, blokade i tenzije s obe strane mogu dovesti do zaustavljanja pregovora o proširenju, sve dok se ne reši problem Bregzita. S obzirom da bi ovaj scenario doveo do dužeg razdoblja stagnacije u procesu pristupanja EU, i eventualno do daljeg pogoršanja imidža Evropske unije (kao i njene privlačnosti kako unutar tako i izvan njenih granica), bilo bi teško za zemlje kandidatkinje da održe svoj „zamah integracije“, kao i podršku javnog mnjenja za potrebne reforme. Ipak, do sada su istraživanja javnog mnjenja u Srbiji pokazala da podrška članstvu opada ne kao posledica turbulencija unutar EU, već usled erozije poštovanja vrednosti EU unutar same Unije, kao i nerešenih bilateralnih pitanja s državama članicama.\nIscrpljena pregovorima o Bregzitu, EU bi, međutim, možda htela da se regeneriše kroz „novu pobedu“, koja bi bila prihvatljiva za sve države članice. Unija bi posle Bregzita mogla da postane nešto efikasnija (budući da je Britanija bila poznata kao težak i zahtevan pregovarač u Savetu), ali je manje verovatno da bi postala složnija, jer su među zemljama članicama i dalje prisutne različite vizije budućnosti EU. Dakle, u nedostatku sporazuma o dubljoj uniji, novo proširenje ka Zapadnom Balkanu može predstavljati taj uspeh koji je potreban EU; mada bi to bila politička odluka, a ne proizvod „stroge i pravične“ politike uslovljavanja.\nIshod 3: Nema Bregzita\nIako se trenutno čini nemogućim zaobići volju građana izraženu na referendumu, postoje presedani gde su ranije preokrenuti ishodi referenduma (dva irska i jedan danski referendum o prihvatanju ugovora EU su bili naknadno preokrenuti). Rastući pritisak javnosti, nesposobno političko vođstvo u taboru za izlazak iz Unije ili čak dublja politička kriza u Velikoj Britaniji, zajedno sa zakasnelim razumevanjem da je ostanak najbolja opcija za UK, mogu dovesti do novog referenduma ili do ponovnog pregovaranja o uslovima članstva, kako bi se omogućio ostanak Britanaca u EU. Drugu opciju su otvoreno odbili čelnici EU, ali promenljiva dinamika u političkoj i ekonomskoj situaciji u Uniji može dovesti do drugačijeg stava narednih meseci.\nAko bi Velika Britanija na kraju ostala u EU, trebalo bi malo vremena da se politika proširenja nastavi, ali bi se na kraju polako vratila u business as usual diskurs – barem za zemlje Zapadnog Balkana. Videvši povratak UK, mnoge države članice i njihovo stanovništvo mogli bi da shvate biim je bolje u EU nego izvan nje, što bi pomoglo konsolidovanju Unije, kao i povećanju njene atraktivnosti u zemljama kandidatkinjama. Iako tradicionalno podržava politiku proširenja, Velika Britanija bi, barem u bliskoj budućnosti, bila suzdržanija ili se čak suprotstavljala daljem proširenju Unije, da bi smirila nezadovoljne „probregzitovce“ i antiimigracione sentimente u zemlji. Obe strane bi morale da rade na postizanju zadovoljavajućeg rešenja za slobodu kretanja radnika iz zemalja koje pregovaraju članstvo (npr. uvođenje dugih prelaznih perioda u kojima radnicima iz novih balkanskih članica ne bi bilo dopušteno da se presele i traže posao u Velikoj Britaniji).\nNezamislivi, malo verovatni scenario raspada\nNa kraju, treba priznati da postoji iscenario u kom bi Bregzit bio okidač zatako duboku krizu unutar EU, da umesto da deluje kao podsticaj za ujedinjenje, zapravo dovede do dalje dezintegracije Unije. Takav ishod bi mogao dovesti do jačanja populističkih i desničarskih snaga unutar članica EU, kao i do potpune nesposobnosti „stare“ evropske elite da reši nove probleme i strahove svog stanovništva. Međutim, autori ovog pogleda smatraju ovaj scenario malo verovatnim, dok bi razmatranje njegovog uticaja na politiku proširenja i članstvo Srbije u EU bilo apsurdno. Iako je opasno – a verovatno i pogrešno – pretpostaviti da evropska integracija uvek pobeđuje i izlazi jačaiz političkih kriza, evropske političke elite su sigurno naučile nešto iz prošlosti. Nedavne izjave evropskih čelnika, uključujući i one koji insistiraju da Velika Britanija pokrene postupak iz čl. 50 u najkraćem mogućem roku, ipak ukazuju na odlučnost da se ostatak porodice EU održi na okupu.\nKompletan tekst ovog CEP pogleda dostupan je na www.cep.org.rs.\nAutori teksta: Milena Lazarević, programska direktorka Centra za evropske politike, i Sena Marić, istraživačica u Centru za evropske politike, uz podršku Tijane Stojanović\nBregzit, proširenje EU\ntatic gojko kaže:\n05. jula 2016. u 12.48\nbritanci ostju u evropskoj porodici


Rajčević: Znanje mora biti primarni resurs RS - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > BIH > Društvo > Rajčević: Znanje mora biti primarni resurs RS\n26. Januara 2020. 26. Januara 2020. Istinito229Leave a Comment on Rajčević: Znanje mora biti primarni resurs RS\nRajčević je u intervjuu rekao da su nacrti zakona o visokom obrazovanju i obezbjeđenju kvaliteta u toj oblasti trenutno u fazi javne rasprave, a potom će u formi prijedloga zakona biti upućeni u Narodnu skupštinu.\n– U četvrtom kvartalu predvidjeli smo nova zakonska rješenja u smislu redizajniranja sistema podsticajnih sredstava za naučno-istraživačku zajednicu. Čeka nas i inoviranje Zakona o informacionoj bezbjednosti gdje ćemo po prvi put uspostaviti inspekciju u ovoj oblasti, pa će obaveza svakog subjekta u Srpskoj biti da primijeni određene standarde iz oblasti informacione bezbjednosti s ciljem zaštite podataka u digitalnoj formi – istakao je Rajčević. On kaže da u eri informacionog društva i globalnih ekonomskih trendova baziranih na znanju, znanje mora biti primarni i najvažniji resurs našeg društva i Srpske.\n– Podsticaćemo mlade da se što prije uključe u moderne tokove i stiču znanja da bi bili konkurentni u 21. vijeku i u eri globalne, digitalne ekonomije u kojoj je upravo znanje najvažniji resurs – rekao je Rajčević.\n– Ta dobra praksa biće nastavljena, ali najboljima treba da ponudimo posao i u realnom sektoru, jer ćemo sa njihovim inovacijama i idejama postići konkurentnost naše privrede – istakao je Rajčević i dodao da su privredi potrebni stručni ljudi sa vizijom koji razumiju globalne ekonomske tokove i trendove.\n– Kao Vlada i resorno ministarstvo, planiramo kreiranje stimulativnog poslovno-poreskog okruženja za razvoj visokotehnološkog sektora. U procesu smo formiranja radne grupe da do kraja prvog kvartala ove godine dođemo do novih zakonskih rješenja koji će definisati stimulativne poreske stope za novoosnovane start-ap kompanije koje se bave informaciono-komunikacionim tehnologijama – otkrio je Rajčević.\n– Ipak, mislim da će to kao i neka druga pitanja ubrzo biti riješeni, pogotovo nakon što imamo formiran novi Savjet ministara – rekao je Rajčević. Ministar Rajčević je ponovio da su pitanja naučnotehnološkog razvoja ustavna nadležnost Srpske i da na ovom planu propisi Srpske ne mogu biti derogirani sa nivoa BiH.\nTagged istinito nauka obrazovanje rs srdjan rajcevic


Mreža Žene protiv nasilja Gradu Kruševcu\nObraćamo vam se u ime Mreže Žene protiv nasilja (ŽPN) povodom poziva za dostavljanje ponude za izvođenje obuke za rad na SOS telefonu, koji je 28. februara 2013. godine Autonomnom ženskom centru iz Beograda uputio Odsek za društvene delatnosti Grada Kruševca. Poziv za dostavljanje ponude za izvođenje obuke nas je iznenadio i zabrinuo iz više razloga.\nOdbor za ljudska prava - SOS telefon za žene i decu žrtve nasilja Vranje organizovao je 05. marta 2013. godine u Vranju okrugli sto „Dijalogom do zaustavljanja nasilja prema ženama i deci”. Učesnici/e okruglog stola bili/e su predstavnici/e institucija/organizacija koje su nadležne da reaguju u situacijama nasilja u porodici.\nDijalogom do zaustavljanja nasilja prema ženama i deci u Novom Bečeju\nU Novom Bečeju, 26. februara, u organizaciji Udruženja Roma organizovan je okrugli sto „Dijalogom do zaustavljanja nasilja prema ženama i deci“. Okruglom stolu su prisustvovali predstavnice/i institucija/organizacija u čijoj nadležnosti je zaštita žena i dece od nasilja i druge zainteresovane strane.\nŠest ženskih NVO iz Srbije dobrovoljno na crnoj listi\nGrupa od šest ženskih nevladinih organizacija u Srbiji pokrenulo je inicijativu solidarnosti "Sve na liste" sa udruženjima civilnog društva koja su se našla na takozvanoj crnoj listi, poručivši da se dobrovoljno smatraju delom te liste.\nMilijarda ustaje, protestuje i pleše\nNezavisne aktivistkinje ženskog i mirovnog pokreta 14.02.2013, u 14h na Trgu republike će se pridružiti aktivistkinjama širom sveta u akciji JEDNA MILIJARDA USTAJE, najvećoj akciji u istoriji međunarodnog pokreta za zaustavljanje nasilja nad ženama i devojkama.\nSaopštenje za javnost povodom poslednjih slučajeva ubistava žena u Kruševcu\nTri žene i devojčica ubijene su u Kruševcu u poslednjih nekoliko meseci. Sve četiri ubijene su od strane muškaraca. Tri su ubijene od strane muškaraca koje su poznavale. Ovakva situacija direktan je plod intenzivnog obnavljanja partrijarhata i militarizacije društva, što predstavlja direktnu podršku predrasudama i umanjenom vrednovanju žena, njihovom vraćanju u tradicionalne uloge i porodične odnose koji su osnova kršenja ženskih ljudskih prava, a time i svih oblika nasilja prema ženama.\nNagrada Corinna Seith\nKorina Set je bila izuzetna žena – strastvena, feministkinja, posvećena članica WAVE-a, originalna istraživačica i žena isnstruktorka samoodbrane. Umrla je premlada u decembru 2010 godine, pre nego što je imala priliku da uvrsti svoje istraživanje o nasilju i nejednakosti na akademiju u Švajcarskoj. Na WAVE konferenciji 2012. godine doneta je odluka da se ustanovi dodela godišnje nagrade u njenu čast. Ove godine smo objavili okvir za nagradu, koja prvi put treba da bude dodeljena na WAVE konferenciji 2013. godine.\nProtest podrške indijskim demostrantkinjama/ima u Beogradu\nU znak podrške indijskim demonstrantkinjama/ima, 11. januara ispred Indijske ambasade u Beogradu okupile su se aktivistkinje i aktivisti ženskih nevladinih organizacija iz Srbije. Na simboličan način aktivistkinje/i su podržale/i žene koje su donele odluku da progovore o preživljenom seksualnom nasilju i one kojima je potrebna podrška da progovore.\nSistematsko izostajanje podataka u izveštajima Centara za socijalni rad o uslugama koje pružaju (isključivo) ženske nevladine organizacije\nImajući u vidu da lokalni CSR sistematski izostavljaju podatke o uslugama SOS telefona koje pružaju ženske nevladine organizacije u Srbiji, i da na taj način tendenciozno čine nevidljivim i uslugu i organizaciju, Mreža je odlučila da podrži sve ženske organizacije koje pružaju usluge da svojim centrima za socijalni rad dostave informaciju o ova dva podatka iz evidencionog obrasca do kraja januara 2013. godine (za aktivnosti u 2012.), sa zahtevom da budu uključeni u godišnji izveštaj o radu CSR.\nOsnaživanje Romkinja u Jabučkom ritu\nU prostorijama mesne zajednice “Paviljoni” na Novom Beogradu, održan je okrugli sto povodom prezentacije rezultata projekta “Osnaživanje romskih žena u Jabučkom ritu”. Projekat je ralizovao Dečiji romski centar iz Beograda.


KlimaRent® mobilni je sistem hlađenja vazduha, gejanja i ventilacije. Sistem radi po principu outsourcing-a, čime korisnik dobija stručno izvedene usluge te niže troškove, jer sistem osigurava kvalitetnu obradu zraka pod povoljnim finansijskim uslovima i stručnim nadzorom tokom cele godine 24/7. Takav poslovni model kod naručioca otklanja potrebu za visokom početnom investicijom, celokupni mesečni troškovi klimatizacije su niski. Troškovi klimatizacije kod postojećih korisnika KlimaRent® sistema, u prosečnom industrijskom postrojenju s iznajmljenim sistemima na godišnjem nivou čine tek jedan posto ukupnih troškova rada.\nSa širokom paletom proizvoda za obradu mikroklime u zatvorenim prostorima predstavlja vodeću robnu marku za iznajmljivanje klimatizacione opreme na području srednje i jugoistočne Evrope.\nSažetak zraka u prostor\nZa osiguranje odgovarajuće/primerene klime u prostoru, od velikog je značaja dovod svežeg, ohlađenog ili ugrejanog vazduha.Vazduh možemo ubacivati na različite načine i time dostižemo raznovrsno ubacivanje zraka, od difuznog s niskom brzinom, do usmerenog visoke brzine i dometa. Raspolažemo različitim sistemima za dovod, odvod vazduha, koji su prilagodiljivi svim dimenzijama i dužinama. Prilagođeni su svakom projektu zasebno.\nHorizontalni dovod vazduha u sobu\nKanali za distribuciju vazduha fiksirani su na krov horizontalno. Ohlađen zrak se ravnomerno rasporedi po celokupnom prostoru. Ovaj način upliv vazduha ne utiče na radne površine i osobe u prostoru ne osete prejako i uznemirujuće mešanje vazduha.\nVertikalni dovod vazduha u sobu\nPomoću vertikalnih kanala za distribuciju vazduha, dovodimo primereno ohlađen vazduh do radnih površina ili sve do poda. U tom slučaju distribucija zraka se gubi na neke radne površine.\nMlaznice za uduvavanje\nU slučaju, da dovodimo vazduh u prostor pomoću mlaznica, dostižemo jače i brže ubacivanje u odnosu na ostale primere. Tim načinom postižemo bržu izmenu vazduha u prostoru, mlaznice moraju biti usmerene na stranu od radne površine odnosno ljudi.\nIskustvo pokazuje, da su troškovi korišćenja sistema KlimaRent® uporedivi sa troškovima kamate na uloženi kapital u fiksni sistem, pri tom investitor je oslobođen visoke početne investicije, kao i brige i troškova povezanih sa njegovim održavanjem i starenjem.\nTehnološko rešenje sistema omogućava brzu montažu a takođe i interventno rešavanje akutnih problema povezanih sa mikroklimom u zatvorenoj prostoriji.\nPreduzeća s kojima sarađujemo shvataju da problemi s opremom uzrokuju izgubljene dobitke i neugodne radne uslove. Kod pojave potencijalno katastrofalne greške opreme, nudimo 24-satnu podršku strankama kako bismo osigurali trenutna rešenja HVAC-a.\nInformacijska podrška, razvijena od strane naših stručnjaka, nudi ugovornim strankama KlimaRent® bolju, kvalitetniju uslugu upravljanja, nadzora i vođenja sistema. Telemetrija omogućava korisnicima i servisnoj ekipi stalni pogled u rad sistema, kojim korisnik može upravljati bilo kada i bilo gde pomoću pametnog telefona ili tableta.\nNaši naručioci nemaju nikakve brige ni troškova vezanih sa održavanjem i starenjem klimatizacionog sistema.\nKlimaRent® veb stranica


Poziv privrednim subjektima koji su povećali plate da podnesu Zahtjev za dodjelu podsticaja – Unija UPRS\nDanijel Kovč2021-07-01T11:15:39+02:001. Jula 2021.|\nMinistarstvo privrede i preduzetništva Republike Srpske poziva sve privredne subjekte koji su povećali plate radnicima u periodu januar-jun 2021. godine, da od danas, 01. jula 2021. godine, podnesu Zahtjev za dodjelu podsticaja za povećanje plate radnika za četvrti obračunski period.\nZahtjev se podnosi putem aplikacija „e podsticaj” koja se nalazi na internet stranici Ministarstva privrede i preduzetništva, a koja će biti aktivna do 30. avgusta kada ističe rok od 60 dana za podnošenje zahtjeva.\nNakon što aplikacija automatski potvrdi da je zahtjev ispravno popunjen i uspješno elektronski dostavljen, privredni subjekt štampa, potpisuje i ovjerava dio zahtjeva koji se odnosi na opšte podatke, te vrši njegovu dostavu Ministarstvu privrede i preduzetništva u pisanoj formi. Zahtjev u pisanoj formi sadrži bar-kod koji se dodjeljuje nakon uspješne elektronske dostave, a smatra se podnesenim kada se Ministarstvu dostavi odštampani dio zahtjeva sa bar-kodom.\nPodsjetimo, u skladu sa Zakonom o podsticajima u privredi Republike Srpske, privredni subjekti ostvaruju pravo na podsticaj za povećanje plata u dva obračunska perioda, od kojih jedan traje od 1. januara do 30. juna, a drugi od 1. jula do 31. decembra u jednoj kalendarskoj godini.\nPo ovom osnovu privrednim subjektima je do sada isplaćeno oko 13 miliona KM.


Концерт гитарскoг дуa – Пецовић, Каначки – Grad Užice\nKoncert gitarskog dua - Pecović, Kanački\nKoncert gitarskog dua – Pecović, Kanački\nNastup gitarskog dua Mladena Pecovića i Nemanje Kanačkog biće održan u četvrtak 14.oktobra sa početkom od 20.30 časova u klubu Gradskog kulturnog centra. Ulaz na koncert je slobodan, a broj mesta za ovaj koncert biće ograničen.\nMladen Pecović, poznat je po autentičnom izvođenju jazz standarda i sopstvenih kompozicija, kao i virtuoznim vladanjem instrumentom. Njegova muzika inspirisana je doživljajem svakodnevnih unutrašnjih putovanja, godišnjih doba, strasti i simbola vremena koje nosimo u sebi.\nŠirok inspirativni prostor nalazi podlogu u kombinaciji stilova – od gipsy swinga, autentičnog bakan jazz do lakog jazz rocka. Na ovaj način stvara jedinstven zvuk, komunikativan i prilagođen savremenoj publici koju već godinama ne ostavlja ravnodušnom.\nNastupa kao duo akustičnih gitara (Bronza i Najlon) Pecović / Kanački sa kojim je imao uspeha na jazz festivalima i programima.


maj 2017 - Stranica 2 od 14 - Biznis i Finansije\nBanca Intesa ima vodeću poziciju na e-commerce tržištu\n„Stalni rad na unapređenju kvaliteta i dostupnosti usluga koje pružamo klijentima omogućio nam je da prethodne godine zabeležimo još veći broj e-commerce transakcija i potvrdimo svoje liderstvo u ovom tržišnom segmentu. U 2017. godini očekujemo više od milion transakcija i rast prometa od preko 4,5 milijardi dinara. Pored toga, plan nam je da e-commerce servisom Banca Intesa osim Mastercard, Maestro, Visa i American Express platnih kartica obuhvatimo i DinaCard karticu“, izjavio je Darko Popović, član Izvršnog odbora i direktor Divizije za poslovanje sa fizičkim licima i malim biznisom Banca Intesa.\nGlobalno istraživanje koje je obavila kompanija Veritas Technologies, lider u upravljanju informacijama, otkrilo je da 86 procenata organizacija širom sveta brine da neuspeh u zadovoljenju zahteva nastupajuće regulative GDPR (General Data Protection Regulation) može za posledicu imati značajan negativni uticaj na njihovo poslovanje. Skoro 20 procenata ispitanika je reklo da se plaši da bi neusaglašenost poslovanja za njihove kompanije mogla da znači izbacivanje iz posla. Potonje bi mogla biti posledica potencijalnih kazni za neusaglašenost sa zakonom koje idu i do 20 miliona evra ili 4% godišnjeg prometa, šta god da je veće.\nNekolicina zemalja poprilično zaostaje u GDPR spemnosti za globalnim kompanijama. Singapur, Japan i Južna Koreja su na začelju liste. Čak 56 procenata ispitanika u Singapuru se plaši da neće ispuniti rok koji je predvideo zakonodavac. Situacija je još gora u Japanu i Južnoj Koreji, gde se ovaj procenat popeo na više od 60.\nKad je reč o strahovima od ispadanja iz biznisa zbig problema sa zahtevima GDPR koje njihova firma neće moći da ispuni, najviše zabrinutih je u SAD i Australiji. Bezmalo 25 procenata ispitanih strahuje da bi neusaglašenost poslovanja sa GDPR-om mogla značiti kraj za organizaciju u kojoj rade.\nIspitanici iz SAD i Australije su takođe zabrinuti da bi kazne za nepridržavanje GDPR-a moglo dovesti do otpuštanja radnika. Značajnih 26 procenata ispitanih u SAD je izrazilo zabrinutost zbog mogućih smanjenja ljudstva, i taj broj raste do skoro 30% u Australiji. Ovo je glavni razlog za brigu za ispitanike u Koreji, gde 23 posto ispitanika navodi da su otpuštanja jedan od realno mogućih scenarija.\nU Azijsko-Pacifičkim zemljama kompanije su veoma zabrinute za uticaj koji bi na imidž firme mogla imati neusaglašenost. 26% ispitanika u Singapuru se plaši da bi moglo izgubiti klijentee zbog negativnih medijskih obajava, kao i objava na društvenim mrežama. Isti razlog za brigu, samo u manjem procentu (21%) imaju i firme u Japanu i republici koreji.\nUNIQA grupa u prvom kvartalu imala rast premije od pet odsto\nOsiguravajuća grupacija UNIQA, 2017. godinu počela je snažnim rastom fakturisane premije u visini od 5,1% koji iznosi 1,511 miijardu evra. Premije u sektoru imovinskog i osiguranja od nezgode zabeležile su najznačajniji rast, posebno u regionu Centralno – istočne Evrope, i to u visini od 5,5% i iznose 815,7 miliona evra. Zdravstveno osiguranje takođe beleži rast i to za 4% i iznosi 269,7 miliona evra. Životno osiguranje sa premijom od 426,5 miliona evra ostvarilo je rast od 5%.\nProfit pre oporezivanja takođe je ostao stabilan i iznosi 33,1 miliona evra u prvom kvartalu 2017. godine. Uprkos značajnim budućim investicijama i konstatno teškim uslovima, kao što su niske kamatne stope, pad prihoda od investicija, kao i politička nestabilnost na pojedinim tržištima na kojima posluje, UNIQA očekuje rast premije profita tokom finansijske 2017. godine.\n“Mi smo još pre nekoliko godina uvideli potrebu za organizovanjem jedne ovakve konferencije jer je pitanje bezbednosti u poslovnim okruženjima postalo više nego goruće, pogotovo sa pojavom zloćudnih kodova koji po inicijalizaciji/izvrešenju mogu da ugroze kompletnu IT infrastrukturu preduzeća i dovedu do ozbiljnih finsnsijskih izdataka. Sada je pravi trenutak da mala, srednja i velika preduzeća ozbiljno krenu da rade na izgradnji prave bezbedonosne platforme i liše sebe mogućih muka sa najrazličitijim mlacioznim pretnjama. Mi im sa svojim znanjem i odličnim rešenjima stojimo na raspolaganju”, poručio je Roberto Poletto, direktor marketinga i prodaje ove kompanije.\nDa li je pad cene nafte nakon sastanka OPEC-a privremen?\nPre nekoliko dana održan je redoviti sastanak predstavnika zemalja OPEC-a na kojem se odlučivalo o aktivnostima ove organizacije. S obzirom na velike promene cene nafte poslednjih godina, učesnici na energetskim i finansijskim tržištima s nestrpljenjem su čekali sastanak i odmah su burno reagovali po objavi donesenih odluka.\nIzmeđu ostalog, odlučeno je da će kartel produžiti period u kojem će proizvoditi 1,8 miliona barela nafte manje od kapaciteta, a restrikcije će trajati minimalno do početka 2018. godine. Rusija, koja nije članica OPEC-a, ali je veliki proizvođač nafte, takođe će učestvovati u restrikcijama. Odmah nakon objave ove vesti cena nafte je neočekivano pala te je pri zatvaranju finansijskih tržišta u četvrtak barel BRENT nafte na platformama Admiral Markets-a koštao 51,14$, što je čak 6% ispod najviše cene toga dana.\nRazlog pada cene je očekivanje velikog broja učesnika na finansijskim tržištima da će doći do većih restrikcija proizvodnje, na koje se OPEC ovog puta ipak nije odlučio. Ministar energetike Saudijske Arabije, Khalid al-Falih, izjavio je da se na sastanku raspravljalo o dužem periodu restrikcija, ali je ipak zaključeno da je produžetak u trajanju od 9 meseci optimalan. Takođe je izjavio da smatra kako je pad cene privremen i da očekuje oporavak, jer bi globalne zalihe nafte trebalo da počnu brže da padaju u trećem kvartalu ove godine.\nNeformalni cilj OPEC-a je smanjiti globalne zalihe nafte koje trenutno iznose 3 milijarde barela na petogodišnji prosek od 2,7 milijardi barela, što bi trebalo da dovede do rasta cene. Rast cene je u interesu svim zemljama koje su izvoznice nafte, a trenutno je možda najvažniji Saudijskoj Arabiji i Rusiji. Naime, u Rusiji se naredne godine održavaju predsednički izbori, što znači da će Putin verovatno hteti da pokrene mnoge infrastrukturne projekte kako to inače biva pred izbore, a za to mu je potreban novac.\nBudući da se 70-80% ruskog proračuna zasniva na prihodima od nafte i gasa, nije teško zaključiti da je Putinu u interesu rast cene crnog zlata. Saudijska Arabija naredne godine planira delomično da privatizuje državnu naftnu kompaniju Aramco, a cene po kojoj će privatnim investitorima prodati akcije, najvećim delom će se zasnivati na prihodima i profitu kompanije, koji zavise o ceni nafte. Zbog toga, Saudijci takođe imaju motiv da preduzmi sve što se mogu kako bi postigli rast cene nafte na globalnom tržištu.\nNa osnovu svega navedenog, analitičari Admiral Markets-a smatraju da će cena nafte u bliskoj budućnosti rasti. Do kraja godine, cena BRENT nafte sa sadašnjih 52,00$ lako bi mogla, barem na kratko, porasti na 60,00 ili čak 65,00$ po barelu, što je porast od 15-25% u odnosu na sadašnju cenu.\nB&F reč nedelje: Diners Club International\nPre otprilike nedelju dana Dajners klub internešnal Beograd (DCIB) podneo je zahtev za pokretanje stečajnog postupka zbog prezaduženosti. Mnogi su se pitali kako će se to konkretno odraziti na korisnike njegovih kartica kojih u Srbiji ima oko 35.000.\nKompanija je saopštila da se naknada za korišćenje Dajners kartice korisnicima neće obračunavati od 1. maja ove godine. Svima koji su godišnju naknadu za period od 12 meseci izmirili pre 1. maja, DCIB će stornirati srazmerni deo naknade, a promena će biti iskazana u narednom izveštaju o zaduženju.\nTroškove koji proizilaze iz kupovine na rate korisnici nastaviti da izmiruju na mesečnom nivou, u skladu sa dospećem pojedinačnih rata i instrukcijama za plaćanje istaknutim u izveštaju o zaduženju.\nTo, kažu neki, nije dobra vest za one koji su ove kartice koristili za preživljavanje ili krpljenje kućnog budžeta. Njima preostaje samo da izmiruju pozamašna mesečna zaduženja, bez mogućnosti da i dalje koriste novac sa kartice i da njome plaćaju.\nDušan Uzelac sa portala Kamatica savetuje građanima da ne koriste novonastalu situaciju kako bi izbegli plaćanje svojih obaveza.\n“Ukoliko ste se obavezali da ćete otplaćivati karticu na vreme, to je ono što treba da radite. Sve što ide protiv toga u nekom momentu će biti u nekoj proceduri za naplatu ili neki pravni postupak”, rekao je Uzelac.\nDakle, Dajners jeste zaustavio poslovanje i njegove kartice jesu blokirane u prodavnicama, ali to ne znači da prethodno potrošeni novac korisnici ne moraju da vrate, jer ga poverioci svakako traže i sigurno neće odustati od naplate istog.\nU fabrici Yazaki u Šapcu otvoreno novih 100 radnih mesta\nAkcije Aerodroma „Nikola Tesla“ (AERO) pojavile se se na Beogradskoj berzi 7. februara 2011. godine sa početkom cenom od 641 dinar, a do danas, vrednost akcija ove kompanije je duplirana. Kompanija je u većinskom vlasništvu države (83,1% akcija), listirana je na berzu po zakonu o pravu na besplatne akcije i novčanu nadoknadu po kojem je građanima pripala po jedna akcija ove kompanije.\nUkoliko ste odlučili da investirate svoj novac i kupite akcije ove kompanije, postupak trgovanja je prilično jednostavan: neophodno je sklopiti ugovor sa brokerom, deponovati novčana sredstva na račun za kupovinu akcija u banci, i ispostaviti nalog kupovine – kažu u Wisebroker-u.\nBrokersko – dilerskih društava koje su članovi Beogradske Berze je trenutno 34, a odabirom jedne od njih, Vam je omogućeno da kupujete i prodajete akcije na berzi.\n„Uprkos inovacijama kroz vekove, osnova bankarstva je ostala ista, a to je, pre svega, poverenje,“ rekao je predsednik Izvršnog odbora Komercijalne banke dr Aleksander Piker, kao prvi govornik na petom kongresu kontrolera Srbije koji je održan u hotelu Kraun Plaza u Beogradu, pred rekordnih 500 učesnika.\nTema ovogodišnjeg kongresa je digitalizacija u biznisu, a upravo o ovom procesu u finanijskom sektoru, prezentaciju je održao Piker. On je objasnio da „digitalizacija nije novi proizvod, već obavljanje poznatog posla, na drugačiji, inovativan i efikasniji način.”\n„Inovacija znači da radite nešto različito i efikasnije, a što izaziva mnogo kritike od onih koji rade to isto na stari način“, rekao je predsednik IO Komercijalne banke.\nViše od 20 govornika analiziralo je goruću temu, uticaj digitalizacije na biznis, u najrazličitijim oblastima poslovanja, od bankarstva, preko IT industrije do maloprodaje.\n„Jasno je da postoje dva sveta: on-line i off-line. Pred nama je pitanje da li možemo da ih pomirimo, da budemo digitalni, ali i da se držimo starih, a dobrih vrednosti“, rekao je organizator kongresa, direktor Menadžment centra Beograd Bojan Šćepanović.\nPaneli na V kongresu kontrolera posvećeni su digitalizaciji u sektorima ljudskih resursa i digitalnom marketingu.\nNa Kongresu kontrolera nastupili su isključivo stručnjaci iz prakse, visoko pozicionirani menadžeri iz kompanija koje su lideri u svojom oblastima poslovanja: Komercijalne banke, Telekoma Srbija, JTI, Microsofta, Delhaize Srbija, NIS-a i mnogih drugih.\nKontroling je novi način analize poslovanja, koji pomaže menadžerima u donošenju najboljih tržišnih odluka. Nastao je u Nemačkoj i smatra se jednim od bitnih razloga superiornosti nemačkih kompanija.\nby bifadmin 28. maja 2017.\nVeć smo pisali o razvoju tehnologije i opštoj automatizaciji kao riziku za mnoga radna mesta, a sada je to upozorenje stiglo i iz Britanije. Naime, zaključak istraživanja koje je protekle dve godine sprovođeno kroz analizu 79 miliona oglasa za posao je da su tri najugroženije profesije prevodioci, pomoćnici u apotekama i turistički agenti.\nNo, nisu za sve ovo krive mašine, već i društvene i mentalitetske promene koje njihova upotreba sa sobom nosi. Na primer, sve veći broj ljudi preko interneta istražuje lokacije za odmor i direktno uplaćuje putovanja, što smanjuje potrebu za turističkim agentima.\nPretraživač poslova Adzuna je za potrebe pomenutog istraživanja analizirao mnoštvo oglasa za posao u Britaniji i došao do zaključka da je od 20 industrija u padu čak 13 njih taj pad zabeležilo zbog sve intenzivnije automatizacije. Prevodioci, pomoćnici u apotekama i turistički agenti samo su deo te priče, jer se ona nastavlja i na inženjere dizajna i analitičare u IT podršci.\nProblem automatizacije polako nagriza i neke kreativne sektore koji su do sada bili smatrani potpuno zaštićenima. To uključuje ilustratore, animatore i pisce. Novinske agencije nakon inicijalnih testova sve više koriste i automatizovano pisanje tekstova (za sada samo za finansijske i sportske izveštaje), a tu su i automatizovani prevodioci.\nČiji su onda poslovi sigurni? Zaposlenih u salonima za nokte, osoba koje rade u fizičkom osiguranju prodavnica, kuhinjskog osoblja, vozača viljuškara i kuvara, bar sudeći prema broju oglašenih poslova. Jasno, neki od ovih poslova često rastu samo zato što je ceo sektor uspešan, no neke od profesija rastu i zbog napretka u tehnologiji.\n28. maja 2017. 0 komentar


Prvi ekonomski dijalog između Amerike i Crne Gore – Bankar.me\nSeptember 16, 2021 CRNA GORA, SAD, SVE VIJESTI Leave a comment\nPredsjednik Vlade Zdravko Krivokapić poručio je danas na otvaranju Prvog ekonomskog dijaloga između Crne Gore i Sjedinjenih Američkih Država da je zahvalan na bezrevervnoj podršci koju Amerika pruža Crnoj Gori i Zapadnom Balkanu.\n„Dozvolite mi da na početku iskažem neizmjernu zahvalnost koju svi građani Crne Gore osjećaju u ovom prethodnom vremenskom periodu, a to je veće prisustvo Sjedinjenih Američkih Država bez kojih ovaj proces zasigurno ne može da bude afirmativan u dijelu euroatlanskih integracija. Ono što ste vi do sada učinili u svim sektorima, a posebno u periodu apsolutne solidarnosti koju iskazuje čitav svijet, je nešto što nam daje nadu da ćemo mi uspjeti da prevaziđemo sve teškoće u kojima se trenutno nalazimo“, kazao je Krivokapić.\n„Ta bitka traje i u toj bici jedini ko je predvidiv, siguran i vrijedan pažnje je Vlada, ne zbog toga što je ja predvodim, nego zbog toga što je to Vlada eksperata, koja pokušava da Crnu Goru prevede iz zatečenog stanja u novo stanje. Vi znate svi da taj put nikada nije bez velikih izazova i problema. I upravo mi se suočavamo svakodnevno sa svim mogućim izazovima koje za sada rješavamo na najbolji način za sve građane Crne Gore, nezavisno, kojoj vjeri ili naciji pripadaju“, poručio je Krivokapić.\nKrivokapić je kazao da je ovaj trenutak preloman za sve u Crnoj Gori.\n„Naša potreba je da u novom digitalnom okruženju sa kreativnim aktivnostima učinimo ovaj prostor drugačijim. I on jeste spreman da bude takav ali sve zavisi od nas koji ćemo tome dati pečat i trag. Zato ovaj današnji događaj jeste veliki, jer on uvodi dodatno Ameriku na ove prostore. Znam da je Amerika uvijek bila prisutna, ali da bi to bilo najbolje za sve građane Crne Gore je da to dokažemo i kroz ekonomske investicije koje će omogućiti u ovom trenutku sigurno najpovoljnije uslove svim investitorima, kako bi Crna Gora kroz ekonomski razvoj krenula putem koji je neminovan, a to je da bude demokratska, građanska, evroatlanska i ekološka država“, kazao je Krivokapić.\nOn je rekao je da je sve izazove sa kojim se suočavamo moguće pobijediti kroz savezništvo koje je, kako je istakao, potpuno jasno, otvoreno i nedvosmisleno.\nPrethodno je, u zajedničkom saopštenju Vlade i Ambasade SAD, navedeno da Sjedinjene Države cijene napredak Crne Gore u sprovođenju otvorenih ekonomskih i investicionih politika i njen doprinos jačanju regionalnog ekonomskog prosperiteta.\nKako su kazali, danas je putem video konferencije održan prvi američko-crnogorski ekonomski dijalog, a događaj, na kojem su učestvovali i drugi predstavnici dviju vlada, otvorili su premijer Zdravko Krivokapić, podsekretar za ekonomski rast, energetiku i ekologiju Hoze W. Fernandez i viši zvaničnik Biroa za ekonomiju i biznis Met Marej.\nKako se navodi u saopštenju, obje strane snažno su pozdravile dijalog kao priliku za jačanje ekonomskog partnerstva dviju NATO saveznica i podršku pristupanju Crne Gore Evropskoj uniji.\n“Zvaničnici SAD i Crne Gore potvrdili su želju da prošire angažovanje i da teže novim ekonomskim, trgovinskim, investicionim i komercijalnim prilikama. Razgovarali su i o zajedničkim naporima da se ojača poslovni ambijent u Crnoj Gori i da se maksimalno razviju bilateralna trgovina i investicije, uključujući planiranu posjetu američkih kompanija Crnoj Gori 2022. godine, sa fokusom na čistu energiju i informaciono-komunikacione tehnologije”, navodi se u saopštenju.\nKako se dodaje, učesnici su naglasili postignuća u pravcu unapređenja ekonomskog osnaživanja žena i posvećenost osnaživanju preduzetnica u funkciji nadgradnje bilateralnih ekonomskih aktivnosti kroz Inicijativu obezbjeđenja prilika za ekonomski rast žena (Providing Opportunities for Women’s Economic Rise (POWER) initiative).\n“Obje strane potcrtale su važnost uspostavljanja programskog okvira za zaštitu značajne infrastrukture, uključujući telekomunikacione i sajber mreže, od zabrinjavajućih stranih uticaja”, kaže se u saopštenju.\nSjedinjene Države i Crna Gora su, ističe se, uspostavile pet radnih grupa radi razvijanja inicijativa u oblastima trgovine i investicija, ekonomskog razvoja, tehnologije i inovacija, čiste energije i dekarbonizacije, kao i vlasničkih prava.\n“Dvije strane će nastaviti da unapređuju bilateralnu saradnju, proširuju regionalna partnerstva i stvaraju nove prilike za obostrano korisne aktivnosti”, zaključeno je u saopštenju.\nPOJMOVIamerika crna gora premijer zdravko krivokapić\nPrevious Savjet za borbu protiv korupcije preuzima istrage o Možuri, EPCG, DKP, Prvoj banci…


Međutim, neizvjesnost razvoja tržišta kapitala u svijetu još je velika. Svjetska privreda nalazi se u takozvanoj recesiji U oblika i biće potrebno oko 18 mjeseci za njeno prevazilaženje. Moguća je i pesimistička prognoza, prema kojoj se svjetska ekonomija danas nalazi u dugoročnoj, desetogodišnjoj recesiji L oblika. Imajući u vidu navedeno i činjenicu da je tržište kapitala Republike Srpske tržište u nastajanju te osjetljivo na promjene u poslovnom okruženju, oporavak neće biti ni brz ni jednostavan. Pri nastanku krize, investitori novac prvo povlače s tržišta kapitala, a naročito s manjih, nerazvijenih tržišta te tržišta u nastajanju. U ovakvim slučajevima, i očekivani pad cijena veći je u odnosu na razvijena tržišta, što se u prethodnom periodu i dogodilo. Zato je pitanje oporavka i razvoja finansijskog tržišta i unutar njega tržišta kapitala od strateškog značaja za razvoj nacionalne privrede, kaže predsjednik Komisije za hartije od vrijednosti RS, Miodrag Jandrić.\nKakve su prognoze nakon prvog polugodišta ove godine?\nJANDRIĆ: Osnovna karakteristika tržišta kapitala u ovoj godini jeste veoma nizak promet na Banjalučkoj berzi, posebno akcijama. Pozitivna pojava jeste povećanje obima trgovanja državnim obveznicama emitovanim po osnovu stare devizne štednje, obaveza dobavljačima i izmirenja ratne štete. Međutim, ukupan promet nedovoljan je za opstanak institucija tržišta kapitala, pa je potrebnije nego ikad preduzeti odgovorajuće mjere da bi se postojeće stanje prevazišlo. Najteže pogođeni učesnici na tržištu jesu berzanski posrednici, koji s ovim obimom prometa obavljanjem brokerskih poslova ne mogu da opstanu. Nekoliko berzanskih posrednika proširilo je svoju djelatnost, ali je ostao problem kvalitetnih emitenata i hartija od vrijednosti, koje naši berzanski posrednici u ovom trenutku mogu ponuditi tržištu. S druge strane, imajući u vidu da znatan broj društava sa ograničenom odgovornošću ostvaruje dobre poslovne rezultate, ova grupa preduzeća mogu da budu bitni učesnici na tržištu, u početku kao emitenti obveznica, a kasnije i kao emitenti akcija. Ovo je i šansa berzanskih posrednika, koju su neki već prepoznali, da ostvare prihode i time opstanu i razviju se u postojećim okolnostima u kojim se tržište kapitala nalazi.\nDa li to znači da brokersko-dilerska društva nisu spremno dočekala krizni period?\nJANDRIĆ: Mišljenja sam da nisu, imajući u vidu činjenicu da je većina razvijala samo brokerske poslove koji su im donosili solidnu zaradu u vrijeme kada je promet na berzi bio veći. Već nekoliko puta u prethodnom periodu naglašavao sam da brokerski poslovi ne mogu garantovati opstanak berzanskih posrednika, što se nažalost i obistinilo. Generalno, berzanski posrednici veoma su malo učinili na stvarnom proširenju djelatnosti na poslove kao što su poslovi agenta emisije, podrške tržištu, upravljanja portfeljom i investicionog savjetovanja. Posebno bih naglasio inertnost banaka u kvalitetnom i kvantitativnom proširenju djelatnosti, odnosno nezaintersovanost za obavljanje poslova investicionog bankarstva, u šta ovi poslovi spadaju. Ipak, smatram da će ova godina činiti prekretnicu u pristupu banaka na finansijskom tržištu, s obzirom da će je karakterisati opadanje profitabilnosti kreditno-depozitnih poslova i neminovno povećanje zainteresovanosti banaka za aktivnosti preduzeća bez čije profitabilnosti je nemoguć opstanak i razvoj bankarskog sistema.\nKoliko je do sada učinjeno na razvoju tržišta kapitala?\nJANDRIĆ: Stvoren je normativno-pravni okvir za funkcionisanje tržišta hartija od vrijednosti, donošenjem brojnih zakonskih i podzakonskih akata. Stvoren je institucionalni okvir postojanjem institucija i učesnika na tržištu kapitala. Uspostavljen je jedinstveni portal tržišta kapitala RS, koji predstavlja važan izvor centralizovanih informacija za sve investitore zainteresovane za ulaganje. Unaprijeđeno je službeno berzansko tržište, pa je broj emitenata čijim akcijama se trguje na službenom berzanskom tržištu povećan na 48, početkom prošle godine, u odnosu na 2007. kada ih je bilo svega 17. Popravljen je nivo korporativne odgovornosti u preduzećima, te povećan pristup podacima o njihovom poslovanju, izvršene su emisije korporativnih i opštinskih obveznica te obveznica RS. U februaru ove godine uspješno su okončane višegodišnje aktivnosti i napori nadležnih institucija RS na rješavanju problema dodjele međunarodno priznatih ISIN kodova za hartije od vrijednosti koje su emitovane u RS. U narednom periodu, potrebno je raditi na razvoju korporativnog upravljanja u preduzećima, odnosno obezbjeđivanju što bolje zaštite prava investitora, što je preduslov za ostajanje postojećih i dolazak novih investitiora na tržištu kapitala RS.\nKoje su prednosti tržišta kapitala u RS koje se mogu iskoristiti za prevazilaženje problema i brži oporavak?\nJANDRIĆ: Tržišni model privrede nije ni cjelovit ni uspješan bez tržišta kapitala. Kriza će još više naglasiti važnost oslanjanja na vlastito tržište kapitala, jer zaduživanje više neće biti jeftino i dostupno kao prethodnih godina. Pretjerana izloženost inostranom finansiranju nosi i druge rizike, jer u kriznim periodima razvijene zemlje vode prvenstveno računa o svojoj ekonomiji. Samo razvijeno nacionalno tržište kapitala nudi dostupne i jeftine resurse za održiv ekonomski razvoj. Raspoloživi finansijski resursi građana, javnih fondova i preduzeća mogu se posredstvom tržišta kapitala efikasno usmjeriti u razvoj. Veliki značaj tržišta kapitala manifestuje se u njegovom snažnom antikorupcijskom djelovanju, kroz javnost rada institucija tržišta i poslovanja emitenata hartija od vrijednosti. Na taj način obezbjeđuje se ravnopravnost učesnika na tržištu kapitala, te otvaraju investicione mogućnosti i za stanovništvo. Tržište kapitala ima posebno važnu ulogu u budućoj reformi penzionog sistema. Ova reforma bila bi unaprijed osuđena na propast, ukoliko budući privatni penzioni fondovi ne budu imali mogućnost da ulažu novac u hartije od vrijednosti na tržištu kapitala Republike Srpske. Uređeno tržište kapitala jeste dobra promocija na međunarodnom planu. Ako tržište kapitala dobro funkcioniše u nekoj zemlji, znatno se štedi na potrebnim sredstvima za privlačenje investitora. Struktura posjeta portalu Banjalučke berze dodatno ilustruje u kojoj mjeri je tržište RS internacionalizovano.\nU službi tržišta kapitala\nZakon o privrednim društvima posljednji je u setu zakona koji su direktno ili indirektno vezani za funkcionisanje i razvoj tržišta kapitala. Usvajanjem ovog zakona biće znatno unaprijeđeno korporativno upravljanje u Republici Srpskoj. Imajući u vidu činjenicu da povjerenje investitora predstavlja osnovnu pretpostavku za uspješan razvoj tržišta kapitala i da nivo zaštite prava akcionara znatno utiče na nivo povjerenja investitora, mišljenja sam da će stupanjem na snagu ovog zakona doći do kvalitativnog pomaka u zaštiti prava akcionara. Zakon, između ostalog, detaljno propisuje na koji način akcionari mogu ostvarivati pravo na obavještavanje putem suda u vanparničnom postupku, predviđena je mogućnost kumulativnog glasanja za članove upravnog odbora ako osnivačkim aktom nije drugačije regulisano za otvorena akcionarska društva. Detaljno su propisane statusne promjene preduzeća, regulisan je proces prinudne prodaje i kupovine akcija preduzeća, propisana je obaveza usvajanja i poštovanja kodeksa korporativnog upravljanja kod otvorenih akcionarskih društava.