Načelnik Bjelica razgovarao sa delegacijom OHR-a | Palelive.com\nPočetna Regija Sokolac Načelnik Bjelica razgovarao sa delegacijom OHR-a\nSOKOLAC – Specijalni predstavnik Evropske unije u BiH Peter Sorensen, danas nije posjetio Sokolac, mada je bio najavljen njegov dolazak.\nPrema obavještenju koje je stiglo u kabinet načelnika opštine, do posjete nije došlo zbog drugih Sorensenovih obaveza.\nU Sokolac su, ipak, stigli predstavnici međunarodne zajednice, pa je načelnik opštine Milovan Bjelica razgovarao sa delegacijom OHR-a.\n– Bilo je riječi o aktuelnim političkim pitanjima, a pored ostalog i o predstojećem popisu stanovništva u BiH, odnosno o predviđanjima kakva će biti etnička struktura u Republici Srpskoj i Federaciji BiH nakon tog popisa i koliko će se ona razlikovati od one koja je bila 1991. godine. Interesovalo ih je moje mišljenje o tome. Rekao sam da očekujem da će popis pokazati da je sada u Republici Srpskoj četiri petine srpsko stanovništvo, a da u Federaciji BiH 95 odsto stanovnoštva čine Bošnjaci i Hrvati, te da je promijenjena etnička slika dobrim dijelom rezultat politike međunarodne zajednice, izjavio je Bjelica.\nOn je naglasio da mu je na sastanku postavljeno i pitanje u vezi sa mogućim raspisivanjem referenduma u Republici Srpskoj o proglašenju nezavisnosti.\n– Rekao sam da nisam kompetentan da odgovorim na to pitanje, ali da istorija pokazuje da su srpski predstavnici u kriznim situacijama kod donošenja važnih odluka uvijek pitali svoj narod. Želimo da se dosljedno provodi Dejtonski sporazum i to slovo, a ne duh tog sporazuma. Rekao sam, takođe, da sada imamo mnogo prečih tema od razmišljanja o referendumu, a to je poboljšanje ekonomske i socijalne situacije u Republici Srpskoj, naglasio je Bjelica, nakon današnjeg sastanka sa predstavnicima OHR-a.\nPrema njegovim riječima, ova posjeta bila je uvertira za jedan drugi veći sastanak u Sokocu, kome bi trebalo da prisustvuju predstavnici Evropske komisije.\nPrethodni članakKvizom osnovaca završen “Treći veliki festival bajke”\nNaredni članakOdbokaši Studenta završavaju sezonu


Mesec frankofonije u Galeriji Matice srpske | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Mesec frankofonije u Galeriji Matice srpske\nVIDEO K9: Galerija Matice srpske u saradnji sa Francuskim institutom u Novom Sadu i ove godine će se, tokom Meseca frankofonije, kroz različite programe potruditi da prikaže neraskidive veze francuske i srpske kulture i umetnosti.\nTokom skoro decenije, Galerija Matica srpske mesec mart posvećuje Francuskoj, odnosno obeležavanju Meseca frankofonije, kada kroz različite programe ukazuje na veze i uticaje francuske i srpske kulture.\nOvog marta imaćemo priliku da se upoznamo sa društveno-umetničkim prilikama u Francuskoj krajem XIX i na početku XX veka, sa likovnom i muzičkom umetnošću toga doba, kao i sa značajem koji su Pariz i Francuska imali za srpske umetnike i razvoj srpskog slikarstva.\nU petak, 5. marta, Nikola Ivanović, kustos Galerije Matice srpske, održaće predavanje o Tuluzu Lotreku i uopšte o Parizu toga doba, o tome kako je francuski kulturni i društveni život uticao na kreiranje slike, o tome šta je Pariz i šta je kultura i moda tog vremena.\nOna je podsetila da je čitava genaracija umetnika prve polovine XX veka u Pariz gledala kao u centar umetničkog sveta, pa su se neki od srpskih umetnika školavali u Parizu, neki otišli samo na putavonje, a neki i duže zadržali u gradu svetlosti.\nNajpoznatija dela domaćih umetnika koja su inspirisana Francuskom, a izložena su u Galeriji Matice srpske jesu Mornar na molu – Save Šumanovića, Kafana u Parizu – Bogdana Šuputa, Krovovi Pariza – Peđe Milosavljevića, kao i dela Ljubice Cuce Sokić na kojima je predstavljen Pariz\nPrethodni tekstInicijativa “Nećemo prećutati!”


Spremač/spremačica prostorija u kojima se pružaju zdravstvene usluge at Dom zdravlja "Voždovac" / Šljaka.com\nSpremač/spremačica prostorija u kojima se pružaju zdravstvene usluge\nna Dom zdravlja "Voždovac" u Beograd (Poslato na 26-08-2021)\nSpremača/spremačice prostorija u kojima se pružaju zdravstvene usluge, -na neodređeno vreme, u Grupi za higijenu i vešeraj, sa punim radnim vremenom – 2 (dva) izvršioca.\nRadno iskustvo od najmanje 1 godine u obavljanju predmetnih poslova.\nSvi kandidati moraju ispunjavati opšte uslove za zasnivanje radnog odnosa utvrđene Zakonom o radu („Sl. glasnik RS“ broj 24/2005, 61/2005, 54/2009, 32/2013, 75/2014, 13/17-US, 113/17 i 95/18-autentično tumačenje) i posebnim propisima vezanim za javne službe:\n- Uverenje o državljanstvu RS (ne starije od 6 meseci).\nUz prijavu, zainteresovani kandidati za radno mesto podnose dokaze o ispunjenosti opštih i posebnih uslova u originalu ili overenim fotokopijama ne starijim od 6 meseci,uz kraću biografiju sa propratnim pismom.\nNa dan rapisivanja, Javni oglas za prijem u radni odnos biće objavljen na oglasnoj tabli Doma zdravlja „Voždovac“, odnosno na internet stranicama Doma zdravlja „Voždovac“, Nacionalne službe za zapošljavanje i Ministarstva zdravlja Republike Srbije. Rok za podnošenje prijava je 8 dana od dana raspisivanja ovog oglasa.\nPrijave na oglas mogu se podneti lično na pisarnici Doma zdravlja „Voždovac“, Ustanička br. 16, svakog radnog dana od 7:00 do 15:00 časova ili poslati preporučeno poštom na istu adresu sa naznakom „Za oglas – Spremač/spremačica prostorija u kojima se pružaju zdravstvene usluge“.\nDOM ZDRAVLjA „VOŽDOVAC“\nPregledano: 105 puta\n» Spremač/spremačica prostorija u kojima se pružaju zdravstvene usluge


30\tJun 2017\tViše\n29\tJun 2017\tViše\nATP 250 TURNIR U ISTBORNU: Srbija - SAD 1:1, Novak bolji od Janga, Dušan izgubio od Iznera\nNovak Đoković plasirao se u polufinale ATP turnira kategorije 250 u britanskom gradu Istbornu, pobedom nad Amerikancem Donaldom Jangom - 6:2, 7:6 (11:9). Noletov rival u borbi za finale je mladi...pročitaj više.\n28\tJun 2017\tViše\nATP TURNIRI U ISTBORNU I ANTALIJI: Dobra igra Novaka, rutinska pobeda protiv Pospišila\nNovak Đoković uspešno je startovao na ATP 250 turniru u Istbornu. Naš as je u drugoj rundi savladao kanadskog tenisera češkog porekla, Vašeka Pospišila sa 2:0 u...pročitaj više.\n25\tJun 2017\tViše\nFINALNI TURNIR SVETSKE LIGE U VATERPOLU 2017 U RUSIJI: Veliki preokret u finalu, Srbija odbranila titulu\nVaterpolisti Srbije po peti put zaredom šampioni su Svetske lige! Srpski "delfini" pobedili su u finalu Italiju sa 10:9 (1:4, 2:0, 5:2, 2:3), iako je rival na startu meča stekao...pročitaj više.\n24\tJun 2017\tViše\nFINALNI TURNIR SVETSKE LIGE U VATERPOLU 2017 U RUSIJI: Dan peteraca, Srbija srećno do finala\nVaterpolo reprezentacija Srbije plasirala se u još jedno finale Svetske lige, pošto je u polufinalu bila bolja od Amerikanaca tek nakon izvođenja peteraca. U regularnom toku srpski...pročitaj više.\nFinale fudbalske Lige šampiona Evrope: Real uz naklonost Fortune do desete krune\tPOČEO ATP/WTA KI BISKEJN: Pobeda Bojane Jovanovski na startu, Krajinović u glavnom žrebu\tZAVRŠENO EVROPSKO PRVENSTVO U KAJAKU I KANUU: Veliki uspeh Srbije, čak sedam medalja\tATP MASTERS 1000 TURNIR U RIMU 2018: Najzad uspeh Novaka, pobeda nad Nišikorijem za polufinale sa Nadalom\tŠPANSKA PRIMERA: Titula za Atletiko Madrid ATP 250 TURNIRI U KINI, ŠENŽEN I ČENGDU: Kiks Viktora, Janko predao Gaskeu zbog povrede\tATP/WTA TURNIR U PEKINGU: Novak rutinski pobedio Ferera, Ana i Nenad ponovo malerozni\tATP MASTERS 1000 TURNIR U ŠANGAJU: Savršena igra Viktora, Izner pao, u četvrtfinalu rival Del Potro\tROLAN GAROS - 14. DAN: Novak bolji od Marija nakon dvodnevnog maratona u pet setova PRVA FAZA KOŠARKAŠKE EVROLIGE - SEDMO KOLO: Katastrofa Zvezde, CSKA kao kaznena ekspedicija\tIZBOR NAJBOLJIH SAJTA EUROBASKET: Ana Dabović najbolja košarkašica Evrope\tSUTRA POČINJE OTVORENO PRVENSTVO ENGLESKE U TENISU VIMBLDON 2018: Novak u nešto težem delu žreba, Lajović ponovo protiv Federera\tSVETSKO PRVENSTVO U ODBOJCI POLJSKA 2014: Loš početak i loš završetak za Srbiju\tPRVA FAZA KOŠARKAŠKE EVROLIGE - 16. KOLO: Zvezda i dalje u igri, Žalgiris pao u Beogradu\tSVETSKO PRVENSTVO U KOŠARCI 2014: Srbija nokautirala Grčku u borbi za četvrtfinale


Grcka pustila iranski tanker zaplenjen u aprilu\nTanjug 14. juna 2022. 14:25\nTEHERAN – Iranska pomorska i lučka organizacija (PMO) saopštila je danas da je tanker „Lana“ sa iranskom zastavom, koji je zaplenjen u aprilu u Grčkoj, sada pušten i njegov naftni teret biće vraćen vlasniku, navodi iranska poluzvanična novinska agencija Mehr.\n„Brzom i autoritativnom akcijom Irana, grčka vlada je konačno reagovala i sada smo prisustvovali oslobađanju broda, odnosno, vraćanja tereta vlasniku“, rekli su iz PMO za Mehr, preneo je Rojters.\nBrod, prethodno nazvan „Pegaz“, a preimenovan u martu u „Lana“, prijavio je problem sa motorom u aprilu.\nKrenuo je na Peloponez da istovari teret, koji je trebalo da se prebaci na drugi tanker, ali zbog uzburkanog mora tanker je morao da ode ka gradu Karistosu, gde je zaplenjen, izvestila je Atinska novinska agencija.\nGrčki sud preinačio je raniju presudu kojom se dozvoljavala konfiskacija broda po nalogu iz SAD, saopštila su tri izvora bliska ovom pitanju.\nIncident je izazvao oštru reakciju Irana, pa su iranske snage prošlog meseca zaplenile dva grčka tankera u Zalivu, pošto je Teheran prethodno upozorio da će uzvratiti „kaznenom akcijom“ protiv Atine.


Orakl namerava da otvori regionalni data centar u Kragujevcu – Veliki Park\nOrakl namerava da otvori regionalni data centar u Kragujevcu\nU paviljonu Republike Srbije, na ovogodišnjoj Svetskoj izložbi EKSPO 2020, koji se održava u Dubaiju, potpisan je Memorandum o razumevanju između Kancelarije za informacione tehnologije i eUpravu Vlade Republike Srbije i korporacije Orakl.\nKako je saopšteno iz Kacelarije za IT i eUpravu Vlade Srbije, svrha Memoranduma o razumevanju je da se proceni mogućnost uspostavljanja regionalnog data centra korporacije Orakl, u okviru komercijanog segmenta Državnog data centra u Kragujevcu, koji bi podržao rastuću potražnju za klaud uslugama u regionu.\n“Uspostavljanje ove vrste Orakle regionalnog centra podataka omogućiće stvaranje digitalnog haba sa potencijalom pružanja Orakl klaud usluga korisnicima u Srbiji, u ovom delu Evrope, ali i šire. Napredna rešenja korporacije Orakl, uključujući Orakl klaud infrastrukturu, mogu pomoći preduzećima u zdravstvu, maloprodaji, bankarstvu i drugim industrijama da koriste podatke za inovacije, povezuju timove i održavaju obim posla sigurnim pri njegovom povećanju”, navedeno je u saopštenju.\nKako je kazao Leopoldo Boado Lama, viši potpredsednik prodaje aplikacija za Bliski istok, Afriku i zemlje centralne i istočne Evrope, Orakl prepoznaje važnost Srbije kao haba za digitalnu transformaciju i može da sagleda vrednost klaud regiona u podizanju korisničkog iskustva građana i preduzeća na novi nivo, sa većom tehnološkom efikasnošću i agilnošću uz najviše nivoe bezbednosti.\nCategories:\tDruštvo, Kragujevac, UDARNO-NASLOVNA SLAJDER, Vesti\t/ No Responses / by Milan 18 октобра, 2021


Sjednice ZD Parlamenta Federacije i BiH – Radio Vitez\nSjednice ZD Parlamenta Federacije i BiH\n25. svibnja 2010. 7:36 25. svibnja 2010.\nU Sarajevu će danas biti održana 31. sjednica Zastupničkog doma Parlamenta FBiH na kojoj bi, između ostalog, po hitnom postupku trebao biti razmatran Prijedlog zakona o dopunama Krivičnog zakona FBiH, kao i Prijedlog zakona o dopunama Zakona o proračunima u FBiH.\nPrema predloženom dnevnom redu, zastupnici bi se trebali izjasniti i o Prijedlogu zakona o dugu, zaduživanju i garancijama u FBiH, Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zemljišnim knjigama FBiH, Prijedlogu zakona o zdravstvenoj zaštiti, te Prijedlogu zakona o apotekarskoj djelatnosti. Također, trebali bi biti razmatrani i prijedlozi zakona o dopuni Zakona o prodaji stanova na kojima postoji stanarsko pravo, te Zakona o prestanku primjene Zakona o napuštenim stanovima. Također, za danas je zakazana i sjednica Zastupničkog doma Parlamenta BiH na kojoj bi se zastupnici trebali izjasniti da li će Prijedlog zakona o popisu stanovništva, domaćinstava i stanova u BiH 2011. godine biti razmatran po hitnom postupku. Odluku o uvrštavanju ovog zakonskog prijedloga na dnevni red donijet će Kolegij Zastupničkog doma. Prijedlog ovog zakona prošloga tjedna utvrdila je posebna parlamentarna komisija, kada su zastupnici stranaka iz RS-a najavili da neće podržati njegovo razmatranje po hitnom postupku, kako bi im bilo omogućeno amandmansko djelovanje. Predviđeno je da se u drugom čitanju izjasne i o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama BiH, kojim bi starosna granica pripadnika OS BiH s 35 bila pomjerena na 45 godina, a za rezervni sastav na 50 godina. Na taj način, kako se navodi u obrazloženju, bilo bi riješeno pitanje statusa nekadašnjih pripadnika Vojske RS-a, Armije RBiH i HVO-a, koji su vojnu službu nastavili u OS BiH.\nPrevious ArticleNije izglasovana odgovornost ministra Cikotića u slučaju DelićNext ArticleFederalna vlada o dokapitalizaciji gospodarskih društava namjenske industrije


Posle gotovo dve godine duge borbe Fondacije "Tijana Jurić" vlast je prihvatila - doživotni zatvor biće deo srpske kaznene politike. Ministarka pravde Nela Kuburović povodom toga, za "Blic" navodi da uzimajući u obzir da je više od 160.000 ljudi podržalo inicijativu Fondacije "Tijana Jurić", ali i da je samo Ministarstvo pravde uvidelo potrebu uvođenja doživotne kazne još 2015. godine, iskristalisao se stav da je nedvosmisleno potrebno uvesti doživotnu kaznu u naš krivično-pravni sistem.\n- Doživotna kazna zatvora je sankcija koja postoji gotovo u svim evropskim državama, uz obavezu njenog preispitivanja nakon određenog broja godina. Srbija je će stati rame uz rame sa tim državama - kaže Kuburović za "Blic".\nMinistarka pravde formirala je radnu grupu za izmene Krivičnog zakonika 31. decembra 2018. godine, među kojima će biti i uvođenje i doživotnog zatvora za ubice dece. Međutim, kako navode u resornom ministarstvu, ova ideja razmatrana je još tokom 2015. godine, međutim kada se ovo pitanje našlo se na javnoj raspravi, gde je bilo zatraženo od stručne javnosti da iskaže svoje mišljenje o tome, pitanje uvođenja doživotnog zatvora uzburkalo je stručnu javnost, navelo je na razmišljanja, razgovore, polemike i po prirodi stvari otvorilo i mnoga druga pitanja.\nMinistarstvo pravde je tada zaključilo da nije moguće dati konačni sud o tome jer je stručna javnost po ovom pitanju podeljena. Uzimajući u obzir da su se u prethodnih nekoliko godina dogodila neka od najmonstruoznijih ubistava dece, žena i nemoćnih lica, ali i činjenicu da je više od 160.000 građana potpisalo inicijativu Fondacije "Tijana Jurić" za uvođenje doživotne kazne zatvora, država nije ostala nema na to - navode u Ministarstvu pravde.\nIz tog razloga, kako dodaju, ali i iz potrebe preispitivanja sankcija za neka od najtežih krivičnih dela (silovanje, ubistvo, trgovina narkotika itd), krajem decembra 2018. godine Ministarstvo pravde je formiralo posebnu radnu grupu.\nOna ima zadatak da izradi izmene i dopune KZ-a, koje će se odnositi na zaprećene kazne za određena krivična dela, ali i uvođenje doživotne kazne zatvora u krivično-pravni sistem Srbije - objašnjavaju u Ministarstvu.\nROK OD MESEC DANA\nKako naglašavaju, Ministarstvo pravde očekuje da navedena radna grupa u narednih mesec dana izradi tekst izmena i dopuna Krivičnog zakonika, među kojima će se nađi i doživotna kazna zatvora.\n- Kao i prilikom izrade i usvajanja drugih propisa Ministarstvo pravde i Vlada Srbije poštovaće proceduru usvajanja i ovih novih zakonskih mera odnosno za navedene izmene i dopune KZ-a poštovaće se procedura usvajanja, kao za svaki zakon kada je Vlada Srbije predlagač - objašnjavaju za "Blic":\nDOŽIVOTNA UMESTO 30, 40 GODINA\nMeđutim, kako navode, potrebno je imati u vidu da uvođenje doživotne kazne podrazumeva i niz drugih zakonskih izmena, kako u okviru samog Krivičnog zakona, tako i drugih pravnih propisa (Zakonik o krivičnom postupku, Zakon o izvršenju krivičnih sankcija itd).\nTakođe, kazna doživotnog zatvora u tom slučaju treba u potpunosti da zameni postojeću najtežu kaznu zatvora u trajanju od 30 do 40 godina, budući da nema razloga da obe kazne postoje istovremeno. To znači da predlog iz inicijative Fondacije "Tijana Jurić" koji predviđa propisivanje kazne doživotnog zatvora za najteže oblike krivičnih dela izvršena prema detetu, maloletnom licu, bremenitoj ženi i nemoćnom licu, treba proširiti i na sva druga krivična dela za koje je prema važećem zakonskom rešenju propisan zatvor od 30 do 40 godina (ubistvo predstavnika najviših državnih organa, teška dela protiv ustavnog uređenja i bezbednosti, udruživanje radi vršenja krivičnih dela, genocid, zločin protiv čovečnosti, ratni zločin protiv civilnog stanovništva, itd - naglašavaju u Ministarstvu pravde.\nRebić: Sudije da poštuju rokove\nIzmene Zakona koje će uslediti u Narodnoj skupštini tokom februara omogućiće i obavezati sudije da poštuju predviđene rokove i da na efikasniji način vode krivične postupke koji su pred njima, rekao je direktor policije Vladimir Rebić. Rebić je naveo da je gotovo 60 odsto osuđenih lica dobilo uslovne osude, što će se u narednom periodu, zahvaljujući izmenama zakona, promeniti.\n- Očekujem da ćemo do kraja godine imati znatan pomak u suđenju, da će procenat od 60 odsto izrečenih minimalnih kazni ili kazni sa ublažavanjem u narednom periodu biti potpuno obrnuto proporcionalne - da će znatan broj kriminalaca dobiti kaznu koju zaslužuje - istakao je Rebić.\nMinistastvo pravde: Uslovni otpust\nUprkos odluci da se u krivično zakonodavstvo uvede kazna doživotnog zatvora, kako objašnjavaju u Ministarstvu, stručna javnost je do sada više puta ukazivala da se mora uzeti u obzir težina kazne doživotnog zatvora i njen izuzetan karakter, te da je potrebno predvideti određena ograničenja u njenom propisivanju i izricanju.\n- Odnosno, nije moguće predvideti apsolutnu zabranu uslovnog otpusta licima koja su osuđena na kaznu doživotnog zatvora. Stav Evropskog suda za ljudska prava, zauzet u odluci njegovog Velikog veća iz 2013. godine, je da se kazna doživotnog zatvora ne može propisati i izreći bez prava osuđenog da po određenom osnovu zahteva njeno kraće trajanje, tj. da se transformiše u kaznu zatvora na određeni vremenski period (uslovni otpust, pomilovanje, amnestija), kao i da vreme posle kojeg osuđeni stiče to pravo ne može biti duže od 25 godina. Budući da je Srbija članica Saveta Evrope, dužna je da poštuje stavove Evropskog suda za ljudska prava, kao svoju međunarodnu obavezu - navode u Ministarstvu.


Borba protiv korupcije samo deklarativna\nDosadašnji rad Glavne službe za reviziju javnog sektora RS nije uticao na procesuiranje kriminala utvrđenog u revizorskim izvještajima pred nadležnim entitetskim institucijama.\nIako je Vlada RS nedavno najavila odlučnu borbu protiv korupcije, dosadašnja praksa govori da su procesuirani tek slučajevi kriminala vezani za prethodne vlasti. Zbog toga opozicija u RS smatra da je najavljena borba protiv korupcije tek dimna bomba za javnost u kojoj će se, kao tvrde, procesuirati minorni slučajevi.\nGlavna služba za reviziju javnog sektora RS od početka svog rada 2001. godine uradila je 530 izvještaja, a 109, u kojima je ustanovljeno kršenje zakona, direktno je proslijeđeno nadležnim institucijama. Nema podataka koliko je od toga istraženo i procesuirano, ali je poznato da je broj minoran. Glavni revizor RS Boško Čeko kaže da nije zadovoljan takvim epilogom.\n«Neke informacije koje nama stignu iz tužilaštva, prije svega od istražnih organa, su u smislu da se istrage obustavljaju ili da se ne radi o krivičnom djelu nego da se radi o nekim prekršajima, a to uglavnom ostaje nesankcionisano», rekao je Čeko.\nPravosudne institucije pokazale su volju za procesuiranje pojedinih afera iz vremena prethodne vlasti - kao napr. za Željeznice Republike Srpske, Rafineriju nafte u Brodu i još neke slučajeve. S druge strane, bez odgovora su ostala sva pitanja u vezi sa revizorskim izvještajima koji se odnose na kršenje zakona i procedura prilikom izgradnje 200 miliona maraka vrijedne zgrade Vlade RS.\nSam glavni revizor Boško Čeko bio je izložen brojnim pritiscima da podnese ostavku nakon negativnog izvještaja o poslovanju Javnog preduzeća Putevi RS za 2006. godinu.\nIpak, entitetske vlasti nedavno su se, barem deklarativno, opredijelile za borbu protiv korupcije. Nakon što je predsjednik RS Milorad Dodik krajem februara uputio pismo pravosudnim institucijama, u kojem traži efikasniju borbu protiv kriminala, iz entitetske vlade stigle su i prve najave konkretnih pravaca djelovanja. Ali na pitanje da li će se raditi i po negativnim revizorskim izvještajima koji se tiču i sadašnjih vlasti, premijer RS Aleksandar Džombić kaže:\n«Mi smo zauzeli stav da idemo u izmjenu i dopunu svih zakonskih rješenja koji će pojednostaviti procedure rada javne uprave u smislu inspekcijskih organa kako bismo pojednostavili tehnologiju rada javne uprave i smanjili mogućnost tačaka u kojima se može eventualno desiti korupcija. Što se tiče nalaza Glavne službe za reviziju, mi nemamo apsolutno ništa protiv da se svi nalazi procesuiraju ukoliko navoda ili djela ima u tim nalazima.»\nMinistar pravde RS Džerard Selman tvrdi da će to ministarstvo s nadležnim tužilaštvima raditi posebnu analizu i dati prioritete određenim predmetima.\n«Svakako, što se tiče Glavne službe za raviziju, oni bi u ovom slučaju i u odnosu na ove zaključke Vlade trebali da dobiju prioritet», ocjenjuje Selman.\nDa li će revizorski izvještaji dobiti prioritet ili će ostati na tome da bi „trebalo da ga dobiju“, za opoziciju u RS nema sumnje, usprkos najavljenom obračunu vlasti s korupcijom. U Srpskoj demokratskoj stranci podsjećaju da je entitetski parlament odbio zaključak te partije da se policija i tužilaštvo obavežu da dodatno analiziraju negativne revizorske izvještaje, utvrde zloupotrebe i procesuira krivce.\nStevandić: Borba protiv kriminala i korupcije biti strogo kontrolisana i neće zahvatiti krupne ribe - i preći će u sferu marketinga.\n«To je SNSD većina odbila, da bi neduge poslije toga, nekih deset dana, to prihvatio i javno promovisao predsjednik Republike, što su oni svi s oduševljenjem prihvatili. Znači radi se o jednoj potpunoj kontroli toga procesa gdje se žrtvuju pioni koji više nemaju političkog pokrića», kazao je poslanik SDS-a u NSRS Nenad Stevandić.\nStevandić kaže da opozicija razumije strah vladajuće koalicije, koji nije motiv da se radi bolje, već da se sačuvaju funkcije.\n«Samim tim će borba protiv kriminala i korupcije biti strogo kontrolisana i neće zahvatiti krupne ribe - i preći će u sferu marketinga», rekao je Stevandić.\nIz redova opozicije zbog toga ističu da javnost konstantno mora biti obavještavana o tome šta vlast nije uradila, a bila je zakonom obavezana. U uređenim državama sprega uticaja javnog mnijenja i odgovornosti političara recept je za smanjenje korupcije.\nStariji savjetnik u Švedskom državnom revizorskom uredu Toni Anglerid podsjeća da građani te zemlje imaju puni pristup informacijama iz javnog sektora.\n„Mislim da među građanima postoji izraženo znanje i svijest o problemima koje imamo. A među poličarima postoji volja i spremnost da se tim problemima i pozabave“, rekao je Anglerid.\nPolitička volja da se korupcija i kriminal suzbiju u RS - deklarativno postoji. Da li je ona istinska, pokazaće predstojeći sudski procesi u vezi kriminala i korupcije koje javnost s nestrpljenjem očekuje. Ipak, većina sumnja da će se na optuženičkim klupama pojaviti nekadašnji ili sadašnji nosioci vlasti čija su imena u pojedinim revizorskim izvještajima.


LSV | Šta je sa Regionalnim centrom za reciklažu otpada\nZRENJANIN – Odbornik Lige socijaldemokrata Vojvodine u Skupštini grada Zrenjanina Vladimir Milošev zatražio je danas od gradskog rukovodstva da javnost obaveste o tome dokle se stiglo sa obećanim Regionalnim centrom za reciklažu otpada.\nOn je u saopštenju podsetio da je u decembru 2014. godine aktuelna vladajuća koalicija najavila da je dvogodišnja saradnja sa stručnjacima iz Švedske i ekologa iz Zrenjanina i susednih opština Žitište i Sečanj, rezultirala projektom za osnivanje Regionalnog centra za upravljanje otpadom što bi bila prva faza za kasniju izgradnju Regionalnog centra za reciklažu otpada. Tom prilikom pomenuto je da je investicija te prve faze vrednosti 26 miliona evra, od čega je 85% deo koji finansira Švedski partner.\n- Međutim, do današnjeg dana niti je izgrađen i krenuo sa radom Regionalni centar za prikupljanje, razvrstavanje i odlaganje otpada, a kamoli postrojenja za reciklažu otpada.\nPored toga što bi rešio višegodišnji problem deponija, taj centar bi mogao biti značajan izvor prihoda. Ali, ovako građani Zrenjanina pored svih uskraćenosti zbog kojih spadaju među najsiromašnije građane u Vojvodini, usled siromašnog života, nezaposlenosti i nedostatka zdrave pijaće vode, umorni od neispunjenih obećanja nastavljaju da slušaju jedno, a žive u potpuno drugoj, teškoj stvarnosti – naglasio je Milošev.\nDodao je da se građanima ne smeju olako davati obećanja koja, očigledno, niko nema nameru da ispuni, i zahteva od gradske vlasti da konačno uradi nešto korisno za grad i građane, jer dosadašnji rezultat teži nuli.


Dobit “Erste Grupe” u prvom kvartalu 262,2 miliona eura – Bankar.me\nMay 8, 2017 BANKE, Članci, SVE VIJESTI, SVIJET Leave a comment\nAustrijska bankarska grupacija “Erste Grupa” saopštila je da je u prvom kvartalu zabilježila blago smanjenje neto dobiti, zbog većih administrativnih troškova, većinom povezanih s projektima na području informatičke tehnologije.\nNeto dobit “Erste Grupe” u prvom tromjesečju 2017. godine manja je za 4,6 odsto u odnosu na isti period prošle godine i iznosi 262,2 miliona eura.\nNeto kamatni prihodi u tom periodu su smanjeni za 3,7 odsto, na 1,05 milijardi eura. Neto prihodi od provizija i naknada uvećani su 3,3 odsto, na 457,7 miliona eura.\nUkupni administrativni troškovi u istom periodu su uvećani za 0,9 odsto, na 1,018 milijardi eura. Najveća stavka u tom iznosu su kadrovski troškovi, u iznosu 571,7 miliona eura, pokazuje poslovni izvještaj “Erste Grupe”.\n“Rastući IT troškovi, koji su samo u prva tri mjeseca finansijske 2017. godine dostigli 91,6 miliona eura, trenutno su prepreka za poboljšanje operativnog rezultata”, stoji u saopštenju izvršnog direktora “Erste Grupe” Andreasa Treichla.\nOperativna dobit opala je u prvom kvartalu na godišnjem nivou za 3,4 odsto, na 599,2 miliona eura. Stopa adekvatnosti kapitala opala je na 12,5 odsto u prvom kvartalu, s 12,8 odsto krajem 2016. godine.\n“Glavni motori uspješnog početka finansijske godine bili su povoljno ekonomsko okruženje u regiji srednje i istočne Evrope i značajno smanjenje bankarskog poreza u Austriji nakon pozamašne jednokratne uplate krajem 2016. godine”, dodao je Treichl.\nBanka je tako u prvom ovogodišnjem tromjesečju uplatila 5,6 miliona eura na ime bankarskog poreza u Austriji, u odnosu na prošlogodišnjih 29,5 miliona eura.\nPOJMOVIdobit erste grupe Erste Bank AG Austria Erste grupa ostvarila dobit\nPrevious Investicioni bankar osvojio Elisejsku palatu\nSljedeći Blog savjet: 7 stvari u kojima su štampane knjige bolje od elektronskih


Рубрика: Политика, Економија Аутор: новинарство пута прочитано Датум: 2.09.2007 Одштампај\nKampanja zamene putnih isprava građana Srbije još nije ni započela, a u javnosti se već pojavilo niz kontroverzi oko tog važnog posla. Prema najavama, izdavanje novih, modernih biometrijskih pasoša – kakve od Srbije, uostalom, već odavno traže i zemlje EU, kao jedan od uslova za ublažavanje sadašnjeg viznog režima – krenuće od marta naredne godine i, kako predviđaju vlasti, završiti za svega osam meseci! Prema nezvaničnim informacijama iz Zavoda za izradu novčanica i kovanog novca na Topčideru, rok je potpuno nerealan jer za to vreme neće uspeti ni da odštampaju potreban broj novih i u tehničkom smislu “komplikovanih” pasoša, a kamoli da ih podele građanima. Prema podacima MUP-a i Kovnice trenutno je izdato važećih 1,5 miliona pasoša.\nU međuvremenu, demantovana je i vest, prenesena u medijima iz MUP-a Srbije, tačnije od sekretara MUP-a Milorada Todorovića, da će zemljaci u inostranstvu nove pasoše moći da dobiju samo u domovini, o čemu se “Vesti” proteklih dana opširno izveštavale. Todorović je objasnio da je reč o zabuni i dijaspori je laknulo jer je jasno da će do novih pasoša, kao i do sada dolaziti u konzulatima Srbije u svetu.\nNiko se, međutim, i ne usuđuje da prognozira, koliko će naše zemljake koštati zamena putnih isprava. Zakonom o putnim ispravama, koji je Vlada Srbije nedavno usvojila, nije propisana cena izdavanja pasoša. Taj posao je u domenu ministra policije koji će, pošto zakon bude usvojen u parlamentu, izdati “posebnu naredbu” kojom će se odrediti takse za izdavanje pasoša, a ministar je dužan i da propiše “posebno tehničko uputstvo” kojim će se regulisati drugi detalji vezani za pasoše, a koji nisu određeni zakonom. Tu se, pre svega, misli na ključnu dilemu – da li će korice pasoša biti postojeće plave boje, ili burgund crvene, kao i drugih dizajnerskih detalja.\nDa su cene naših putnih isprava u inostranstvu nerealno velike dokazuju švedski i holandski primeri. Naime, ako neko želi da izvadi pasoš u inostranstvu u nekom od švedskih konzularnih predstavništava onda je on samo neznatno skuplji i mora da se plati 500 kruna (53 evra), a pošto se dokumenta na proveru šalju u Švedsku procedura može da potraje oko mesec dana.\nHolandski pasoš, izdat recimo u Beogradu, Holanđanina košta 56 evra, dakle samo desetak evra više nego njegovog zemljaka recimo, u Amsterdamu.\nZa sada se jedino pouzdano zna koliko će stajati izrada novog pasoša. Kako nam je rekao direktor Zavoda za izradu novčanica i kovanog novca LJubiša Vuletić, novi pasoš će u proizvodnji koštati 25 evra, što je za 150 odsto više nego dosad (10 evra), mada je to razumljivo zbog biometrijskih podataka i savremenih elemenata zaštite od falsifikovanja.\nTrenutno izdavanje pasoša u Srbiji podnosioca zahteva košta oko 16 evra.\nZemljaci u dijaspori, međutim, putnu ispravu plaćaju višestruko više. Sa svim taksama njih sada pasoš košta oko 180 evra! Čista je spekulacija, ali ako novi pasoš Srbije u proizvodnji poskupljuje 150 odsto, da li to znači da će novi pasoš za dijasporu koštati i više od 500 evra?! U tom slučaju nije nerealno da će se u praksi ostvariti “zabuna” ministra Todorovića jer će dijaspori biti daleko isplativije da doputuje u Srbiju radi zamene pasoša. I sa putnim troškovima to će biti mnogo jeftinije od podnošenja zahteva na kućnom pragu. Sve ispada i duplo skuplje jer će se novi pasoši izdavati sa rokom važenja od samo pet godina, umesto dosadašnjih deset.\nAko po strani ostavimo patriotske razloge, i zbog sadašnje cene, a još više činjenice da naš pasoš nije posebno cenjen u svetu, mnogi naši zemljaci uzeli su državljansto zemalja u kojima žive i rade.\nAko država, odnosno MUP i SMIP, ne subvencionišu proizvodnju putnih isprava i odreknu se previsokih taksi kojima opterećuju izdavanje pasoša u inostranstvu, Srbija bi mogla u narednom periodu da ostane bez brojnih svojih građana rasejanih po svetu.\nEKIPA “VESTI” 01.09.2007\n« « Претходне вести: Istorija masonerije je mistifikovana\nНаредне вести: Bravo nacisto! » »


JURČENKO: Protiv Želje rutinski, ali protiv Celja i Montane ništa neće ići glatko - Kameleon M&M\nNakon pobjeda u posljednje dvije utakmice, trener Banovićanki nije siguran u nove pobjede svojih igračica.\n“Utakmica protiv Željezničara biće rutinska, mislim da je samo pitanje sa koliko koševa prednosti ćemo završiti. A što se tiče utakmica u okviru WABA lige, ništa neće ići tako glatko. Svejedno, siguran sam da možemo pružiti jak otpor i Celju i Montani, bez obzira što se radi o izuzetno kvalitetnim ekipama koje se bore za play off i igraju Euro Kup. I jedni i drugi su favoriti nad nama, ali mislim da su moje igračice motivisane nakon prošlosedmičnih pobjeda da daju sve od sebe, pa i da iznenade pobjedom neku od ove dvije ekipe, što da ne rekao je Jurčenko.


Ljajić:Vlada ispunila još jednu obavezu za pristupanje STO - Studio B\nLjajić:Vlada ispunila još jednu obavezu za pristupanje STO\nLjajić:Vlada ispunila još jednu obavezu za pristupanje STO Tanjug\nEkonomijaEkonomija Pocetna 28. 11. 2017. 12:53:31\nVlada Srbije ispunila još jednu međunarodnu obavezu za pristupanje STO, koja se odnosi na formiranje Nacionalnog koordinacionog tela za olakšavanje trgovine, a preostaje preporeka u vezi sa GMO hranom, koju je, kako kaže ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić, moguće prevazići.\nSrbiji je mesto u Svetskoj trgovinskoj organizaciji (STO), kaže ministar, ali nije želeo da precizira vremenski period kada će se to dogoditi, jer u našem zakonu još uvek postoji zabrana prometa genetski modifikovane hrane.\n“Ne radi se o prevari, mnoge države su pribegle tome. Mislim da mi to možemo da uradimo”, rekao je Ljajić, koji je naveo da građani ne bi imali razloga da se plaše ako se zakon o prometu GMO promeni, jer postoje mehanizmi u zakonu da se zaštitimo.\nTo telo, prema njegovim rečima, čini 12 različiith institucija, od ministarstava, preko inspekcija do carinskih službi.\n„Sasvim sigurno će doprineti i stvaranju zajedničkog ekonomskog prostora u zemljama Zapadnog Balkana”, rekao je ministar koji je izneo podatke da se za jedan dan zastoja na graničnim prelazima izvozna vrednost robe smanjuje za jedan odsto, dok kod hrane i poljoprivrednih proizvoda smanjenje iznosi sedam odsto.


Vraćamo srpsku železnicu na mapu Evrope – "Infrastruktura železnice Srbije" ad\nVraćamo srpsku železnicu na mapu Evrope\nObjavljeno 24. maja 2018. 13:45 24. maja 2018. 13:45\nPotpredsednica Vlade i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, Zorana Mihajlović, prisustvovala je danas potpisivanju ugovora između Akcionarskog društva za železnički prevoz robe „Srbija kargo“ i kompanije „Simens AG Austrija“ o kupovini osam višesistemskih lokomotiva.\nPotpredsednica Vlade istakla je da nabavka novih lokomotiva predstavlja put u bolji i razvijeniji kargo, a srpsku železnicu vraća na mapu Evrope.\n„Posle skoro 40 godina nabavljamo nove lokomotive. To je veoma značajno za Srbiju i železnički saobraćaj jer našoj zemlji daje komparativnu prednost u odnosu na države u regionu, s obzirom na to da smo jedina zemlja koja će imati tako moderne lokomotive. Takođe, značajno je i zbog celokupne Transportne zajednice koja je smeštena u Beogradu”, rekla je Mihajlovićeva.\nOna je istakla da je Vlada Srbije i Ministarstvo koje vodi u prethodnih nekoliko godina napravilo ozbiljan napredak u železničkom saobraćaju, rekavši da su modernizovane pruge, novi vozovi, efikasna preduzeća i evropski zakoni okosnica za budućnost srpske železnice.\n„Doneli smo nove, moderne zakone u ovoj oblasti, reformisali železnička preduzeća, tako da danas tačno znamo šta koje radi, rehabilitovali smo oko 300 km pruga, u toku je modernizacija 100 km pruga, a od maja će krenuti rehabilitacija još 300 km starih pruga. I što je najvažnije, stvorili smo uslove za nove investicije koje iznose pet milijardi evra“, izjavila je Mihajlovićeva.\nUdo Ajhlinger, generalni direktor kompanije „Simens“ u Srbiji, istakao je da današnje potpisivanje ugovora o nabavci novih lokomotiva predstavlja kamen temeljac za buduću saradnju Srbije sa ovom nemačkom kompanijom i da će novim lokomotivama Srbija bez problema prevoziti robu od Soluna kroz celu Evropu“.\nDušan Garibović, direktor „Srbija Karga“, zahvalio je resornom Ministarstvu građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture na podršci u rešavanju teškog nasleđa u železničkom saobraćaju i istakao da se nabavkom novih lokomotiva učvršćuje liderska pozicija Srbije u regionu.


Pozivni broj Upington, Gordonia\nGrad/mesto ili region: Upington, Gordonia\nPozivni broj za grad Upington, Gordonia je 054. Za fiktivni broj telefona 5301981 i pozivni broj grada 054, broj za pozivanje je 054 5301981. A Upington, Gordonia se nalazi u Južnoafrička Republika.\nPrefiks pozivnog broja grada dodeljuje broj telefona pretplatnika određenoj lokaciji. Pored pozivnog broja grada, postoje i druge vrste prefiksa: prefiksi međunarodnih država, prefiksi pružalaca usluga mobilne telefonije i prefiksi raznih usluga. Oni se kombinuju tako da odgovaraju za nekoliko svrha. Prilikom pozivanja iz jedne države u drugu u slučajevima kada primalac poziva ima fiksnu liniju, prefiks države se kombinuje sa pozivnim brojem grada i brojem pretplatnika. Za fiktivni broj telefona 5301981, pozivni broj grada 054 (Upington, Gordonia) i Državni pozivni broj 0027, broj za pozivanje je 0027 54 5301981. Ako se poziv upućuje na mobilni uređaj, Državni pozivni broj se kombinuje sa prefiksom pružaoca mobilnih usluga i brojem pretplatnika. Ako se poziv upućuje pretplatniku u istoj državi, Državni pozivni broj se može izostaviti. U slučaju nacionalnih poziva sa jedne fiksne linije ka drugoj, pozivni broj grada se takođe može izostaviti u mnogim državama kada oba pretplatnika imaju isti pozivni broj grada. Naravno, pozivni broj grada se takođe mora birati, u ovom slučaju 054, naročito u državama u kojima su pretplatnici u mogućnosti da zadrže isti broj telefona nakon preseljenja na drugu lokaciju ili u drugi grad.\nAko ste van Južnoafrička Republika i želite da pozovete osobu u Upington, Gordonia, pored pozivnog broja, treba vam i pozivni kod zemlje koju želite pozvati. Pozivni kod za Južnoafrička Republika je +27 (0027), pa ako ste u Srbija i želite da pozovete osobu u Upington, Gordonia, morate da dodate +27 54 njegovom broju telefona. Nula ispred pozivnog broja telefonskog okruga je u ovom slučaju izostavljena. Za fiktivni broj telefona 5301981, pozivni broj grada 054 (Upington, Gordonia) i Državni pozivni broj 0027, broj za pozivanje je 0027 54 5301981.


Naslovnica NAJNOVIJE Privreda Predsjednik opštine Nova Varoš potpisao je ugovore sa 146 nosioca poljoprivrednih gazdinstava\nNova Varoš – Predsednik opštine Nova Varoš Radosav Vasiljević potpisao je ugovore sa 146 nosioca poljoprivrednih gazdinstava, kojima su odobrene subvencije za nabavku fizičke imovine poljoprivrednih gazdinstava, kao i opreme za preradu primarnih poljoprivrednih proizvoda. Za ovu meru, iz opštinskog budžeta, izdvojeno je 6,5 miliona dinara.\nPravo na subvencije imali su aktivni nosioci registrovanog poljoprivrednog gazdinstva sa teritorije opštine Nova Varoš, koji za predmetnu investiciju, koja je realizovana u 2021. godini nisu koristili podsticaje po nekom drugom osnovu. Ukupan iznos subvencije po domaćinstvu je do 100.000,00 dinara. Maksimalni iznos povraćaja od strane opštine Nova Varoš je 50% ukupne vrednosti investicije, bez PDV-a, s tim što ako su nosioci domaćinstva žene i mladi do 40 godina starosti povraćaj je 10% veći. Za subvencije u fizičku imovinu poljoprivrednih gazdinstava odobrena su 122 zahteva, a za nabavku kazana 24.\n– Agrarnim budžetom u 2021. godini opština Nova Varoš predvidela je 9,4 miliona dinara što je utrošeno na tri mere – veštačko osemenjavanje krava, beskamatni krediti za poljoprivredu i poslednja, investicije u fizičku imovinu gazdinstava i nabavku rakijskih kazana za šta je opredeljeno 6,5 miliona dinara – kaže Radosav Vasiljević, predsednik opštine.\nVasiljević ističe da se efekti ulaganja u poljoprivredu, a naročito stočni fond već primećuju – za 4 godine broj muznih krava, povećan je za 1500 grla i sada iznosi oko 7500.


Komercijalna banka prodaje poslovni prostor u Novom Sadu\nKomercijalna banka oglasila je aukcijsku prodaju nekoliko poslovnih prostora u Novom Sadu. U pitanje je nekoliko objekata u Bulevara oslobođenja 88, Bulevara oslobođenja 30, kao i u "Zoned penthouse building".\nKomercijalna banka oglasila je aukcijsku prodaju nekoliko poslovnih prostora u Novom Sadu.\nU pitanje je nekoliko objekata u Bulevara oslobođenja 88, Bulevara oslobođenja 30, kao i u "Zoned penthouse building".\nAukcijska prodaja biće organizovana 1. aprila, u prostorijama Komercijalne banke, filijala Novi Sad, Novosadskog sajma 2.\nPoslovni prostor je različitih veličina - od 44 m2 (početna cena 60.000 EUR) do 408 m2 (početna cena 620.000 EUR).\nIspod navedenih cena se ne može licitirati. Korak za licitaciju je po 5% više od početne cene.


Lazić: Prvi u Srbiji usvojićemo model prikupljanja biorazgradivog otpada – GM Press\nPredstavnici javnih preduzeća „CONTARINA“ i „NOVAMONT“ iz Italije boravili su tokom sedmice u Gornjem Milanovcu u cilju uspostavljanja saradnje sa Javnim komunalnim preduzećem i realizacije projekata u oblasti zaštite životne sredine i novih metoda selekcije i korišćenja otpada.\nPregovori sa partnerima iz Italije traju već tri godine, ali zbog pandemije sprečena je ranije valorizacija dogovora. Direktor gornjimilanovačkog Komunalnog preduzeća kaže da se nakon opsežne analize rada, ukazala potreba za reformisanjem, kako samog preduzeća u smislu komunalne infrastrukture tako i u organizaciji rada komunalnog sektora.\n-Želimo da sa italijanskim partnerima prvi u Srbiji uđemo u model prikupljanja biorazgradivog otpada, da napravimo kompostanu i uvedemo evropski metod prikupljanja smeća koji će u narednom periodu biti dobar za celu Srbiju – rekao je Ivan Lazić, direktor JKP Gornji Milanovac.\nStefano Mambretti, zadužen za sektor upravljanja otpadom u italijanskoj kompaniji “Novamont” kaže da su se tokom boravka upoznali sa kompletnim sistemom prikupljanja otpada u opštini Gornji Milanovac i da su konstatovali izuzetan nivo čistoće grada. U tom pogledu prepoznali su u samom Komunalnom preduzeću inovacije koje čine izuzetno dobru podlogu za unošenje i implementaciju dodatnih novina.\n-Nastavljamo saradnju započetu 2018.godine, da implementiramo i izgradimo jedan model upravljanja otpadom, gde otpad neće više biti smatran kao nešto što treba odbaciti već kao resurs. Na taj način omogućiće se novi život materijalima koji su već upotrebljeni, poput kartona, papira, plastike, drveta i organskih materijala koji će biti trasnformisani u kompast I vraćeni u zemlju. Na taj način biće zatvoren ciklus – naglasio je Mambretti.\nFOTO/Stefano Mambretti, kompanija “Novamont”\nImajući u vidu da je grad veoma čist, saradnju započinjemo sa visoke pozicije rekao je Marco Mattiello, odgovoran za međunarodne odnose firme “Kontarina”. Mettielo je dodao da je nakon svih razgovora obavljenih sa predstavnicima lokalnih vlasti stvorena jasna slika o mogućnostima da se zajedno krene dobrim putem i da se uključenjem svih lokalnih preduzeća razvije integrisan model upravljanja otpadom, koji će gradu omogućiti da bude ogledni primer u Srbiji.\n-Ovim projektom biće obuhvaćena kompletna populacija Gornjeg Milanovca, jer je veoma bitno da svaki građanin preuzme jedan mali deo odgovornosti. Takođe, kroz edukacije biće obuhvaćena i deca iz osnovnih škola, u cilju što boljeg razumevanja i prihvatanja postupka selektivnog razdvajanja otpada –istakao je Mattielo.\nFOTO/ Marco Mattiello, kompanija “Kontarina”\nPodrška italijanskih partnera osim u finansijskom smislu, ogledaće se i kroz inpute u vezi sa samom organizacijom u segmentima u kojima učestvuju ali i u realizaciji projekta komposane, zatim kroz nabavku vozila, novih posuda i mnogih drugih aspekata.\nTags: CONTARINA, gornji milanovac, italija, ivan lazić, jkp gornji milanovac, novamont


02.08.2016 u 10:05\nSada i benzin obara cenu barela\nVodeći svetski potrošač benzina, Amerika, danas se suočava sa najvećim rezervama tog motornog goriva od 1984. godine. Taj podatak oborio je krajem prošle sedmice cenu barela za čitava dva dolara. Berze slute da će cena pokretačke sirovine globalne industrije nastaviti da pada i zbog novog uvida rafinerija da sve manje zarađuju na preradi nafte i zbog osetnog smanjene tražnje derivata širom sveta. U međuvremenu, nesložni OPEK nastavlja da besomučno pumpa naftu, dok vodeće zapadne megapetrokompanije beleže katastrofalni pad profita, oseku investicija i masovna otpuštanja. Amerika je usred sezone letnjih odmora i velikih putnih seoba zatrpana rekordnim rezervama ne\n16.03.2016 u 16:53\nBenzin poskupeo u martu\nProsečne maloprodajne cene benzina i dizela u Srbiji su do polovine marta povećane za dinar i pedeset para u odnosu na početak meseca, a trend njihovog rasta je zabeležen u gotovo svim zemljama u regionu. Na listi 11 zemalja u okruženju, kada je u pitanju cena benzina, Srbija je ostala u sredini liste, dok je dizel skuplji samo u Sloveniji i Albaniji, saopštilo je Udruženje naftnih kompanija Srbije. Ovo je prvi put u poslednjih devet meseci da je došlo do povećanja maloprodajnih cena benzina, koje su praktično od juna 2015. iz nedelje u nedelju bile u padu. Dizel je u odnosu na jun 2015. danas jeftiniji za oko 24 dinara, a benzin za oko 21 dinar. Kada je reč o prosečnim maloprodajnim cenama goriva u zemljama regiona, cena benzina tipa BMB 95 (EN228) je najviša u Grčkoj, gde iznosi 1,229\n07.02.2016 u 13:21\nPrivremeno zatvoreno 14 benzinskih stanica zbog poreskih prekršaja\nPoreska uprava saopštila je da je u akciji suzbijanja sive ekonomije i nelegalnog prometa derivata nafte od početka godine sprovela kontrolu u 32 benzinske stanice od kojih je, zbog nepravilnosti, privremeno zatvoreno 14 objekata. Kako se navodi, kontrola je sprovedena nad benzinskim stanicama koje posluju u okviru velikih lanaca kao i objektima u sastavu manjih privrednih društava. „Nepravilnosti su uglavnom utvrđene na benzinskim stanicama koje posluju u sastavu malih ili srednjih privrednih društava, a kontrolisano je 15 takvih objekata. Od 14 zatvorenih stanica, 11 je u sklopu manjih preduzeća”, navela je Poreska uprava. Dodaje se da su inspektori kontrolisali evidentiranje prometa preko fiskalnih kasa, zalihe goriva i drugih prodajnih artikala, kao i radnopravni status\n22.01.2016 u 22:05\nProsečne maloprodajne cene goriva u Srbiji niže su za dinar nego pre sedam dana. To se očekivalo s obzirom na to da je u isto vreme došlo do pada cena benzina i dizela na berzi, ali i cene sirove nafte. Od početka godine, prema podacima iz najnovije analize Udruženja naftnih kompanija Srbije, barel nafte (bure od 160 litara) pojeftinio je sa 36, na 30 dolara, s tendencijom daljeg pada pa i ispod 20 dolara. Ovakva očekivanja su sasvim realna, jer su ukinute međunarodne sankcije Iranu i ta će zemlja bogata crnim zlatom stići sa svojom ponudom na berzu, što će dodatno uticati da dalji pad cena sirove nafte. Uporednim pregledom cena goriva Srbije i zemalja u okruženju jasno se vidi da su cene benzina i autogasa kod nas na nivou regionalnog proseka, dok je cena evrodizela jedna od\nGorivo neće poskupeti odmah posle Nove godine\nRuska naftna kompanija „Lukoil Srbija” neće od 1. januara linearno povećavati cene goriva na svojim pumpama, bez obzira na skok akcize od jednog do 4,5 dinara, u zavisnosti od vrste derivata, izjavio je juče Igor Brajović, rukovodilac prodaje u ovoj kompaniji. – Eventualno poskupljenje goriva u narednom mesecu do mesec i po dana „Lukoil” će prepustiti tržištu, s obzirom na to da još ima zaliha sirove nafte kupljene po staroj ceni. Ekonomska situacija je takva da ne želimo potrošačima odmah da priredimo poskupljenje od 1. januara – kategoričan je Brajović. Prosečna cena dizela u Srbiji veća je za šest odsto od prosečne cene u regionu, računajući Hrvatsku i Sloveniju, dok je prosečna cena benzina u Srbiji od 1,066 evra za litar 4,5 odsto niža od proseka u regionu. Kada


Vesti online / Sport / Fudbal / Van Persi pokidao ligamente, moguć i kraj karijere!\nVan Persi pokidao ligamente, moguć i kraj karijere!\nHolanđanin pokidao ukrštene ligamente kolena i sada će morati da pauzira godinu dana, s obzirom na to da ima 34 godine i karijera mu je pod znakom pitanja.\nTeška povreda: Robin Van Persi\nOn je povredu zadobio na treningu reprezentacije Holandije dan posle poraza od Francuske.\nZanimljivo je da je poziv za reprezentaciju dobio posle dve godine pauze. Van Persi je odigrao 101 utakmicu za nacionalni tim i postigao 50 golova.\nKako stvari stoje utakmica protiv Francuske mu je najverovatnije bila poslednja u dresu reprezentacije Holandije.\nFUDBAL Nova packa za domaćina SP: I Francuzi očitali lekciju Rusiji\nFUDBAL Eredivizija: Van Persi i Fejenord izbušili mrežu Tadićevog Ajaksa, PSV trlja ruke (VIDEO)


Izazovi pred nama zahtevaju promišljenost - Draginja Đurić, predsednik Izvršnog odbora, Banca Intesa - Nedeljnik Vreme\nDraginja Đurić, predsednik Izvršnog odbora, Banca Intesa\n12. 10. 2011. / 17.18\nIzazovi pred nama zahtevaju promišljenost\nIako su bankarski sektor i celokupna srpska ekonomija uspeli da izbegnu najizazovnije efekte svetske ekonomske krize, Srbija i dalje mora da ulaže znatne napore kako bi izbegla uticaj tekuće dužničke krize\nTokom proteklih deset godina bankarski sektor u Srbiji je pored procesa konsolidacije i restrukturiranja kroz koji je prošao, morao da se nosi i sa prilagođavanjima regulativi Evropske unije. Iako se broj banaka na domaćem tržištu značajno smanjio u poslednjoj deceniji (sa 86 na 33), bilansi banaka su se povećali više od osam puta.\nProcenjujući uticaj recesije u poslednjih nekoliko godina, možemo reći da je bankarski sektor u Srbiji uspeo da se odupre negativnim efektima svetske ekonomske krize. Tome u prilog govori i činjenica da Vlada Republike Srbije nije morala da interveniše ni u jednoj od banaka, kao i da je nivo depozita bio viši od onoga u 2008. godini. Uprkos neznatnom povećanju broja problematičnih kredita u 2011. godini, visoka kapitalizovanost banaka u Srbiji i oprezna politika Narodne banke Srbije idu u prilog tezi da nema razloga za strah i da će srpski bankarski sektor ostati stabilan.\nZa razliku od prethodnog talasa recesije, koji je bio prouzrokovan krizom u finansijskom sektoru na globalnom i lokalnom nivou, trenutna kriza je prouzrokovana povećanjem javnog duga. Ova činjenica ukazuje na neophodnost preduzimanja značajnih mera štednje u javnom sektoru i sprovođenja reformi u penzijskom, zdravstvenom i socijalnom sektoru kako bi se pronašao izlaz iz ove situacije, koji bi ujedno omogućio i realizaciju infrastrukturnih projekata koji bi doprineli povećanju konkurentnosti Srbije i njene ukupne poslovne klime.\nSigurni za sada\nIako je javni dug Srbije u junu 2011. godine iznosio 40,6 odsto BDP-a, Srbija ne spada u grupu visoko zaduženih zemalja. Međutim, naša zemlja je veoma osetljiva na uticaj ekonomskih kretanja u zemljama članicama EU. To se pogotovo odnosi na Nemačku i Italiju, koje su najvažniji izvozni partneri Srbije, kao i na trendove u zemljama CEFTA, koje čine drugo najveće izvozno tržište Srbije posle EU. Ukoliko se u ovim zemljama potražnja za srpskim proizvodima smanji, uticaj na izvozno-orijentisane kompanije i prihod u stranoj valuti biće višestruk. Uzimajući u obzir ove činjenice, jasno je da mogu da postoje opasnosti od potencijalno negativnih efekata novog talasa krize, a to je i razlog što je aranžman iz predostrožnosti sa MMF-om dobro rešenje.\nNakon najava novog talasa krize, mnoge međunarodne institucije su korigovale svoje makroekonomske projekcije i za razvijene zemlje sveta, te sada predviđaju sporije trendove privrednog rasta. U tom kontekstu, od suštinskog je značaja da primenom predloženih mera naša zemlja sačuva svoj dosadašnji trend rasta. Srbija ne može da promeni glavne svetske trendove ili situaciju na najuticajnijim svetskim berzama, ali može da nastavi put započetih reformi, završi proces privatizacije i restrukturiranja preduzeća i postane još posvećenija uklanjanju barijera za poslovanje, smanjivanju "sive" ekonomije i završetku realizacije važnih infrastrukturnih projekata. Na ovaj način, Srbija će postati još privlačnija za strana ulaganja, a samim tim i konkurentnija.\nBanca Intesa je postala član pokrovitelj Američke privredne komore u Srbiji (AmCham) 2006. godine, to jest skoro odmah po dolasku na srpsko tržište. Kao organizacija koja okuplja veliki broj značajnih poslovnih subjekata, AmCham je fokusiran na rešavanje ključnih pitanja za poboljšanje poslovne klime, razmenu znanja i iskustava i promociju najbolje poslovne prakse, a sve u cilju sprovođenja pozitivnih promena koje će koristiti kako članovima komore tako i privredi u celini. Rad komore na zastupanju interesa i njeno učešće u Vladinim projektima, kao što su "giljotina propisa" i Nacionalni savet za konkurentnost, pozicionirali su celokupnu organizaciju i njene članove kao kreatore javnog mnjenja na lokalnom tržištu. Biti deo AmCham zajednice i njenih uspeha je zasigurno dodata vrednost, pogotovo ako uzmemo u obzir deset godina iskustva i rezultate koji svedoče o postignutom uspehu.\nU.S. Steel Serbia\nOdgovornost je svakodnevni posao\nZoran Petrović, zamenik predsednika izvršnog odbora, Raiffeisen banka\nNesigurnost na tržištu državnog duga u Evropi umanjuje naš ekonomski rast\nIntervju – Paul Riley, generalni direktor kompanije »Philip Morris«\nUprkos poteškoćama, Srbija ima snage, znanja i kapaciteta da izgradi svetlu budućnost\nIntervju – Gustavo Navarro, generalni direktor, Holcim (Srbija)\nHolcim pronalazi i profit i svoju društvenu ulogu\nMiloš Đurković, predsednik Američke privredne komore u Srbiji\nDecenija postojanja Američke privredne komore u Srbiji\nGabriel Dina, generalni direktor Merck, Sharp & Dohme\nZdravstveni sistem u rastućoj ekonomiji


7,5 hektara malina bit će zasađeno u Jajcu\nNaslovnica Srednja Bosna Jajce 7,5 hektara malina bit će zasađeno u Jajcu\nJajce ̶ U okviru projekta „Migracije i razvoj“ danas je u Jajcu upriličena podjela sadnog materijala i opreme za 38 korisnika projekta „Proširenje nasada jagodičastog voća u općini Jajce u saradnji sa dijasporom“.\nNa području Jajca, kroz finansijsko učešće dijaspore, programa “Migracije i razvoj” UNDP-a BiH i Općine Jajce bit će podignuto novih 7,5 hektara zasada malina i uključeno 38 domaćinstava u sistem proizvodnje.\nOpćina Jajce jedna je od 10 općina iz Bosne i Hercegovine koja je uključena u projekat UNDP-a BiH „Migracije i razvoj“.\nVrijednost projekta za Jajce iznosi 116.816 KM od čega je učešće UNDP-a 30.000 dolara. Korisnicima je danas isporučeno ukupno 92.796 sadnica maline (po korisniku 2.442 sadnice) i kompletan sistem za navodnjavanje za dva duluma pod malinama, a korisnici se, prema ugovoru, obavezuju uzgajati maline narednih deset godina.\nInače, projekt „Migracije i razvoj“ predstavlja zajedničku inicijativu Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH, Švicarske agencije za razvoj i saradnju (SDC) i UNDP-a, a implementira se u saradnji sa deset jedinica lokalne samouprave u BiH.\nCilj projekta je da doprinese formiranju povoljnog ambijenta za angažman iseljenika koji su voljni da proaktivno podrže i promoviraju razvoj Bosne i Hercegovine, saopćeno je iz Kabineta općinskog načelnika.


Vujanović se sreo sa članovima Predsedništva BIH\nČlanovi Predsedništva Bosne i Hercegovine susreli su se sa crnogorskim predsednikom Filipom Vujanovićem koji boravi u dvodnevnoj poseti BIH. Nakon susreta Vujanović i predsedavajući Predsedništva Nebojša Radmanović ocenili su odnose dve zemlje izuzetno dobrim i primernim u celoj regiji. Radmanović je kazao da nema otvorenih pitanja izmedju BiH i Crne Gore i najavio skoro postizanje medjudržavnog sporazuma o granici. Crnogorski predsednik je dodao da će taj sporazum biti sjajan primer kako se o veoma složenom i osetljivom pitanju može postići dogovor. Dvojica zvaničnika kazala su i da je danas razgovarano o unapredjenju ekonomske saradnje dve zemlje, te o njihovom zajedničkom cilju - pridruživanju evroatlantskim organizacijama. Komentarišući nerešeno pitanje dvojnog državljanstva Vujanović je podsetio na stav člana Predsedništva Harisa Silajdžića, čiji je veto na ovaj sporazum, kako je rekao Vujanović, stvar načelnog stava o toj problematici, a ne principijelnog protivnog stava prema Crnoj Gori.


Srbiju volimo - Dragačevski sabor trubača na "Beogradskom manifestu"\nDragačevski sabor trubača na "Beogradskom manifestu"\nTokom predstojećeg vikenda, mnogobrojne turističke organizacije će u okviru "Beogradskog manifesta" na Kalemegdanskoj tvrđavi, što je idealna prilika da gradovi Srbije predstave svoju ponudu za predstojeću turističku sezonu.\nTuristička organizacija "Dragačevo" učestvovaće sa najavom nastupajućeg 56. Dragačevskog sabora trubača u okviru koje će se na pozornici "Tradicional" predstaviti orkestar Saše Krstića, prva truba 2015. godine.\nPromocija sabora trubača biće održana u subotu, u okviru koncertnih aktivnosti sa početkom u 23:15 časova.\nKnez Miloš Obrenović ustanovio je policiju koja je počela da funkcioniše 2.aprila 1828. godine. Za prvog starešinu postavljen je PetarLazarević-Cukić. Da bi osigurao žiteljima beogradskim spokojan san ibezbednost, knez Miloš je izdao naredbu 1. decembra 1837. godine pokojoj su ustanovljene patrole: "... noćne patrole ...


TSC PREKINUO SVE AKTIVNOSTI U SKLADU SA VANDREDNIM STANJEM – BT Public News\nSVI IGRAČI POSLATI KUĆI\nFudbalski klub TSC iz Bačke Topole, kao i Fudbalska akademija, od nedelje uveče, kada je proglašeno vanredno stanje na teritoriji Srbije, prekinuo je sve aktivnosti, kako takmičarske, tako i trenažne.\n“Svi fudbaleri TSC, kako članovi A tima, tako i mlađe kategorije, obavešteni su o prekidu rada i oni će u narednom periodu biti kod svojih kuća. Takođe, njima će biti dostavljen program koga kao sportisti treba da se pridržavaju”, rekao je generalni direktor FK TSC Sabolč Palađi.\nPrema njegovim rečima, svojim kućama otišli su i polaznici Fudbalske akademije TSC, a Akademije će u narednom periodu, dok traje vanredno stanje u zemlji, raditi na apsolutnom minimumu radi održavanja objekta i terena.\nPalađi je istakao da će FK TSC biti u neprekidnom kontaktu sa Fudbalskim savezom Srbije i drugim klubovima u Superligi, da će pratiti sve dalje aktivnosti i prilagođavati se momentalno svim novim odlukama.\n“FK TSC će ovom trenutku pristupiti maksimalno racionalno, a svi naši igrači, kao i članovi stručnog štaba, ponašaće se u skladu sa odlukama nadležnih organa”, rekao je Palađi.\nPoslednju utakmicu pre uvođenja vanrednog stanja zbog epidemiološke situacije, FK TSC je odigrao u subotu, 14. marta na svom terenu, pobedivši radnik iz Surdulice sa 2:1. Posle 26 kola, TSC zauzima četvrto mesto na tabeli Superlige sa 50 bodova iz 14 pobeda, 8 remija i 4 poraza.\nPrevious Previous post: BAČKOTOPOLČANI SE SPREMAJU ZA KORONA DAN\nNext Next post: KORONA MENJA ŽIVOT U BAČKOJ TOPOLI- VANDREDNE MERE SE SPROVODE – od zatvaranja kafića, promena radnog vremena prodavnica…


AP Vojvodina: Podrška lokalnom ekonomskom razvoju – Ozon Media\nAP Vojvodina: Podrška lokalnom ekonomskom razvoju\nPokrajinska Uprava za kapitalna ulaganja pozvala je danas lokalne samouprave da se odazovu na javni konkurs za sufinansiranje projekata u oblasti lokalnog ekonomskog razvoja.\nUprava je, takođe, objavila javni konkurs za finansiranje i sufinansiranje projekata u oblasti obrazovanja, učeničkog i studentskog standarda.\nZa ove namene, Uprava za kapitalna ulaganja AP Vojvodine obezbedila je ukupno 400 miliona dinara, a konkursi su otvoreni do 13. maja.\nBudžetska podrška lokalnim samoupravama biće data za projekte koji doprinose stvaranju povoljnih uslova za poslovanje, rast i razvoj malih i srednjih preduzeća, povećanje zaposlenosti, inovativnosti i konkurentnosti, poboljšanje poslovne i investicione klime dodeljujući ukupno 200 miliona dinara preko konkursa u oblasti lokalnog i regionalnog ekonomskog razvoja, navodi se u saopštenju.\nLokalne samouprave mogu da konkurišu za finansiranje i sufinansiranje projekata izgradnje, dogradnje, rekonstrukcije, sanacije i adaptacije, kao i projektovanja industrijskih i radnih zona, poslovnih inkubatora, industrijskih i tehnoloških parkova sa pripadajućim objektima i pratećom infrastrukturom u javnoj svojini.\nZa projekte unapređenja i modernizacije infrastrukture koja doprinosi povećanju kvaliteta, efikasnosti i relevantnosti sistema obrazovanja, Uprava za kapitalna ulaganja AP Vojvodine predvidela je takođe 200 miliona dinara.\nPravo da učestvuju u konkursu, pored lokalnih samouprava, imaju sve ustanove osnovnog, srednjeg i visokog obrazovanja, kao i ustanove učeničkog i studentskog standarda.\nNovac će biti dodeljen za projekte izgradnje, dogradnje, rekonstrukcije, adaptacije i sanacije objekata ustanova obrazovanja, koji bi trebalo da doprinesu boljim uslovima rada, unapređenju postojeće mreže obrazovnih ustanova, obezbeđenju jednakih mogućnosti i dostupnosti za obrazovanje na svim nivoima.\nDetaljne informacije o objavljenom konkursima, načinu i rokovima prijave, mogu se pronaći na internet prezentaciji Pokrajinske vlade www.vojvodina.gov.rs/sr/dokumenta/konkursi .\nDve košarkašice iz Laćarka okitile se bronzom\nNovi uspesi učenika Medicinske škole „Draginja Nikšić“\n23.05.2017. Ozon Komentari su isključeni na Novi uspesi učenika Medicinske škole „Draginja Nikšić“\nPokrajina za bolji položaj žena i muškaraca\n07.10.2011. Ozon Komentari su isključeni na Pokrajina za bolji položaj žena i muškaraca


Skupština GO Mladenovac odbila da sankcioniše flagrantan sukob interesa – Agencija za sprečavanje korupcije\nRešenjem direktora Agencije za borbu protiv korupcije br. 014-07-00-00043/2013-11 od 9. avgusta 2013. godine utvrđeno je da je Dejan Čokić, predsednik Gradske opštine Mladenovac, postupio suprotno odredbama člana 27. Zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije, na taj način što je, nakon stupanja na navedenu javnu funkciju 28. maja 2012. godine, u periodu od 20. jula do 28. decembra 2012. godine vršio nabavku goriva za službena vozila Gradske opštine Mladenovac od privrednog društva „Komerc-Javor“ d.o.o. Kovačevac, čiji je suvlasnik, i suprotno odredbi člana 32. stav 1. Zakona o Agenciji na taj način što o sukobu interesa koji je u konkretnoj situaciji imao nije obavestio Agenciju i Skupštinu Gradske opštine Mladenovac. Istim rešenjem, imenovanom je izrečena mera javnog objavljivanja preporuke za razrešenje sa navedene javne funkcije.\nRešenjem Odbora Agencije br. 014-07-00-1383/2013-02 od 27. novembra 2013. godine žalba Dejana Čokića izjavljena protiv navedenog rešenja direktora Agencije je odbijena i prvostepeno rešenje potvrđeno.\nPo konačnosti prvostepenog rešenja, isto je objavljeno u Službenom glasniku Republike Srbije, br. 12/14 od 3. februara 2014. godine, a Skupštini Gradske opštine Mladenovac upućena je, na osnovu člana 51. stav 4. Zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije, inicijativa za razrešenje funkcionera.\nDopisom predsednika Skupštine Gradske opštine Mladenovac br. 1-00-06-1-2/13/2014 od 1. aprila 2014. godine Agencija je obaveštena da većinom glasova prisutnih odbornika Skupština Gradske opštine Mladenovac na svojoj 15. sednici, održanoj 31. marta 2014. godine inicijativa Agencije nije usvojena.\nImajući u vidu činjenicu da je Skupština Gradske opštine Mladenovac odlučila da ne sankcioniše flagrantan slučaj sukoba interesa u kojem se našao funkcioner Dejan Čokić, kao i činjenicu da je protiv ovog funkcionera Agencija nadležnom javnom tužilaštvu podnela i krivičnu prijavu zbog neprijavljivanja imovine, Agencija će o navedenoj odluci Skupštine Gradske opštine Mladenovac obavestiti i Privremeno veće Grada Beograda, radi postupanja u smislu člana 88. Statuta Grada Beograda.\nAgencija upozorava na to da je Skupština Gradske opštine Mladenovac odlukom da na funkciji predsednika opštine ostavi lice za koje je nesumnjivo utvrđeno da je privatni interes stavio ispred javnog, istovremeno pokazala nebrigu za građane opštine, čije bi interese trebalo da zastupa.


Prvi trenuci roditeljstva | Organ Vlasti\nPrvi trenuci roditeljstva su nešto što pamtite čitav život i, od trenutka kad saznate da ćete postati roditelj, uvek slavite taj prvi trenutak.\nKako bebe postaju veće i prohodaju, pa postaju deca i adolescenti, dokle god odrastaju, ali i čitavog života, roditelji su ponosni, emotivni, srećni i uvek se prisećaju prvih, najlepših uspomena.\nNovi roditelji i oni koji očekuju prinovu iskusili su iščekivanje, nadu i ushićenje povodom bebinog dolaska na svet, i svih “prvih” neprocenjivih trenutaka koji slede: prva fotografije bebe u stomaku, prva garderoba za trudnice, prva kupovina za novorođenče, prvo odelo za bebu i prve igračke.\nUkoliko pitate bilo koju mamu, koji dan joj je bio najlepši u životu, sigurno će odgovoriti “Onaj kada sam postala mama po prvi put!”\nKako beba raste, vreme brzo prolazi i ostaju uspomene od stotine, hiljade fotografija. Novim roditeljima ništa ne predstavlja veće zadovoljstvo od proživljavanja svih bebinih prvih doživljaja. Prvo kupanje, prvi zub, prvi koraci, prvi virus, prva šetnja, prvi rođendan, prva emotivna nemoć, neprospavana noć, prvo “ne znam šta da radim”, prvi izlet, prvi zajednički odmor, prvi Uskrs, Božić, detetove prve reči, polazak u školu…\nSvi prvi trenuci koje roditelji i njihovi mališani dožive zajedno kao porodica, nevažno da li je velika ili mala, su momenti koji su dragoceni i slavljeni. Kao doprinos mnoštvu prvih trenutaka koje porodice zajedno dožive, Pampers realizuje video pod nazivom “prvi”, koji naglašava mnoga dragocena iskustva koje roditelji i bebe dele, u želji da vas inspiriše da se setite svojih iskustava i tih divnih uspomena:\nŠta sve roditelji pomisle svojoj deci!


Da li je Rusija zaista uvek bila uz Srbiju? - Javni servis\nAutorka: Dušan Komarčević\n“U ključnim istorijskim trenucima, Rusija je bila uz nas”, rekao je u jednoj od poslednjih izjava tehnički ministar unutrašnjih poslova Srbije Aleksandar Vulin 19. aprila, gostujući na privatnoj Televiziji Hepi.\nU međuvremenu, sve su glasniji pozivi Brisela i Vašingtona da Srbija treba da se pridruži međunarodnim sankcijama protiv Kremlja.\nKomentarišući glasanje predstavnika Srbije, za jednu takvu rezoluciju, za isključenje Rusije iz UNHCR-a, portparolka ruskog Ministarstva spoljnih poslova Marija Zaharova je rekla da Rusija beleži izjave srpskih političara o pritiscima koji se na njih vrše, kao i izjave srpske strane da im je Rusija prijatelj.\n“Možda imamo različite poglede na prijateljstvo. Mi svoje prijatelje u teškim trenucima uvek podržavamo. Uvek polazimo od činjenice da oni koji nas nazivaju svojim prijateljima imaju isti pristup”, rekla je Zaharova na konferenciji za medije 13. aprila.\nMeđutim, Rusija se u skorijoj istoriji u više navrata nije ponašala u skladu sa rečima portparolke ruskog šefa diplomatije.\nSavet bezbednosti UN je 30. maja 1992. godine usvojio Rezoluciju broj 757 u kojoj se države potpisnice obavezuju da će sprečiti “uvoz na njihovu teritoriju sve robe poreklom iz Savezne Republike Jugoslavije (Srbije i Crne Gore)”.\nTakođe, zemlje su se obavezale da uskrate dozvolu “bilo kom vazduhoplovu da poleti, sleti ili preleti njihovu teritoriju, ako je predviđeno da sleti ili je poleteo sa teritorije SRJ”, osim u slučajevima humanitarnih letova.\nUz to, Rezolucijom 757 je bilo predviđeno da potpisnice spreče učešće lica ili grupa koja predstavljaju SRJ u sportskim događajima na svojoj teritoriji, kao i da obustave naučnu i tehničku saradnji i kulturne razmene i posete osoba koje predstavljaju SRJ ili koje Jugoslavija sponzoriše.\nŠest meseci kasnije, ratovi u BiH i Hrvatskoj ne posustaju. Broj poginulih civila i izbeglica nastavlja da raste. Zvaničnici Srbije, na čelu sa Slobodanom Miloševićem, negiraju da zemlja učestvuje u ratu, iako se sa te teritorije regrutuju brojne paravojne grupe koje zajedno sa vojskom JNA čine zločine po Bosni i Hrvatskoj.\nNovembra 1992. godine Savet bezbednosni UN donosi Rezoluciju broj 787, u kojoj “osuđuje sva kršenja međunarodnog humanitarnog prava, uključujući posebno praksu ‘etničkog čišćenja’ i namerno ometanje isporuka hrane i medicinskih potrepština civilnom stanovništvu Republike Bosne i Hercegovine”.\nU istom dokumentu, koji je kao i prethodni potpisala Rusija, se zabranjuje “pretovar sirove nafte, naftnih derivata, uglja, opreme koja se odnosi na energiju, gvožđa, čelika i drugih metala, hemikalija, gume, vozila, aviona i motora svih vrsta”.\nTakođe se pozivaju sve države “da preduzmu sve neophodne korake kako bi osigurale da nijedan njihov izvoz ne bude preusmeren u Saveznu Republiku Jugoslaviju”.\nOve mere su drastično uticale na pad životnog standarda građana Jugoslavije, te krah njene ekonomije. Nestašice osnovnih životnih namirnica, lekova i energenata postala je svakodnevica.\nSankcije su u Savetu bezbednosti UN ukinute novembra 1996. godine.\nMeđutim, u predstojećem periodu pojačavali su se oružani sukobi između pripadnika državnih snaga Jugoslavije i gerilskog pokreta Oslobodilačke vojske Kosova (OVK), što u aprilu 1998. prerasta u rat na Kosovu.\nNakon brojnih izveštaja o kršenju ljudskih prava i nasilja koje su policija i vojska Jugoslavije vršile nad albanskim stanovništvom na Kosovu, Severnoatlantska Alijansa pokrenula je 24. marta 1999. bombardovanje Savezne Republike Jugoslavije.\nRusija se, zajedno sa Kinom, u Savetu bezbednosti usprotivila NATO intervenciji. Međutim, konkretna pomoć Rusije je izostala, uprkos očekivanju tadašnjeg Beograda da će Kremlj pružiti aktivniju pomoć. O tome su bili obavešteni i predstavnici tadašnjeg jugoslovenskog vojnog vrha.\nU knjizi “Vojna tajna” (Helsinški odbor za ljudska prava, 2004), autora Vladana Vlajkovića, navodi se odlomak iz stenograma sa kolegijuma Generalštaba Vojske Jugoslavije iz januara 1999. godine. U svom obraćanju, general-pukovnik Aleksandar Dimitrijević, načelnik Uprave bezbednosti VJ, kaže da je, prema obaveštajnim podacima kojima raspolažu, tokom zvanične posete tadašnje državne sekretarke SAD Medlin Olbrajt (Madeleine Albright) Moskvi, u razgovorima sa tadašnjim premijerom Rusije Jevgenijem Primakovim “Rusiji reprogramiran dug od 380 milijardi dolara za narednih dvadeset godina”.\n“Valjda smo svi pametni da shvatimo šta to za tu Rusiju znači i ako neko\nzaista očekuje da će se Rusija podići da ratuje zarad nas mislim da je to lišeno svake osude”, rekao je tada Dimitrijević.\nNa kolegijumu održanom u februaru ’99. godine, uoči početka NATO intervencije, Aleksandar Dimitrijević ponavlja taj stav i podvlači:\n“Mogle su da budu zablude nekih da će Rusija i neki drugi faktori igrati značajniju ulogu, ali mi smo o tome ovde stalno govorili da se na njih ne treba oslanjati i da njima problem Kosova zapravo služi za rešavanje sopstvenih mnogo dubljih problema.”\nPovlačenje iz mirovnih misija sa Kosova\nRat na Kosovu završen je juna 1999. godine, potpisivanjem mirovnog sporazuma u Kumanovu. Time je okončano NATO bombardovanje, a snage Jugoslavije su se povukle sa teritorije dotadašnje Autonomne pokrajine Kosovo.\nMeđunarodne mirovne snage (KFOR), na čelu sa NATO, stacioniraju se na Kosovu, kako bi čuvale red i mir.\nUoči okončanja kosovskog rata, Kremlj sprovodi diplomatsku inicijativu kako bi ubacio ruske vojnike u KFOR. Ovaj potez je urodio plodom i vojnici Rusije postaju deo međunarodnih mirovnih snaga od juna ’99.\nRusija je imala svoje pripadnike u međunarodnim mirovnim snagama na Kosovu sve do jula 2003. godine.\n“Ovaj stav je Rusiju oslobodio odgovornosti da praktično bude uključena u pitanja vezana za status Kosova i život manjina, a smanjio Rusiji troškove te operacije”, navodi u svojoj analizi “Rusko-srpsko strateško partnerstvo: sadržina i domašaj” (2010) istraživač nevladinog ISAC Fonda Žarko N. Petrović.\nU saopštenju NATO iz jula 2003. godine se kaže da je Rusija ovu odluku donela “u svetlu poboljšanja bezbednosne situacije u regionu, kao i zbog drugih obaveza”.\nU okviru KFOR-a danas se nalaze pripadnici vojski iz 28 zemalja sveta.\nKupovina Naftne industrije Srbije\nBurne reakcije dela javnosti u Srbiji izazvala je odluka Vlade Srbije da proda “Naftnu industriju Srbije” (NIS) ruskom “Gasprom njeftu” (Gazprom neft). Prema dogovoru postignutom krajem 2008. godine, ruska strana je za 400 miliona evra dobila 51 posto vlasništva u nekadašnjem naftnom gigantu Srbije.\nSporazumom je bilo predviđeno i da “Gasprom” uloži u modernizaciju NIS-a sa najmanje 500 miliona evra do 2012. godine.\nNovi ruski vlasnik je, s druge strane, dobio dve rafinerije u Pančevu i Novom Sadu, naftna i gasna nalazišta, kao i mrežu benzinskih stanica.\nKritike su tada najčešće upućivane na račun vlasti, a odnosile su se na to da je prodaja izvršena međudržavnim sporazumom bez tendera. Na čelu države u to vreme bile su danas opozicione Demokratska stranka Srbije (DSS), predvođena premijerom Vojislavom Koštunicom, odnosno Demokratska stranka (DS) tadašnjeg predsednika države Borisa Tadića.\nUz to, cena od 400 miliona evra za prepuštanje državnog naftnog giganata drugoj državi je u pojedinim krugovima ocenjeno kao “poklon” Rusiji.\nNovembra 2019. godine na internetu se pojavio snimak na kojem se navodno vidi kako ruski obaveštajac daje novac jednom penzionisanom pripadniku Vojske Srbije. Snimak je, prema rečima najviših zvaničnika Srbije, napravljen skoro godinu dana ranije 24. decembra 2018. godine.\nAutentičnost snimka je potvrdio Relja Željski, načelnik analitike Bezbednosno-informativne agencije (BIA), rekavši da se “na njemu nalazi ruski obaveštajac Georgij Kleban”.\nNakon sastanka Saveta za nacionalnu bezbednost Srbije, predsednik Srbije je rekao da su u više navrata “konstatovali, dokumentovali fotografijama, video i audio zapisima Klebanove kontakte sa pripadnicima Vojske Srbije”.\nKomentarišući aferu, portparol Kremlja Dmitrij Peskov je rekao da su odnosi sa Srbijom “partnerski, bratskog karaktera”, i dodao da “ništa ne može da na to utiče”.\nU Ministarstvu spoljnih poslova Rusije su ocenili da je objavljivanje snimka “provokacija uoči važnih susreta na vrhu”.\nSnimak je naime dospeo u javnost nekoliko sedmica uoči zvanične posete predsednika Srbije Sočiju u Rusiji. Na pitanje novinara da li je na sastanku sa ruskim predsednikom Vladimirom Putinom otvorio temu špijunske afere, Vučić nije odgovorio direktno:\n“Mi smo razgovarali o svim temama. Imamo dobre odnose i trudićemo se da dalje čuvamo ne samo prijateljske, već da nadograđujemo te prijateljske odnose”, rekao je Vučić novinarima 4. decembra 2019. u Sočiju.\nDan ranije je, uoči odlaska u Rusiju, kazao da je što se njega tiče, ta tema zatvorena nakon njegovog razgovora s ruskim ambasadorom u Srbiji Aleksandrom Bocan-Harčenkom.\nJavnosti u Srbiji nije poznato da li postoji sudski ishod ove afere.\n‘Niske strasti’ predsednika Srbije\nUprkos špijunskoj aferi, tokom decenije vlasti Srpske napredne stranke (SNS) zvaničnici Srbije i Rusije su bilateralne odnose dveju zemalja ocenjivali harmoničnim i najboljim u novijoj istoriji.\nKomentarišući sastanak predsednika Srbije Aleksandra Vučića sa tadašnjim predsednikom SAD Donaldom Trampom (Trump) u Vašingtonu septembra 2020, Marija Zaharova je uporedila taj susret sa čuvenom scenom iz filma “Niske strasti” (Basic instincts) u kojoj glumica Šeron Stoun (Sheron Stone) prekršta noge tokom policijskog ispitivanja.\nOna je na svom Facebook nalogu postavila fotografiju na kojoj Vučić sedi preko puta Trampa, kao i Šeron Stoun iz pomenutog filma.\n“Ako ste pozvani u Belu kuću, a stolica je postavljena kao da vas ispituju, sedite kao na fotografiji broj dva, ko god da ste. Verujte mi”, napisala je ona.\nNjena objava izazvala je burne reakcije među zvaničnicima Srbije. Predsednik Srbije je izjavio da “primitivizam i prostakluk koji je pokazala govori o njoj i onima koji su je postavili”, dok je Marko Đurić, tadašnji direktor Kancelarije za Kosovo a danas ambasador u Sjedinjenim Državama, poručio portparolki ruskog ministarstva da bi trebalo da je “bude sram”.\n“A zamisli taj predsednik je kod ruskog predsednika i po sat i po vremena čekao na prijem i nikada nije tražio posebnu stolicu. Ja vam ne dozvoljavam da napadate ponosnu Srbiju. Sram vas bilo!”, napisao je Đurić na Tviteru.\nZaharova je nakon reakcija izjavila da je njena objava “pogrešno protumačena”, te da je u njoj “izrazila neslaganje sa arogantnim stavom ‘izuzetnih'”, aludirajući na Sjedinjene Države.


Pet bivših predsednika SAD skuplja novac za pomoć pogođenima uraganima\n8. septembar/rujan, 2017.\nPetorica bivših predsednika SAD\nPetorica bivših predsednika SAD Barak Obama, Džordž Buš Stariji, Bil Klinton, Džordž Buš Mlađi i Džimi Karter najavili su da će se udružiti kako bi pokrenuli "Jedinstveni američki apel" (One America Appeal) za prikupljanje novca za oporavak Teksasa i Luizijane koji su pogodjeni uraganom Harvi i Floride i Atlantske obale koje su pogođene uraganom Irma, prenosi Beta.\nPodršku toj ideji dao je i aktuelni predsednik SAD Donald Tramp, koji je na svom Twitter nalogu napisao: "Mi ćemo se suprotstaviti svakom izazovu, bez obzira koliko je jak vetar ili visoka voda. Ponosno stojim s predsednicima #OneAmericaAppeal".\nDonacije za pomoć žrtvama uragana Harvi biće prosleđene u Hadsonski fond za pomoć i Fond za obnovu Teksasa, a očekuje se da Apel bude proširen na pomoć pogođenima uraganom Irma, koji bi posle Floride, mogao da pogodi Džordžiju i Južnu Karolinu.\nUragan Harvi prouzrokovao je poplave u Hjustonu, a u njemu je poginula najmanje 71 osoba, oštećeno je više od 200.000 kuća, a guverner Teksasa Greg Abot nagovestio je da bi šteta od Harvija mogla da dostigne 180 milijardi dolara.\nRad na prikupljanju sredstva za žrtve uragana predstavljaju novu humanitarnu saradnju bivših pedsednika SAD i prvu od kada je Tramp na čelu države. Buš Stariji i Klinton prikupljali su novac za žrtve razornog cunamija koji je 2004. godine pogodio Aziju i Uragana Katarina iz 2005. Posle zemljotresa na Haitima 2010. na prikupljanju novca sarađivali su Obama, Klinton i Buš Mlađi.


Španci želeli da otkriju tajnu tunela u Marakani, Kanjas im objasnio! - Sportske.net\nFenomen koji je postao poznat čitavoj Evropi.\nNastavlja se Kup Srbije, žreb u utorak!Zvezda ''zapalila društvene mreže'' najnovijom objavom, navijači nestrpljivi!Van la Para će tek da obraduje ''delije'': ''Ovo je samo početak''Crnogorci šokirali Terzića! Mislio je da se šale...Veljko Simić izabrao najlepši od današnja svoja četiri gola\nFudbaler Crvene zvezde Hoze Kanjas je u intervjuu za radio Marku govorio o vatrenoj atmosferi na stadionu Rajko Mitić kada "crveno-beli" ugoste neki od evropskih klubova.\n"Jako težak teren za svakog protivnika. Kada dođe vreme utakmice navijači napune tribine do poslednjeg mesta, stisnu se i navijaju glasno od prvog do poslednjeg minuta, bez obzira ko je protivnik. Jednostavno, oni ne žele da protivnik oseti da ima ni trunku respekta s njihove strane", priča Kanjas.\n"Rezultati govore za sebe. Svaki veliki protivnik koji nam dođe u goste ne može tek tako da dođe do pobede, već mora ozbiljno da se pomuči. To je benefit koji moramo dalje da eksploatišemo i koristimo".\n"Borimo se za titulu u domaćem prvenstvu, jedan smo od kandidata za šampionski pehar i na tome radimo bespoštedno. Stvari zasad idu jako dobro. Takođe je sve dobro i u Ligi šampiona. Svesni smo koliko je teško sve ovo što smo dosad napravili. Ali, mi želimo da napravimo nove korake napred i nastavimo da se borimo za svaki bod", ocenio je Španac.\nKanjas je govorio i o famoznom tunelu na stadionu u Ljutice Bogdana u kojem mnogim protivničkim fudbalerima nije nimalo prijatno.\n"Naše svlačionice se nalaze izvan stadiona i moramo da pešačimo do samog terena. Tako već sat vremena pre početka utakmice možemo spolja da čujemo navijače na tribinama kako pevaju, urlaju i navijaju za Crvenu zvezdu. Kada se navijači začuju – sve se trese okolo. To je neverovatno, nezaboravno iskustvo", otkrio je iskusni vezista svoj doživljaj stadiona Rajko Mitić.


FBiH - Dom naroda: Ne treba ujediniti zavode u Bakovićima i Fojnici - Klix.ba\nFBiH - Dom naroda: Ne treba ujediniti zavode u Bakovićima i Fojnici\n18.9.2007. u 18:05\nDom naroda Federalnog parlamenta na današnjoj sjednici u Sarajevu prihvatio je Prijedlog zakona o preuzimanju prava i obaveza osnivača nad ustanovama socijalne zaštite u Federaciji BiH.\nSuština ovog teksta je da Vlada FBiH preuzima u svoju andležnost nekoliko ustanova tog tipa zbog toga što imaju velike probleme u poslovanju i funkcioniranju zbog neriješenog statusnog pitanja osnivača.To su ustanove za zbrinjavanje mentalno invalidnih osoba u Bakovićima i Fojnici, Zavod za zaštitu djece i omladine u Pazariću, Zavod za vaspitanje muške djece i omladine u Sarajevu te Zavod za vaspitanje ženske djece i omladine u Ljubuškom.\nPrijedlog ovog zakona odobrio je nedavno i Predstavnički dom Federalnog parlamenta, ali s amandmanom poslanice Nermine Ćemalović prema kojem zavodi u Bakovićima i Fojnici treba da se objedine u jednu ustanovu za zbrinjavanje mentalno invalidnih osoba.\nPošto njen amandman danas nije odobrio i Dom naroda, konačni tekst zakona će zbog ove razlike u tekstualnim varijantama, nakandno usaglašavati zajednička parlamentarna komisija čiji su članovi iz oba doma.\nFederalni ministar rada i socijalne politike Perica Jelečević izjavio je danas u Paralmentu da je pravno objedinjavanje zavoda u Bakovićima i Fojnici neprihvatljivo jer bi dalo jednu nefunkcionalnu i glomaznu instituciju.\nSilajdžić primio nerezidentnu ambasadoricu Jordana za BiH


Preko rezervnih lista zaposlili pet službenika - Impuls\nPreko rezervnih lista zaposlili pet službenika\nObjavljeno: Četvrtak, 30 Juli 2020 21:31\nSARAJEVO, BANJALUKA - Nepouzdane evidencije, neefikasnost u naplati potraživanja, loše odrađen popis sredstava i obaveza te kršenje Zakona o državnoj službi neki su od razloga zbog kojih je Ministarstvo spoljnih poslova BiH dobilo mišljenje s rezervom i na finansijske izvještaje i na usklađenost.\nInače, ovo ministarstvo je jedino koje je i za finansijsko poslovanje i za usklađenost dobilo mišljenje s rezervom od ukupno 75 institucija Bosne i Hercegovine koje je kontrolisala Kancelarija za reviziju institucija BiH.\nKada je riječ o popisu, revizori su uočili brojne nepravilnosti, između ostalog i to da neka umjetnička djela (slike) koja su preuzeta u postupku sukcesije imovine bivše SFRJ još nisu procijenjena i evidentirana u poslovne knjige.\n"Centralna popisna komisija je konstatovala manjak dvije umjetničke slike iz ranijih godina u Ambasadi BiH u Vatikanu za koje se vodi sudski spor", naveli su revizori.\nTakođe, popis je vršen na način da su pojedina evidentirana potraživanja stara deset i više godina, a upitno je i postojanje originalne arhive za ta potraživanja, dok je kod popisa obaveza kao i prethodnih godina problem predstavljalo to što određeni broj diplomatsko-konzularnih predstavništava nije ni dostavljao podatke.\n"Prema podacima iz Glavne knjige Ministarstva, ukupne obaveze na dan 31. decembra 2019. godine iznose 3.739.640 KM i to u sjedištu Ministarstva 1.305.685 KM, a u DKP mreži 2.433.954 KM", naveli su revizori, dodajući da prema izvještaju Komisije za popis novčanih sredstava, potraživanja i obaveza obaveze iznose 3.823.236 KM.\nKada je riječ o zapošljavanju, revizori su utvrdili da je Ministarstvo spoljnih poslova BiH sprovodilo interne premještaje državnih službenika koji su bili na probnom radu, što je uzrokovalo aktiviranje rezervnih lista i prijem dodatnih pet državnih službenika, iako se za to nisu stekli uslovi shodno Zakonu o državnoj službi u institucijama BiH i podzakonskim aktima.\n"Prema prezentovanim podacima, tokom revizije sa danom 31. decembar 2019. godine ukupno je primljeno 13 državnih službenika na neodređeno vrijeme, od čega pet korištenjem instituta rezervne liste", zaključili su revizori.\nKada je riječ o rezervnim listama, "Nezavisne novine" su još ranije pisale da je to najčešći način zaobilaženja Savjeta ministara BiH kod zapošljavanja u institucijama BiH. Trenutno nijedna institucija BiH bez saglasnosti Savjeta ministara BiH ne može zaposliti nijednog radnika, a institut rezervne liste se zloupotrebljava na način da na raspisani konkurs Agencija za državnu službu BiH instituciji koja traži radnika pošalje ime radnika koji je dobio najveći broj bodova, a pored toga napravi i rezervnu listu, na kojoj se nalaze imena uspješnih kandidata. Nekoliko dana nakon što zaposle kandidata koji je imao najveći broj bodova, rukovodilac institucije, ministarstva ili agencije u kojoj je zaposlen interno ga premjesti na drugo radno mjesto, a na njegovo dolazi prvi sa rezervne liste i tako ukrug.\nU Ministarstvu spoljnih poslova BiH danas nismo uspjeli dobiti odgovor na pitanje da li su imali primjedbe na izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH i koje.\nReforme ne važe za bh.institucije


TUKAO MLADIĆA NOGOM U GRUDI I GLAVU: Uhapšen Kragujevčanin zbog prebijanja sugrađanina u balonu za fudbal\nPOLICIJA u Kragujevcu uhapsila je M.V.(26), iz ovog grada a sumnjiči se za nanošenje teških telesnih povreda.\nKako je navedeno u policijskom saopštenju,sumnja se da je on sinoć u jednom balonu za fudbal nogom zadao dva udarca u grudi i glavu dvadesetpetogodišnjem mladiću.\nPovređeni mladić zbrinut je u Univerzitetskom kliničkom centru,a osumnjičenom je određeno zadržavanje do 48 sati i nakon toga će biti priveden u nadležno tužilaštvo.\nPRETUKLI MLADIĆA NA KALEMEGDANU, PA MU UKRALI TORBICU: Brzom akcijom policije uhapšena dvojica razbojnika\n30. 03. 2021. u 09:44\nUHAPŠEN MAFIJAŠKI BOS: Kačio snimke na Jutjub, sakrio lice, ali zaboravio da pokrije tetovaže (VIDEO)\n30. 03. 2021. u 08:26\nNEVENČANU SUPRUGU GUŠIO JORGANOM? Hapšenje u Mojkovcu zbog nasilja u porodici\n29. 03. 2021. u 23:56\nKragujevac hapšenje pretukao mladića balon za fudbal


Puna "Marakana" čeka Ronalda: Srbija ili Portugalija - ATA Stars\nPuna „Marakana“ čeka Ronalda: Srbija ili Portugalija\nHome/cVesti - sportovi/Fudbal/Puna „Marakana“ čeka Ronalda: Srbija ili Portugalija\nFudbaleri Srbije večeras u jednom od odlučujućih mečeva u borbi za plasmanu na EURO 2020 dočekuju Portugaliju, kako se najavljuje, pred punim tribinama stadiona „Rajko Mitić“.\nDan uoči utakmice iz Fudbalskog saveza Srbije (FSS) saopštili su da je prodato više od 40.000 karata, pa će ekipa koju predvodi novi selektor Ljubiša Tumbaković, kao i povratnici Luka Milivojević i Matija Nastasić, imati idealne uslove protiv zvaničnog šampiona Evrope i pobednika Lige nacija na čelu s Kristijanom Ronaldom. Tumbaković je uoči meča izjavio da su Portugalci pre svega sjajan tim i da jedan igrač, makar to bio i Ronaldo, ne može ništa sam.\nPovezana vest: ENGLESKA LIGA, Rezultati današnjih utakmica i tabela Premijer lige\n„To je ekipa koja je jednu utakmicu izgubila u poslednjih 15, i to na Svetskom prvenstvu od Urugvaja. Poslednji gol iz igre su primili u septembru prošle godine. Kompaktna ekipa… Pominjemo Ronalda, ali imaju toliko dobrih igrača u svim ostalim linijama tima. Ako budemo želeli nešto da napravimo moramo da držimo koncentraciju svih 90 minuta“, rekao je Tumbaković na poslednjoj konferenciji za medije.\nPovezana vest: Zvezda sigurna u Subotici, povreda Borjana\nNjegov kolega Fernando Santoš istakao je da Srbija ima veliki potencijal i kvalitet, kao i da zbog promene selektora očekuje nešto drugačiju postavku rivala u odnosu na meč u Lisabonu (1:1), ali ne previše.\n„Hoćemo da pružimo kvalitet, potrudićemo se da budemo na visokom nivou. Srbija igra na svom terenu, to je prednost i ići će na pobedu, ali tri boda hoćemo i mi“, izjavio je Santoš. Utakmica B grupe kvalifikacija za EURO 2020 između Srbije i Portugalije igra se na stadionu „Rajko Mitić“ od 20.45.\nPovezana vest: Dodić: Bio bih zadovoljan bodom u Novom Pazaru\nBy ATA Stars Redakcija|2019-09-07T18:23:57+01:00septembar 7th, 2019|Fudbal|0 Comments\nHeineken „otključava“ prenose utakmica Lige šampiona u fudbalu za celu Srbiju


Škola fudbala - FK Borac Jelah - Zvanična internet stranica\nŠkola fudbala FK Borac Jelah je sastavni dio kluba i okuplja dječake i djevojčice mlađih uzrasta koji se u ovoj školi spremaju za aktivno učešće u takmičarskim ekipama našeg kluba.\nVeć dugo godina naša škola predstavlja najbolju školu fudbala u cijolom ovom regionu pa zbog toga u našoj školi možemo vidjeti djecu svih mlađih uzrasta iz svih krajeva našeg šireg okruženja.\nSa ponosom možemo istaketi da su dječaci iz naše škole fudbala u svim starosnim kategorijama postali veoma respektabilni protivnici i gdje god da se pojave na domaćim turnirima vrijede kao jedni od favorita za osvajanje turnira.\nU vitrinama našeg kluba se nalazi veliki broj pehara koji su osvojili naši dječaci, i zbog tako kvalitetnog sportskog odgoja naši dječaci sa uspjehom nastavljaju i u našim takmičarskim ekipama.\nNaša škola je organizator jednog od najvećih i najkvalitetnijih turnira , tradicionalni međunarodni memorijalni turnir “Ibrahim Đonlagić Ibro”, koji okuplja veliki broj domaćih i inostranih ekipa.\nUpis u našu školu se vrši tokom cijele godine, tako da nećete pogriješiti ako vašem djetetu pružite priliku da svoje sportsko znanje stekne upravo u Školi fudbala Borac iz Jelaha.


Nadam se da će dogovor o Izbornom zakonu biti postignut do kraja godine, kazeo je Dedić\nObjavljeno: 05.10.2021. u 17:53\n- Ako u nečemu treba da jedni drugima dajemo rokove, onda je to 14 ključnih prioriteta koje BiH mora ispuniti na putu za članstvo u EU. Pored pozivanja međunarodne zajednice, to jest OHR-a, koji je zadužen za implementaciju Dejtonskog sporazuma, drugi odgovori SDA su pozivi da u institucijama na nivou BiH dođemo do rješenja svakog problema. Uglavnom, svi odgovori na ovakve prijetnje imaju zajednički sadržilac, a to je da je Bosna i Hercegovina suverena, nezavisna i jedinstvena država.\n- Nije tačno da se o izmjenama Izbornog zakona BiH ne razgovara. Parlamentarna skupština BiH u maju ove godine konstituisala je Interresornu radnu grupu za izmjenu izbornog zakonodavstva u Bosni i Hercegovini, u čijem sastavu se nalaze predstavnici svih stranaka.\n- Visoki predstavnik za BiH Christian Schmidt dobro poznaje situaciju u BiH i još nije povukao nikakve konkretne poteze, zasad se sastaje sa liderima u regiji i zemlji kako bi čuo njihove stavove.\n- Predsjednik Izetbegović je često u obilascima mnogih općina i kantona širom BiH i lično sam imao priliku da se uvjerim da ljudi na terenu vide u njemu lidera i da ima ogromnu podršku ne samo naših tradicionalnih glasača već građana generalno.\n- Temeljite reforme u pravosudnom sistemu su neophodne i sigurno je da za njihovo provođenje treba veće učešće domaćih eksperata i međunarodne zajednice sa ciljem jačanja vladavine prava, unapređenja njegove neovisnosti i efikasnosti.\n- Ne možemo biti zadovoljni radom ni izvršne ni zakonodavne vlasti. Parlament BiH već mjesecima ne radi svoj posao, ovaj mandat su obilježile blokade pojedinih političkih opcija, nema značajnih reformskih zakona na dnevnom redu, a izgleda da ni budžet neće biti usvojen u dogledno vrijeme. SDA razumije zašto su je građani izabrali, a naši zastupnici i ministri rade svoj posao u kapacitetu koji imamo bez obzira na svakodnevne opstrukcije.