Dženifer Aniston svu snagu ulaže za organizaciju venčanja, a nije ni sigurna da želi da kaže DA!\nGlumica u dilemi\nDženifer Aniston snagu troši na organizaciju venčanja, a nije ni sigurna da želi da kaže DA!\nNjihova veza je u čudnoj fazi ili će je raskinuti ili će se završiti intimnim venčanjem\nŠuška se 23.03.2014. - 21:11h Autor: cosmopolitan.rs\nDženifer Aniston je odlučila da sa vrenikom Džastinom Teruom pobegne na kraj sveta u nameri da se uda na intimnom vančanju na kom će biti samo oni i mali krug najbližih prijatelja.\nZvezda hit serije "Prijatelji" ovih dana bacila se na planiranje tajnog venčanja, koje bi trebalo da se održi tokom ovog proleća. Jedan neimenovan izvor je za strane medije izjavio da Džen i Džastin nameravaju da samo „nestanu“ i da to nameravaju da urade već ovog proleća.\nČetrdesetpetogodišnja glumica koja često letuje u Kabu Sen Lukasu, meksičkom čuvenom letovalištu bi mogla upravo tu da „pobegne“, a možda i ne....?\n- Džen želi da njeno venčanje bude krajnje ležerno, opušteno i volela bi da bude održano na nekom egzotičnom mestu, pa je svakako jedna od opcija Meksiko koji obožava – izjavio je izvor.\nPar koji se verio u avgustu 2012. godine, stalno najavljuje i zvanično „da“, ali to se još nije desilo. Ako je suditi po bliskim prijateljima slavne glumice, Džen još uvek vuče određene bračne „traume“ iz braka sa Bred Pitom. Ovo čekanje svakako ne ide na ruku poznate glumice jer je njen verenik već odavno nestrpljiv da stane pred oltar sa svojom verenicom.\n- Veza je sada u vrlo čudnoj i napetoj fazi.... ili će doći do venčanja ili će doći do razlaza. Džen je svakako još uvek ekstremno nesigurna, dok je Džastin totalno suprotno od nje, opušten i spreman da uplovi u bračnu luku.


CRTA - BIRAČKA MESTA OTVORENA ZA GLASANJE\nCRTA posmatračka misija “Građani na straži” praćenje parlamentarnih izbora u Srbiji 24. aprila 2016. godine zasniva na statističkim principima kao efikasanom metodu za sistematsko posmatranje procesa tokom izbornog dana. Koristi se metodologija paralelnog prebrojavanja glasova (PPG) koja omogućava procenu celokupnog procesa glasanja na dan izbora – otvaranje biračkih mesta, glasanje i prebrojavanje glasova – na nepristrasan i sistematičan način. PPG se koristi na slučajnom reprezentativnom uzorku biračkih mesta što znači da se tako da se dobijeni rezultati mogu primeniti na celu zemlju. Posmatrači su raspoređeni na 450 biračkih mesta i prate proces glasanja neprekidno - od trenutka otvaranja biračkog mesta do izrade zapisnika o rezultatima. Zasnovan na reprezentativnom uzorku, PPG omogućava otkrivanje neregularnosti i kršenje izbornih procedura na dan izbora i pruža informacije o regularnosti izbornog procesa za celu zemlju.


Zašto se opredeliti za Desktop as a Service? | Mainstream\nPristupiti svom desktopu, poslovnim podacima i aplikacijama sa bilo kog mesta i bilo kog uređaja je sve rasprostranjenija potreba. Situacije poput pandemije Covid-19, koja je gotovo čitav biznis svet preselila iz kancelarija u kuće, najbolje svedoči o tome.\nMeđutim, ova privilegija modernog doba nije nikakav novitet; progresivne kompanije svih profila se već godinama opredeljuju za uslugu kao što je virtuelni desktop. U tom poduhvatu trude se da nađu što efikasnije, isplativije i kvalitetnije rešenje. Da ne zaboravimo jednostavnost. Zbog toga, virtuelna desktop infrastruktura (VDI) vremenom je evoluirala u još jednostavnije i praktičnije rešenje – DaaS (Desktop as a Service).\nŠta se krije iza Desktop as a Service?\nDesktop as a Service je virtuelizacija poslovnog računara koja jednu kompaniju oslobađa napornog i dugačkog ciklusa kupovine, konfigurisanja i održavanja istih. Drugim rečima, umesto ulaganja u infrastrukturu in-house, uz DaaS imate sve mogućnosti virtuelne kancelarije koja dolazi kao gotovo rešenje.\nPo prirodi multi-tenant servis, DaaS je kombinacija servera, mreža i čuvanja podataka čije funkcionisanje je pouzdano i nesmetano. Za razliku od VDI-ja, Desktop as a Service je zasnovan na cloud computing tehnologiji, koja sa sobom nosi brojne dodatne organizacione i IT benefite.\nAko razmatrate DaaS – evo šta da očekujete\nZamislimo da neko od kolega iz firme zaboravi laptop na javnom mestu. Ukoliko imate DaaS, ova nezavidna situacija neće sa sobom nositi mnogo posledica, budući da su podaci – pa i čitav desktop – smešteni izvan vaše infrastrukture. DaaS infrastruktura garantuje veću bezbednost nego kompanijska, pa je pristup osetljivim podacima i ključnim aplikacijama u potpunosti zaštićen čak i u odsustvu fizičkog uređaja.\nUkoliko vam vrhunska sigurnost nije dovoljna, među brojnim razlozima da se opredelite za DaaS su i već pomenuti benefiti po organizaciju i vaš IT tim. Konkretno:\nMobilnost i agilnost koje se prilagođavaju vašim potrebama i okolnostima. Činjenica je da i vi i vaši korisnici možete pristupiti virtuelnom desktopu sa bilo kog uređaja koji je nakačen na internet, sa bilo koje tačke na svetu. Ovakve mogućnosti transformišu jednu kompaniju i njen način rada, a naročito onu čiji timovi su možda raštrkani na različitim lokacijama. Ono što je nama posebno važno je da ova izuzetna funkcionalnost nije kreirana na uštrb korisničkog iskustva, pa tako DaaS obezbeđuje konzistentnost u podršci i sigurnosti bez obzira na uređaj sa kog se pristupa.\nPredvidljivi troškovi – Kao i svako cloud rešenje, i DaaS infrastruktura vam pruža mogućnost da plaćate samo onoliko koliko koristite, te da svoju upotrebu skalirate u oba pravca. Time ne samo da nema nepredviđenih troškova, već ste automatski obezbedili maksimalnu novčanu efikasnost biznisa.\nJednostavno korišćenje – Nema razlike u korišćenju ovog servisa u odnosu na logovanje na računar u kancelariji. Čim unesete svoje podatke, dobijate pristup svom poslovnom računaru sa neizmenjenim podešavanjima, poput lokacija dokumenata i foldera.\nJednostavno uspostavljanje – Za pokretanje DaaS servisa, uz Mainstream platformu biće vam potrebno od jednog sata do maksimum nekoliko dana.\nAko razmatrate DaaS – evo na šta da obratite pažnju\nPostavka i upotreba rešenja poput ovog, koje je radi na cloud platformi, ne zahteva prethodno iskustvo niti znanje. Iako je u pitanju sistem “ključ u ruke”, neophodno je da temeljno istražite da li će i na koji način određeni DaaS odgovoriti na vaše potrebe. Pitanja koja treba da postavite potencijalnom provajderu ovog servisa su:\nDa li provajder ima fleksibilna rešenja ili ste osuđeni na jedno koje je namenjeno svima, bez obzira na specifičnosti (veličina kompanije, resursi, industrija…)?\nKoje sigurnosne i compliance garancije provajder nudi?\nKako će odgovornost postavke i održavanja biti podeljena i da li se ta odgovornost dokumentuje?\nImajte u vidu da bi DaaS provajder trebalo da bude odgovoran za postavku virtuelnog dekstopa, održavanje, upgrade-ovanje, backup podataka, storage i sigurnost.\nMainstream DaaS – brzina, ekonomičnost i podrška 24/7/365\nImajući u vidu česta pitanja i nedoumice korisnika, specifičnosti biznisa i u skladu sa tim, različite potrebe, kreirali smo Mainstream Desktop as a Service rešenje koje je visoko dostupno, sigurno i fleksibilno.\nOsim ekspertske podrške čija dostupnost je konstantna, naša platforma nudi različite modele implementacije, koji se mogu pokrenuti u vremenskom periodu od jednog sata do dva dana. Bez obzira da li ćete se opredeliti za Easy Cloud DaaS, Hybrid Cloud Daas ili Integrated Cloud DaaS model, napredna bezbednost, fully managed struktura i visoke performanse su zagarantovane.


Dare To Be Original Konkurs | Centar za preduzetništvo\nTakmičenje tehnoloških startup-a u službi čoveka – otvoren konkurs Fondacije Novak Đoković i magazina Original\nMagazin Original i Fondacija Novak Đoković raspisali su konkurs pod nazivom‚‚Original Pitching Day“ za najbolju startap ideju na temu ‚‚Tehnološka inovacija u službi čoveka”. Nagrada za tim sa najboljim projektom biće direktan plasman na Google Launchpad događaj, čime će se približiti globalnoj Google mreži startapa, kao i podrška u daljem razvoju projekta kroz sistem mentorstva, zatim učešće u Startitovoj Startap akademiji i besplatan radni prostor. Konkurs je otvoren do 10. septembra.\nIdeja i cilj organizatora je da kroz ovo takmičenje rade na pružanju podrške, promocije i podsticanja mladih na kreativnost, inovativnost i preduzetništvo u oblasti primene informacionih i drugih tehnologija u društveno odgovorne svrhe.\nZainteresovani za učešće na ovom konkursu se mogu prijaviti individualno ili u okviru tima, u kojem može biti do četiri člana.\nNakon procesa selekcije, koji će biti obavljen 18. i 19. septembra, najboljih deset timova će svoje projektne zadatke predstaviti ekspertima i žiriju, ali i brojnim investicionim fondovima, akceleratorima i habovima. Finale će biti održano 3. oktobra u beogradskom Startit Centru, koji je ujedno i zvaničan partner takmičenja.\nTakmičenje ‚‚Original Pitching Day” predstavlja jedan od programskih delova konferencije Dare to Be Original koju Fondacija Novak Đoković i magazin Original organizuju u cilju promocije preduzetništva mladih u Srbiji. Konferencija će biti održana 2. i 3. oktobra u Marsh open space-u i Startit Centru Beograd.\nViše detalja o konkursu i uslovima učešća dostupno je na sajtu takmičenja.\nZainteresovani kandidati na konkurs za takmičenje Original Pitching Day mogu prijaviti na ovde, a rok za prijavu je 10. septembar.


Deca koja su ove godine krenula u prvi razred radiće poslove koje NE MOŽEMO NI DA ZAMISLIMO\nIzvor: Blic,Lokalne novine | Obrenovac, 13.11.2017.\nČak 65 odsto dece koja sada kreće u osnovnu školu radiće na potpuno novim tipovima poslova koji danas ne postoje\nU vreme razvoja i povezanosti genetike, veštačke inteligencije, nanotehnologije, 3D štampe i drugih segmenata koji ukazuju na to da se čovečanstvo nalazi na pragu četvrte industrijske revolucije, teško je predvideti tržište rada na kojem će se naći sadašnji školarci, priča profesorka Ekonomskog fakulteta Biljana Jovanović Gavrilović.\n- Navedeni procenat je rezultat stručnih procena o mogućim efektima četvrte industrijske revolucije koja po obimu i složenosti prevazilazi sve što je do sada viđeno. Ranije smo mogli biti gotovo sigurni da će se jedna radna mesta ugasiti, a druga stvoriti, a sada za ovo drugo ne možemo da garantujemo i pitanje je kakav će biti neto efekat po zaposlenost - priča profesorka.\nIako je teško i zamisliti buduća zanimanja, poslove i kancelarije, izvesno je da ubrzani tempo tehnološkog razvoja menja i set veština koje su potrebne zaposlenima. Prema sprovedenim istraživanjima, gotovo 50 odsto znanja koja se danas stiču na prvoj godini studija iz oblasti tehničkih nauka zastareva do okončanja četvorogodišnjeg školovanja!\nJovanović Gavrilović ističe da se očekuje da među poslovima bliske budućnosti dominira rešavanje kompleksnih problema.\n- Socijalne veštine, kao što je ubeđivanje, emocionalna inteligencija ili pregovaranje će takođe dobiti na značaju. Treba dodati i kognitivne sposobnosti, poput kreativnosti, matematičkog rezonovanja, vizualizacije. U budućnosti će se tražiti likvidne veštine, tj. fleksibilan skup veština koje dozvoljavaju prilagođavanje promenljivim okolnostima - nabraja ona, i dodaje da bi sve ove poželjne veštine trebalo da se stiču kroz proces obrazovanja i obuke.\nBiljana Jovanović Gavrilović ističe da prelaz s informatičkog na digitalno doba nosi mnogo brže promene od dosadašnjih, koje iz korena menjaju tržište rada.\n- Predviđanja na kratak rok i na globalnom nivou nisu optimistična, zbog čega je potrebno da se obrazovanje stavi u centar pažnje kao ključni faktor održivog razvoja i konkurentnosti savremene privrede - smatra ona.\nTo podrazumeva i osavremenjivanje sadržaja predmeta, ali i osposobljavanje mladih da se prilagode izazovima koji se ne mogu predvideti.\n- Akcenat valja staviti na podizanje nivoa i kvaliteta obrazovanja stanovništva jer je to pretpostavka ekonomskog i društvenog prosperiteta. Naš razvojni adut ne treba da bude jeftina radna snaga, već znanje i inovacije kao ključni resursi modernog doba - kaže ona, i dodaje da je bitna i izgradnja ekonomskih, pravnih i političkih institucija.\nJovanović Gavrilović ističe da je učešće rashoda za obrazovanje u BDP-u svojevrstan signal posvećenosti države razvoju znanja i veština njenih stanovnika.\n- Podaci za 2014. godinu pokazuju da se za obrazovanje u zemljama EU u proseku izdvaja 5,1 odsto BDP-a (u Danskoj, Švedskoj i Finskoj 7-8 odsto), a u Srbiji 4,2 odsto - kaže ona i dodaje da su veća ulaganja u obrazovanje potrebna, ali nisu i dovoljan uslov za izgradnju kvalitetnijeg obrazovnog sistema koji je prilagođen potrebama tržišta rada.\nLoši u korišćenju resursa\nKomentarišući Indeks globalnog ljudskog kapitala koji je nedavno konstruisao Svetski ekonomski forum, profesorka ističe da Srbija, sa vrednošću indeksa od 62,50, premašuje svetski prosek i zauzima 60. mesto od ukupno 130 zemalja koje su uključene u istraživanje.\n- Od četiri stuba na kojima počiva Indeks, Srbija najlošije rezultate beleži na planu korišćenja raspoloživih resursa (112. mesto u svetu), a najbolje kada je u pitanju formalno obrazovanje naredne generacije i celoživotno učenje tekuće radne snage (36. mesto). Slabo se kotiramo po kvalitetu obrazovnog sistema (95. mesto), ali kada je reč o raznovrsnosti znanja i veština visokoobrazovanih, zauzimamo visoko 16. mesto.\nSrbija među globalnim liderima!\nProfesorka Biljana Jovanović Gavrilović ističe i da se na osnovu istraživanja sprovedenih u Velikoj Britaniji Srbija svrstava u grupu zemalja pod akronimom TACTICS (Tajland, Argentina, Čile, Turska, Iran, Kolumbija i Srbija) koje se označavaju kao potencijalni globalni lideri među ekonomijama u razvoju u domenu visokog obrazovanja.


NOĆ ZA PAMĆENJE u NBA ligi (VIDEO, FOTO) - Bizlife.rs\n07:42 Njujork, 14.04.2016.\nNoć za pamćenje u NBA ligi. U svojoj poslednjoj utakmici u karijeri legendarni košarkaš Los Anđeles Lejkersa Kobi Brajant ubacio je 60 poena (22-50 iz igre, 10-12 iz igre), uz po 4 skoka i asistencija, a u završnici je doneo pobedu svom timu nad Jutom Džez sa 101:96.\nKobi je sa Lejkersima osvojio pet šampionskih titula, bio je MVP 2008. godine, a po dva puta je bio najkorisniji igrač finala i prvi strelac lige. Brajant je u svojoj karijeri neverovatnih 25 puta postigao više od 50 poena, šest puta je išao preko 60, a Torontu je u meču za anale ubacio čak 81 poen.\nIste večeri istorija se pisala i u San Francisku. Košarkaši Golden Stejt Voriorsa oborili su rekord Čikago Bulsa iz sezone 1995/1996. po broju pobeda u regularnoj sezoni i stigli do cifre od 73. Voriorsi su u poslednjoj utakmici savladali Memfis kod kuće sa 125:104 i ovu sezonu završavaju sa samo samo devet poraza.


Krivokapić: 2021. će biti godina socijalne pravde – Borba\nKrivokapić: 2021. će biti godina socijalne pravde\n“Predlozi za izmjenu i dopunu Zakona o radu koji se tiču povećanja najmanjeg iznosa minimalne zarade će biti na dnevnom redu 18. februara”, navodi se u saopštenju Socijalnog savjeta.\n“Ova Vlada će 2021. godinu proglasiti godinom socijalne pravde, a najvažnija je socijalna pravda, koja treba da stigne do svih porodica i svakog pojedinca. Odluke moraju biti dugoročne, a takve odluke se donose samo na osnovu analize činjenica i stanja, na bazi mogućnosti, a ne samo želja. Svakako je dobra poruka povećanje iznosa minimalne zarade, ali zakonodavac u konsultacijama sa Vladom i na osnovu preporuka socijalnih partnera treba da procijeni najbolji momenat”, rekao je Krivokapić.\n“Ovo je samo jedan u nizu koraka Vlade Crne Gore kojima će se u narednom periodu truditi da odlučno sprovodi sve planirane mjere u cilju ostvarivanja ključnih prioriteta ekonomskog rasta i razvoja”, poručili su iz Socijalnog savjeta.\nInstitut za javno zdravlje: Otkriveno sedam slučajeva britanskog soja koronavirusa


Živković: Nova vlada Crne Gore neće potrajati - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Živković: Nova vlada Crne Gore neće potrajati\nBivši premijer Srbije, za Danas, o lustraciji i kohabitaciji\nIvana Šundić Mihovilović04.12.2020. 09:03\nFoto: EPA PHOTO EPA/ GEORGI LICOVSKI\nCrnogorski predsednik Milo Đukanović saopštio je da ne misli da najavljeno donošenje zakona o lustraciji i poreklu imovine predstavlja ikakav bauk te da sve zakone treba doneti u skladu sa ustavom i onim što su prave norme Evropske unije.\n„Želim da vas uverim da ni ja, ni bilo ko u Demokratskoj partiji socijalista ne vidi nikakvu opasnost od toga. Radili smo sve vreme u uverenju da radimo za dobro Crne Gore, da poštujemo Ustav i zakone. Ne trebaju nam nikakvi zakoni, ni izostanak zakona da bi se štitili od posledica našeg rada, od posledica našeg rada štiti nas naš rad“, rekao je Đukanović u sredu.\n„Lustracija je neophodna u svim zemljama tranzicije, posebno kada je ta tranzicija išla iz jednopartijskog, autoritarnog režima u nešto što bi mogli da nazovemo začecima demokratije u nekom društvu“, kaže za Danas Zoran Živković, nekadašnji premijer Srbije.\n„I u Srbiji i Crnoj Gori je bilo zloupotreba“, ukazuje naš sagovornik i ističe da su „najbolja iskustva iz Istočne Evrope“.\n„Tamo je sprovedena u svim državama osim u Rusiji, na jedan dramatičan način ali sa jako dobrim rezultatima“.\nNajbolji primer su, konstatuje, Bugarska i Poljska, gde su „smenjivane vladike zato što su bile u dosluhu sa režimom i sarađivale u prljavim poslovima sa tajnim službama, a kamoli državni funkcioneri“.\n„Pet ili šest episkopa bugarskih je smenjeno. Lustracija je neophodna i to nije krivično gonjenje, to nije teranje u zatvor. To je zabrana obavljanja javne funkcije za sve one koji su se ogrešili, možda ne o zakone, jer to što su radili možda je bilo dozvoljeno zakonom, ali su se ogrešili o neke opšte pravne principe i moral“.\nŽivković podseća da je zakon o lustraciji u Srbiji donet 2003.\n„Ja sam ga poslao u parlament. Usvojen je u novembru te godine“.\nKako navodi, trebalo je da počne da se primenjuje nakon šest meseci, trebalo je sačiniti podzakonska akta, komisiju za sprovođenje.\nZakon nikada nije zaživeo, kaže, „zato što opozicija nije htela da da svoje članove komisije“.\nOnda se promenila vlast, priča naš sagovornik, „ja sam otišao, a došao je Vojislav Koštunica i njegova vlada, i od tada nadalje je vlast opstruirala donošenje zakona, odnosno nije ništa uradila da ga sprovede“.\nZakon je, podseća, trajao 10 godina i nije urađeno ništa, kaže, samo zato što vlast nije htela da ga sprovodi.\n„Žao mi je što zakon o lustraciji nije zaživeo u Srbiji, to mora da bude sprovedeno i kada se promeni vlast, a ja se nadam da će kolege iz opozicije smoći pameti i hrabrosti da se to uradi što pre, a to znači na prvim sledećim izborima. Naravno, to očekujem i od građana, čija je odgovornost da odluče ko će da vodi društvo u kojem žive“.\nU Crnoj Gori, navodi Živković, postoje svi uslovi za lustraciju.\n„Naravno, to ne sme da bude revanšizam i postoji vrlo jasan recept kako se to radi – popiše se za šta su kazne. I kažem, kazna nije nikakav zatvor, niti novčana kazna. Ne može da bude krivično gonjen zato što će da kaže ‘pa ja sam radio po zakonu’. Ali može da bude sprečen da bilo kada bude u poziciji da bude biran za zamenika sekretara mesne zajednice a kamoli na neku značajniju funkciju“.\nNa pitanje kako vidi buduću kohabitaciju predsednika i vlade u Crnoj Gori i kako tumači Đukanovićevu izjavu da će „kohabitacija biti korektna“, te da neće imati nikakav problem da obezbedi svojim „korektnim ustavnim funkcionisanjem nesmetan prostor za funkcionisanje izvršne vlasti“, Živković ukazuje da kohabitacija znači usaglašeno delovanje predsednika i vlade za dobro građana Crne Gore, „to je pitanje ustava, zakona i morala, a ne nečije dobre volje“.\n„Niti onih koji su ostali na vlasti, mislim na Mila Đukanovića, niti ovih koji su na pragu da naprave novu vladu“.\nNormalno je da mora da se sarađuje, kaže Živković, „i to će na primeru Crne Gore biti vrlo neobično i drugačije nego što je bilo sa Srbijom“.\n„Zato što je tada predsednik Srbije (Milan Milutinović) bio čovek praktično bez ikakve političke težine i on je slušao bez pogovora šta bi mi rekli. Nije imao nikakvu ambiciju da predstavlja ni svoju partiju ni program niti da pravi probleme novim vlastima“.\n„Može se reći“, ukazuje naš sagovornik, „da je to bilo dobro i pametno sa njegove strane“.\nU Crnoj Gori je drugačije, dodaje Živković.\n„Tamo imate Đukanovića koji je praktično vladar Crne Gore od 1998. Bez obzira što je njegova partija izgubila izbore, on je najznačajnija figura na političkom nebu Crne Gore“.\nLogično je, kaže, da će on učiniti sve da očuva bar deo svoje moći i svoje pozicije.\n„Iz ovoga što vidim da se dešava sada oko formiranja nove vlade i načina na koji je formirana“, kaže Živković, „ne očekujem da će ta vlada trajati dugo“.\n„Ako ta vlada skupi godinu dana, mislim da će to biti veliki uspeh“.\nŽivković kaže da će Đukanović iskoristiti to vreme da konsoliduje svoju partiju, svoju koaliciju i pokušati da vrati vlast na sledećim izborima koji će biti, procenjuje naš sagovornik, pre nego što istekne zakonski mandat nove vlade.\n„To je na njemu da odlučuje, ali biće jako interesantno videti da li će uzdići iz partije nekog drugog ili će nastaviti da sebe stavlja u prvi plan“.\nAko Đukanović osvoji još jedan predsednički mandat na nekim izborima „on će biti na vlasti duže nego Tito, a da ne pričamo o nečem drugom“. Zato je kohabitacija u Crnoj Gori, zaključuje Živković, neuporediva sa iskustvima drugih zemalja.\nNužni rezovi u DPS-u\n„Demokratsku partiju socijalista, iskreno, ne pratim, ali sigurno je da ima svega u partiji koja je na vlasti 30 godina“, kaže Živković. „Ima onih koji su karijeristi, onih koji su zloupotrebili svoju funkciju, ne zato što je to bila stranačka politika, već zato što su oni bili takvi, ima i ljudi koji su časno radili svoj posao. Smatram da Đukanović na predstojećem Kongresu DPS apsolutno mora da napravi velike rezove ako žele da nastave svoje delovanje“, navodi bivši premijer Srbije.\nCrna GoraVlada Crne GoreZoran ŽivkovićBeograd\n4 reagovanja na “Živković: Nova vlada Crne Gore neće potrajati”\n04. decembra 2020. u 09.12\ngde ste njega našli da pitate ? čovek šta god je predvideo unazad par godina pokazalo se kao netačno.\nJa razumem da smo mi naglaseno posveceni dogadjajima u Crnoj Gori jer, kako svojevremeno rece bivsi ministar Dacic „Srbija je i ratovala da izadje na more i od tog cilja nikada necemo odustati“ ali je zaista smesan nas refleks da zacas serviramo recepturu za resenje svacijih problema, samo ne sopstvenih. Nas, posebno iz Beograda, kao da vakcinisu kada se rodimo pa nam ubrizgaju neku nadmenost u odnosu na sve drzave oko Srbije, posebno bivse Yu, ali i naglasen instikt da se pravimo vazni i drugima solimo pamet. Nije Zivkovic to ucinio ovim izjavama, vise je bio asocijacija.\n04. decembra 2020. u 10.21\nDa je lustracija sprovedena u Srbiji ne bi danas njom vladali isti kao 1990. Na žalost sve je obustavio Koštunica jer je pola JUL-a i deo SPS prešao kod njega. Da je bilo lustracije ostao bi sa strankom da napuni jedan kombi. Doduše i danas bi trebala nova i da se desila ona prva jer je i iz redova „lustratora“ dosta njih radilo isto kao oni što su trebali biti u prvoj obuhvaćeni. Da li to ipak ne znači da smo mi Srbi posle 1945 postali od hrabrog jedan pokvaren narod ili su se neki pokvareni vanzemaljci infiltrirali u Srbiji?\nSvet • 23.06.2021. 22:46\nDruštvo • 23.06.2021. 20:10


U posjeti karantinu u Karakaju - ne mijenjajte svoje domove za karantin, poštujte mjeru samoizalacije - infoBirač\nU posjeti karantinu u Karakaju – ne mijenjajte svoje domove za karantin, poštujte mjeru samoizalacije\nGrad Zvornik uspostavio je karantin u restoranu Studentskog centra u Karakaju koji ispunjava sve neophodne uslove za boravak u njemu. Opremljeni prostor u koji do sada nije smješteno nijedno lice danas su posjetili gradonačelnik Zvornika Zoran Stevanović sa zamjenikom Bojanom Ivanovićem i članovima Odgovornog tima za upravljanje karantinom.\nZamjenik gradonačelnika rekao je se u karantin može smjestiti 30 lica koja prekrše mjeru kućne izolacije i da će Gradska uprava biti spremna da obezbijedi i dodatne kapacitete, ali da se nada da za to neće biti potrebe.\nČlan Odgovornog tima za upravljanje karantinom dr Bogdana Bodiroga ocijenila je da karantin ispunjava predviđene kriterijume i da je odgovarajući za ono za šta je namijenjen.\nZajednički je upućen apel sugrađanima da najdisciplinovanije sprovode preporuke i pridržavaju se svih mjera i da oni kojima je izrečena samoizolacija ne napuštaju svoje domove, jer ne treba da zamijene svoj kućni komfor karantinskim smještajem.\nSaopštenje JZU Bolnica Zvornik – testirano ukupno devet lica, pet negativnih, za četvoro se čekaju rezultati\nU Zvorniku 88 biračkih mjesta


“Srce u harmoniji” | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE “Srce u harmoniji”\n“Srce u harmoniji”\nVIDEO K9: U Svilari je nedavno održan Međunarodni inkluzivni muzički festival "Srce u harmoniji". Gostujući Hor Ison iz Rusije pokazao je svoje muzičko umeće pred našom publikom.\nInkluzija osoba sa ivaliditetom bila je u fokusu Međunarodnog muzičkog Festivala “Srce u harmoniji” održanog pre deset dana u kulturnom centru Svilara, koji je okupio veliki broj izvođača i posetilaca.\nUz pozdravne reči organizatora u prepunoj Svilari izvedena je Molitva objedinjenog srpsko-ruskog hora festivala.\nPored Hora Ison, nastupio je pesnik Marko Ivančević, zatim Petra Spasojević na klaviru i Dušica Cvejanović sa recitalom. Specijalne gošće iz Rusije, duet sa Koljskog poluostrva, izvele su ruske narodne pesme.\n“Reč je o jednom višegodišnjem projektu. Naime, već nekoliko godina sarađujem preko Saveza pisaca Rusije sa umetnicima iz grada Murmanska sa dalekog severa i prošle godine u septembru dočekala sam dvanaest umetnik iz Murmanska u Novom Sadu i organizovala ovde prijem kod predsednika Dodika u Republici Srpskoj i obilazak srpskih manastira, veče u Udruženju književnika Srbije. Naša saradnja se produžila mojim učešćem na ovogodišnjem Međunarodnom festivalu Slovenske kulture u Lenogorskoj Murmansku”, navela je Radmila Vojnović, članica Saveza pisaca Rusije i UKS.\nOrganizatori Inkluzivnog koncerta u Svilari su Udruženje Vera, ljubav, nada i Hor Ison, uz pokroviteljstvo Grada Novog Sada i Ministarstva kulture i informisanja.\nsrce u harmoniji\nPrethodni tekstOsam kadeta Srbije na EP u boksu\nSledeći tekstU nedelju na Klisi 11. Memorijalni turnir “Zoran Đaković”


Rezultati pretrage za: tablice\nLajčak: Održan drugi sastanak Radne grupe za tablice\nSpecijalni predstavnik EU za dijalog Beograda i Prištine Miroslav Lajčak saopštio je da su delegacije eksperata Beograda i Prištine danas održale drugi sastanak Radne grupe za registarske tablice.\nPetković uoči Radnog sastanka Beograda i Prištine: To je sastanak eksperata\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Petar Petković kazao je uoči današnjeg sastanka Radne grupe delegacija Beograda i Prištine, a koja će se baviti pitanjima slobode kretanja i registarskim tablicama, da to neće biti sastanak glavnih pregovarača na tehničkom nivou, već eksperata, kako je i dogovoreno sporazumom 30.septembra.\nPripadnici Кfora danas se povlače sa prelaza na severu KiM\nPripadnici Kfora trebalo bi danas da se povuku sa prelaza Jarinje i Brnjak, jer ističu dve nedelje od njihovog dolaska predviđenog sporazumom iz Brisela o upotrebi registarskih tablica, prenosi Ekonomija onlajn.\nNalepnice za registarske tabilce su za jednokratnu upotrebu; na administrativnim prelazima svaki put dobijate nove\nProcedura kretanja vozila sa srpskim oznakama gradova na Kosovu i Metohiji, ovih dana je zbunila građane. Da li se stikeri skidaju pa čuvaju ili se možemo kretati po centralnoj Srbiji sa njima?\nStikeri od danas u svim policijskim stanicama na severu Kosova i Metohije\nU policijskim stanicama u Severnoj Mitrovici, Zvečanu, Zubinom Potoku i Leposaviću, počela je podela nalepnica (stikera), saopšteno je iz kosovske policije.\nNa KiM za dva dana izdato 6.365 nalepnica za srpske registarske tablice\nPrištinske vlasti izdale su 6.365 kompleta od četiri nalepnice za registarske oznake automobila iz centralne Srbije, od kojih je većina izdata na administrativnim punktovima.\nŠef Misije vladavine prava EU na Kosovu (Euleks) Lars Gunar Vigemark, izjavio je da se sporazum o registarskim tablicama primenjuje na administrativnim prelazima, te da novi sistem funkcioniše.\nDo petka rok za preuzimanje nalepnica na KiM\nVlasnici automobila sa srpskim tablicama koji se već nalaze na teritoriji Kosova imaju rok do petka 8. oktobra da preuzmu nalepnice kojima će prelepiti državne simbole, a isto važi za tablice sa oznakama kosovskih gradova koje izdaju organi Srbije, navode za Radio Slobodna Evropa (RSE) iz ministarstva unutrašnjih poslova u Prištini.\nPrelaz na Jarinju i Brnjaku uz primenu novih mera i sa dužim zadržavanjem\nSaobraćaj na administrativnim prelazima Jarinje i Brnjak se od danas odvija normalizovano ali sa dužim zadržavanjem, posebno kada se iz centralne Srbije ulazi na Kosovo i Metohiju.\nKancelarija za KiM: Prelazi Jarinje i Brnjak nastavljaju sa radom od ponedeljka\nPovodom sprovođenja sporazuma u vezi sa registarskim oznakama, koji je postignut u Briselu 30. septembra, Kancelarija za Kosovo i Metohiju je izdala saopštenje u kojem se navodi da je završena prva faza, a da od danas popodne počinje sprovođenje druge faze sporazuma, tako da će prelazi Jarinje i Brnjak nastaviti sa radom od ponedeljka u 8 sati ujutru.\nBisljimi: Ako Srbija ne poštuje sporazum intervenisaćemo\nGlavni pregovarač Prištine u dijalogu sa Beogradom Besnik Bisljimi izjavio je danas da će Priština ''ako Srbija ne poštuje sporazum iz Brisela, biti primorana da interveniše".\nLajčak: Sa Stoltenbergom o narednim koracima u dijalogu Beograda i Prištine\nSpecijalni izaslanik EU za dijalog Beograda i Prištine Miroslav Lajčak objavio je danas da je sa generalnim sekretarom NATO Jensom Stoltenbergom razgovarao o dogovoru o smanjenju tenzija na severu KiM i narednim koracima u dijalogu Beograda i Prištine, koji se vodi pod pokroviteljstvom EU.\nSve više pripadnika Kfora na Jarinju, sve spremno za povlačenje kosovske policije\nUoči sutrašnjeg dogovorenog povlačenja pripadnika kosovskih specijalnih policijskih snaga sa administrativnih prelaza Jarinje i Brnjak, sve više vojnika Kfora dolazi na pomenute prelaze.\nBrnabić: Najvažnije je da se sačuvao mir\nPredsednica Vlade Ana Brnabić izjavila je u Novom Sadu da je pratila pregovore o rešavanju krize na severu Kosova i da je bila u stalnoj komunikaciji sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučicem, te ocenila da je to bila velika diplomatska pobeda Beograda i predsednika.\nOpozicija kritikuje sporazum: Kurti je marioneta, saradnik Srbije\nPredstavnici opozicije u Prištini i danas su oštro kritikovali odluku Prištine da postigne dogovor sa Beogradom o deeskalaciji situacije na severu KIM i optužili premijera privremenih institucija Aljbina Kurtija da sarađuje sa Beogradom.\nStoltenberg: Trajno političko rešenje u interesu NATO i EU; Ostajemo u kontaktu sa Vučićem i Kurtijem\nGeneralni sekretar NATO Jans Stoltenberg saopštio je danas da je razgovarao sa specijalnim izaslanikom EU za dijalog Beograda i Prištine Miroslavom Lajčakom o dogovoru o smanjenju tenzija na severu Kosova i Metohije i poručio da je zajednički interes NATO i EU da se pronađe trajno političko rešenje za tu oblast.\nEU pozdravila dogovor o severu KiM i pozivala na primenu ZSO\nSrpska lista: Hvala što ste istrajali u borbi za svoja prava\nDanašnjim sporazumom pokazali smo da znamo da budemo mudri, uzdržani i diplomatski pobedimo, uz našu poznatu krilaticu jer odavde nema nazad, poručila je Srpska lista.\nDrecun: Najbitnije što se Rosu povlači sa severa, Kurti dobio dobru lekciju da ovako nešto više ne pokušava\nJedinstvo EU i SAD ključno je za uspeh na Zapadnom Balkanu, poručio je danas specijalni predstavnik EU za dijalog Beograda i Prištine Miroslav Lajčak povodom postizanja dogovora o deeskalaciji na severu KiM.\nVučić: U centralnoj Srbiji ostaju stikeri za tablice RKS\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je danas da kada je pitanju ulazak vozila sa KiM u centralnu Srbiju ostaje isti režim, što znači da se uvek stavljaju stikeri za tablice RKS, a da pri ulasku na Kosovo našim ljudima neće biti skidane tablice i stavljane probne, već stikeri preko amblema.\nBorelj pozdravio dogovor Beograda i Prištine, pozvao na nastavak dijaloga\nŠef diploamtije EU Žosep Borelj pozdravio je dogovor koji su postigli glavni pregovarači Beograda i Prištine i specijalni predstavnik EU Miroslav Lajčak o prekidanju tenzija na severu KiM\nVučić: Postignuto najviše što se moglo, ZSO i kršenje Briselskog sporazuma prvi na dnevnom redu\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je danas da je posle više neprospavanih noći i mnogo truda razgvovarao sa predsednikom Srpske liste i predstavnicima naroda sa KIM i da oni znaju da je ovo što je dogovreno u Briselu najvise sto je moglo da bude postignuto.\nLajčak: Postignut dogovor o deeskalaciji na severu KiM; Vučić: ROSU se povlači 2.oktobra\nSpecijalni izaslanik EU za dijalog Beograda i Prištine Miroslav Lajčak objavio je danas da je postignut dogovor o deeskalaciji situacije na severu Kosova i Metohije, nakon dva dana intenzivnih pregovora .\nUrednik portala Kosovo onlajn Miloš Garić ocenio je da Srbija nije kriva za aktuelnu situaciju na KiM, već da je odgovornost na kosovskom premijeru Aljbinu Kurtiju koji povlači jednostrane poteze.\n"Bitni deeskalacija i nepristrasno posredovanje"\nPoslanica levice „Linke“ u nemačkom Bundestagu, Žaklin Nastić, istakla je da je u ovom trenutku, u konfliktu na severu Kosova važna deeskalacija i nepristrastno posredovanje Nemačke.\nU Briselu još uvek bez sporazuma, nastavljaju se razgovori\nGlavni pregovarač Beograda Petar Petković, sinoć nešto pre 21.00 čas završio je bilateralne razgovore sa specijalnim predstavnikom EU za dijalog Beograda i Prištine Miroslavom Lajčkom.\nNa administrativnim prelazima Jarinje i Brnjak putevi su i dalje blokirani, a specijalne snage policije se ne povlače. Situacija je mirna, a preko prelaza se može samo peške.\nSrpska lista: Akcije Prištine posledica pogubne Tadićeve politike\nSrpska lista ocenila je danas da su jednostrane akcije Prištine praćene udarom Rosu koje danas imamo direktna posledica pogubne politike bivšeg predsednika Borisa Tadića i njegovih najbližih saradnika.\nMihajlović: Srbi na KiM znaju da mogu da računaju na Vučića\nPotpredsednica Vlade i članica Predsedništva SNS-a Zorana Mihajlović, izjavila je danas da se, u trenucima kada je Srbima na Kosovu i Metohiji najteže, kada su im ugrožene bezbednost i sloboda kretanja, vidi ko u Beogradu brani njihove interese, a ko trguje njihovom nesrećom.\nEskobar: Prioritet snižavanje tenzija na severu KiM\nIzaslanik SAD za Zapadni Balkan Gabrijel Eskobar izjavio je danas da je glavni prioritet snižavanje tenzija na severu KiM.\nPetković sa Lajčkom o rešenju krize na severu KiM\nDirektor Kancelarije za KiM i glavni pregovarač Beograda u dijalogu sa Prištinom, Petar Petković, sastao se danas u Briselu sa specijalnim predstavnikom EU, Miroslavom Lajčkom.\nMilivojević: Uslov za nastavak razgovora u Briselu da se situacija na severu KiM vrati u pređašnje stanje\nDiplomata Zoran Milivojević kaže da od srpske strane najmanje zavisi da li će biti nastavljeni razgovori u Briselu.\nPetković i Bisljimi za pregovaračkim stolom u Briselu\nŠefovi pregovaračkih timova Beograda i Prištine, Petar Petković i Besnik Bisljimi, sastaće se u Briselu kako bi razgovarali o situaciji na severu Kosova i Metohije.\nDeseti dan na barikadama, pozicije nepromenjene\nNa administrativnim prelazima Jarinje i Brnjak pozicije nepromenjene. Putevi su blokirani, specijalne snage policije se ne povlače. Deseti je dan protesta Srba sa Kosova i Metohije, nezadovoljnih raspoređivanjem specijalnih jedinica na administrativnim prelazima i odlukom Prištine o zameni registarskih tablica.\nAmbasada Rusije u Beogradu: Srbija deluje na KiM s najvećom odgovornošću\nPeti dan protesta Srba na severu Kosova i Metohije, pripadnici Rosu i dalje na punktovima\nLideri Srpske liste posetii i okupljene Srbe na prelazu Brnjak\nPredsednik Srpske liste Goran Rakić i potpredsednik te stranke Igor Simić posetili su danas okupljene Srbe na prelazu Brnjak.\nKriza na KiM odgovara Kurtiju pred izbore\nSituacija na Kosovu i Metohiji je kreirana iz čisto populističkih i političkih razloga, da se izazove kriza koja odgovara Aljbinu Kurtiju pred lokalne izbore, izjavio je danas za T a n j u g asistent na Fakultetu političkih nauka Stefan Surlić.


Radio TV Stara Pazova - MIROVIĆ: Stara Pazova jedna od najuspešnijih opština u Srbiji\nMIROVIĆ: Stara Pazova jedna od najuspešnijih opština u Srbiji\nJedno od najvećih saobraćajnih čvorišta u opštini Stara Pazova – raskrsnica na putu između Stare i Nove Pazove i Stari Banovci – Vojka dobila je svoj novi izgled u šta se danas uverio prvi čovek Vojvodine Igor Mirović u prisustvu predsednika opštine Stara Pazova Đorđa Radinovića.\nRadinović kao domaćin predsedniku Pokrajinske Vlade istakao je da je Stara Pazova trenutno jedno od najvećih gradilišta u Sremu.\nU prilog tome ide i činjenica da je ovaj kapitalni infrastrukturni projekat rekonstrukcije pomenute rasrksnice koji se realizuje zahvaljujući sredstvima pokrajine i lokalne samouprave završen pre roka za svega 50 kalendarskih dana. Predsednik Vlade AP Vojvodine istakao je da Opština Stara Pazova zauzima značajno mesto na privrednoj mapi Vojvodine. „Opština Stara Pazova je jedna pod najuspešnijih ne samo u Vojvodinim već i u čitavoj Srbiji. To pokazuje broj kompanija koje su prisutne u Staroj Pazovi, zatim smanjena stopa nezaposlenosti, ali i značajnni kapitalni infastrukturni i drugi projekti, a nadasve spremnost lokalne samouprave da funkcioniše efikasno sa konkurisanjem i realizacijom brojnih projekata, odgovornim pristupom prema investitorima i značajnim učešćem u projektima koji se realizuju sa pokrajinskom ili republičkom Vladom.“ – izjavio je za RTV Stara Pazova Mirović koji se sa Radinovićem nakon obilaska rekontruisane raskrsnice kod pazovačkih bazena obišao i gradilište u Starim Banovcima gde su 1. avgusta započeli radovi na uređenju potoka Patka, poznatijem kao Budovar u Starim Banovcima čije radove u iznosu od 48 miliona dinara finansira Javno vodoprivredno preduzeće „Vode Vojvodine“.


subota, 21 avgust 2021 17:45\nIstorijski trijumf Bosne i Hercegovine\nBosna i Hercegovina je zabeležila prvu, istorijsku pobedu na Evropskim prvenstvima. U prvoj utakmice trećeg dana XXXII EP 2021, u beogradskoj „Štark areni“ pred 520 gledalaca, Bosna i Hercegovina je bila bolja od Azerbejdžana sa 3:0, po setovima 25:14, 25:23 i 25:17, posle 75 minuta igre.\npetak, 20 avgust 2021 20:07\nFrancuskoj set protiv Rusije\nRusija je u okviru drugog meča, drugog dana XXXII EP 2021 pobedila Francusku sa 3:1, po setovima 25:19, 14:25, 25:20 i 25:18, posle 100 minuta igre. Utakmica je odigrana pre 570 gledalaca u beogradskoj „Štark areni“.\npetak, 20 avgust 2021 16:34\nBelgija bolja od Azerbejdžana\nReprezentacija Belgije savladala je Azerbejdžan u prvoj utakmici drugog dana A grupe na XXXII EP 2021. Belgija je u beogradskoj „Štark areni“, pred 100 gledalaca, slavila sa 3:0, po setovima 25:13, 26:24 i 25:13, posle 71 minuta igre.\nčetvrtak, 19 avgust 2021 16:39\nSrbija pobedom otvorila Evropsko prvenstvo\nŽenska seniorska reprezentacija Srbije ostvarila je pobedu na otvaranju Evropskog prvenstva u Beogradu. Srbija je danas, u okviru 1. kola A grupe, pred 3500 gledalaca u beogradskoj “Štark areni”, bila bolja od Bosne i Hercegovine sa 3:0, po setovima 25:11, 25:18 i 25:14, posle 64 minuta igre.\nčetvrtak, 19 avgust 2021 14:46\nOdržana ceremonija otvaranja Evropskog prvenstva\nU beogradskoj „Štark areni“ zvanično je otvoreno XXXII Evropsko prvenstvo za seniorke. Posle 10 godina prestonica Srbije ponovo je domaćin najvećeg kontinentalnog takmičenja. Ceremonija otvaranja počela je u 16.00 časova.\nsreda, 18 avgust 2021 19:29\nBugarska maksimalna protiv Grčke, Rumuniji set protiv Turske\nOdigrane su prve utakmice na XXXII EP 2021. u konkurenciji odbojkašica. Bugarska je večeras u prvom meču u B grupi, u Plovdivu, savladala Grčku sa 3:0 (25:20, 25:15, 25:19). Turska je na otvaranju u u Kluž Napoki, pobedila domaću Rumuniju sa 3:1 (23:25, 25:10, 25:20, 25:17). Ženska seniorska reprezentacija Srbije, dvostruki uzastopni prvak Evrope, odigraće prvi meč na XXXII EP 2021. sutra (četvrtak, 19. avgust) od 17.00 časova, uz direktne prenose na RTS 1 i TV Arena Sport 1.\nsreda, 18 avgust 2021 10:05\nTerzić saopštio sastav – šampionke Evrope na otvaranju protiv Bosne i Hercegovine (četvrtak, 17.00 – RTS 1 i AS 1)\nŽenska seniorska reprezentacija Srbije, dvostruki uzastopni prvak Evrope, odigraće prvi meč na XXXII EP 2021. u četvrtak, 19. avgusta od 17.00 časova, uz direktne prenose na RTS 1 i TV Arena Sport 1. Svečano otvaranje XXXII EP 2021. u konkurenciji odbojkašica, koje će se odigrati od 18. avgusta do 4. septembra u Srbiji, Bugarskoj, Hrvatskoj i Rumuniji, počeće u 16.00 časova u beogradskoj „Štark areni“. Zoran Terzić, prvi trener seniorki Srbije, saopštio je sastav tima (14), koji će igrati na prvenstvu Evrope.\nutorak, 17 avgust 2021 18:08\nBianka Buša: Priželjkujemo punu halu u Beogradu\nPripreme ženske odbojkaške reprezentacije ušle su u završnu fazu, jer nas već za nekoliko dana očekuje Evropsko prvenstvo u našoj prestonici Beogradu. Dugogodišnji član naše seniorske reprezentacije, primač servisa Bianka Buša igrala je ove sezone za turski Fenerbahče, zajedno sa koleginicom Brankicom Mihajlović pod vođstvom selektora Zorana Terzića, a trojac je početkom leta nastavio zajedničke treninge, ali u našoj zemlji.\nponedeljak, 16 avgust 2021 18:52\nMina Popović: Drago nam je što ćemo igrati pred našom publikom\nU susret Evropskom prvenstvu 2021.\nSve smo bliži danu kada će Evropsko prvenstvo za seniorke i zvanično početi. Posle tačno 10 godina, glavni grad Srbije ponovo će ugostiti najbolje odbojkašice Evrope. To nam je dalo odličan povod da razgovaramo sa našom reprezentativkom Minom Popović o Evropskom prvenstvu, kao i pripremama za ovo takmičenje. Rođena Kraljevčanka koja igra na poziciji srednjeg blokera, članica je reprezentacije Srbije od 2015. godine. Sa našim nacionalnim timom do sada je osvojila šest medalja, od čega su dve bile najsjajnije. Kada je klupska karijera u pitanju, Mina će od sledeće sezone nositi dres turskog Fenerbahčea, posle šest sezona provedenih u Italiji.


Igra Cekanja | Institute for War and Peace Reporting\nDok se ocajnici vracaju kuci, vecina kosovskih izbeglica u kampovima u Albaniji strpljivo ceka na dozvolu od medjunarodnih humanitarnih agencija.\nRezultati ispitivanje javnog mnjenja medju kosovskim izbeglicama u Albaniji su pokazali da se ocajni vracaju kuci, dok je vecina porodica spremna da saceka vise od mesec dana ukoliko to od njih zatrazi KFOR i medjunarodne humanitarne organizacije.\nMedjutim, rezultati su takodje ukazali na hitnost organizovanja informativne kampanje kako bi se omogucio bezbedan i miran povratak.\nIstrazivanje je zasnovano na 311 intervjua sa izbeglicama u osam kampova u Tirani, Korci i Kukesu, a sproveli su ga od 11.-13. juna Institut za politicke i legalne studije (IPLS), nevladina orgnanizacija sa sedistem u Tirani i Americko udruzenje za napredak nauke (AAAS) sa sedistem u Vasingtonu.\nIspitivanje je pokazalo da su izbeglice zeljne da se odmah vrate kucama, ali da ih brinu uslovi u koje ce se vratiti, a, pogotovo, njihova bezbednost.\n78 odsto ispitanika je izjavilo da se nece vratiti sve dok ne budu uvereni da je bezbedno, a to izjednacavaju sa prisustvom NATO-a u okviru KFOR-a.\nMnoge izbeglice su rekle da zele da in NATO isprati do kuce, i iako o tome nisu bili pitani, dodali su da se nece vratiti u one delove koji se nalaze pod kontrolom ruskih snage. Ispitanici nisu postavili nikakva eksplicitna pitanja o ruskoj zoni a ruske trupe nisu bile zauzele pristinski aerodrom u trenutku kada je sprovedeno istrazivanje.\nPored strahova koje su izrazili u vezi sa bezbednoscu, izbeglice takodje brine hrana, smestaj, transport i novac za gorivo, iako su se njihovi odgovori razlikovali zavisno od kampa u kome je sprovedeno istrazivanje.\nIzbeglice u kampovima u albanskoj prestonici Tirani i Kukesu, na granici sa Kosovom, najvise brine hrana i prevoz, dok pitanje smestaja preokupira izbeglice u kampovima u Korci i njenoj okolini na jugu Albanije.\nIz istrazivanja se moze zakljuciti da oko 26 odsto izbeglica ima neku vrstu prevoza, tako da je vecini potrebna pomoc humanitarnih organizacija da bi se vratili. Stavise, sto dalje se kamp nalazi od Kosova, manje izbeglica ima svoje vozilo. Dok nekih 22 odsto izbeglica u Tirani ima neku vrstu prevoza, samo 2 odsto izbeglica u Korci se nalazi u slicnoj situaciji.\nVecina izbeglica koje su vec pocele da se vracaju na Kosovo iz Albanije uspele su da zadrze svoje vozila, odnosno traktore u najvecem broju slucajeva, a ziveli su u kampovima oko Kukesa.\nIzbeglice su prihvatile potrebu da budu strpljive i stavile do znanja da su voljni da cekaju ukoliko im kancelarija Visokog komesara za izbeglice UN-a (UNHCR) to preporuci, je rezultat istrazivanja.\nVise od polovina izbeglica koje su ispitane (56.7 odsto) tvrdi da su spremni da cekaju vise od mesec dana na povratak na Kosovo, sto sugerise da ce humanitarne organizacije biti u stanju da rasporede povratak u toku nekoliko meseci. Medjutim, da bi obezbedile miran provratak, ove organizacije moraju da preduzmu mere kako bi informisale izbeglice o situaciji na terenu.\n"Javna kampanja za informisanje svih, a pogotovo onih izbeglica iz ruralnih delova i u kampovima izban Tirane je od ogromnog znacaja," rekao je Patrik Bol iz AAAS. "Neophodno je da kosovski Albanci budu informisani i da im se pruze mehanizmi koji bi im omogucili da ucestvuju u diskusijama i u donosenju odluka od strane humanitarnih agencija."\nFron Nazi je visi urednik Instituta za izvestavanje o ratu i miru i Kim Gildrsliv je honorani autor koji pise o istocnoj Evropi.


Letovi Er Srbije povećali broj putnika sa niškog aerodroma | Medijska kutija\n. Na aerodromu „Konstantin Veliki“ u Nišu tokom januara evidentirano je više od 14.000 putnika, što je skoto četiri i po puta više nego u isto vreme prošle godine\n. Povećanje broja putnika i aviona objašnjava se pokretanjem novih linija od javnog interesa od strane nacionalnog avio prevoznika Er Srbija.\nFoto: Tviter Er Srbije\nNa aerodromu „Konstantin Veliki“ u Nišu tokom januara evidentirano je više od 14.000 putnika, što je skoto četiri i po puta više nego u isto vreme prošle godine.\nPovećanje broja putnika i aviona objašnjava se pokretanjem novih linija od javnog interesa od strane nacionalnog avio prevoznika Er Srbija.\nNa sajtu niškog aerodroma navodi se da je u januaru ove godine bilo 14149 putnika, što je za 432 odsto više nego u januaru prošle godine, kada ih je bilo 2662.\nProšlog meseca je bilo 218 poletanja i sletanja 109 aviona, a u istom periodu prošle godine 60 poletanja i sletanja 30 aviona.\nEr Srbija je saopštila da će od januara ove godine leteti na novim linijama od javnog interesa do Kelna, Frankfurta (Hana), Ljubljane, Beograda i Istanbula, koje se otvaraju sukcesivno.\nSve destinacije će biti povezane dva puta sedmično, sa izuzetkom linije Beograd – Niš, na kojoj će se obavljati četiri leta u toku sedmice.\nPored ovih letova, tokom letnje sezone biće i letova na linijama Niš-Tivat i Niš-Atina.\nVlada Srbije je pre četiri meseca odlučila da subvencioniše sedam linja od javnog značaja, izdvajajući za takve letove iz Niša i Kraljeva 2,8 milijardi dinara.\nEr Srbija, koja je dobila te linije na tenderu, ka ovim novim destinacijama leteće do 31. decembra 2023. godine.


Dr Goran Lažetić: KAKO DROGE UTIČU NA MOZAK\nKAKO DROGE UTIČU NA MOZAK\nKada se unesu u organizam psihoaktivne supstance (PAS) ulaze u komunikacioni sistem mozga i integrišu se u put nervnih ćelija koje normalno šalju, primaju i procesuiraju informacije dobijene iz okoline i tela. Neke supstance, kao što je marihuna i heroin, mogu da aktiviraju neurone zato što je njihova struktura slična, po veličini i obliku, prirodnim neurotransmiterima. Ova sličnost navodi receptore da dozvole PAS da se zakače za njih i aktiviraju nervnu ćeliju. Ove PAS, iako slične moždanim susptancama, ne aktiviraju nervnu ćeliju na isti način kao i prirodni neurotransmiteri, formiraju pogrešnu poruku koja se prenosi kroz komunikacioni sistem. Druge PAS, kao što su amfetamin i kokain, prouzrokuju da nervna ćelija prekomerno otpušta velike količine neurotransmitera ili sprečava normalan proces preuzimanja neurotransmitera iz sinapse. Posledica je veliki broj poruka koje narušavaju komunikacioni kanal (npr. razlikuje se neko ko vam šapuće na uvo i neko ko viče u mikrofon preko zvučnika na uvo).\nPsihoaktivne supstance ulaze u komunikacioni sistem mozga i ometaju put nervnih ćelija koje normalno šalju, primaju i obrađuju informacije, pod čijim se uticajem formira pogrešna poruka u mozgu.\nPAS u mozgu deluju na sledeći način:\n1. Imitiraju prirodne neurotransmitere (hemijske supstance u mozgu).\nS obzirom na sličnost u hemijskoj strukturi između PAS i neurotransmitera koji se prirodno proizvode u mozgu, neke PAS (kao što su marihuana i heroin) varaju mozak, kače se na specifične receptore nervnih ćelija i šalju pogrešne informacije mozgu.\n2. Prekomernom stimulacijom sistema za nagradu i preplavljivanjem oblasti sa dopaminom.\nDopamin je neurotransmiter koji je prisutan u regionima mozga koji regulišu pokrete, emocije, motivaciju i osjećanje zadovoljstva. Gotovo sve PAS, direktno ili indirektno, aktiviraju ovaj sistem nagrada. Neke PAS, naročito stimulansi poput metamfetamina i kokaina, prouzrokuju da nervne ćelije oslobađaju abnormalno velike količine neurotransmitera ili sprečavaju njihovu normalnu reciklažu, što je potrebno da se isključi signal između neurona.\nŠTA SE DEŠAVA U MOZGU AKO SE NASTAVI UZIMANJE PAS\n1. Mozak se prilagođava supstancama. U odgovoru na veliki porast dopamina, mozak se tome prilagođava smanjenjem broja raspoloživih receptora dopamina umanjujući funkciju sistema za nagrade. Zavisnici su primorani da uzimaju PAS kako bi uskladili normalno funkcionisanje dopamina, što zahteva sve veće količine PAS za postizanje većeg nivoa dopamina - efekat poznat kao tolerancija.\n2. Promene u drugim neurotransmiterima.\nUzimanje PAS izaziva promene i u drugim neurotransmiterskim sistemima mozga.\n3. Uzimanje PAS može pokrenuti podsvesnu memoriju sistema.\nAutomatizam je jedan primer za ovaj tip učenja, pri čemu stimulansi iz okoline, kao što su određeni ljudi ili mesta, postaju povezani sa uzimanjem PAS i iskustvo može pokrenuti nekontrolisanu žudnju pojedinca koji je izložen ovim stimulansima, čak i bez samog prisustva PAS.\n4. Promene u mozgu zbog dejstva PAS.\nNeuroimidžing snimci mozga zavisnika od PAS pokazuju promene u područjima mozga koja su važna za rasuđivanje, odlučivanje, učenje i pamćenje, kontrolu ponašanja. Ove promene objašnjavaju kompulzivno, nekritično i destruktivno ponašanje kod zavisnika koji traži i uzima PAS bez obzira na ozbiljne posledice.\nObjavio Dr Goran Lazetic u 10:33\nZNAČAJ MOTIVACIJE I NAČIN UKLJUČIVANJA U U PROGR...\nŠTA JE ZAVISNOST?\nPOVEZANOST „ZAVISNOSTI OD INTERNETA/VIDEO IGARA“ ...\nKnjiga Zavisnost od kockanja – sa terapijskim prir...\nKOJI FAKTORI ODLUČUJU DA LI ĆE OSOBA RAZVITI BOLES...\nKAKO PREPOZNATI ZAVISNOST OD PSIHOAKTIVNIH SUPSTANCI?\nKNJIGA IZGUBLJENI U VIRTUELNOM SVETU\nALKOHOLIZAM I NARKOMANIJA - razumeti i pobediti za...\nZavisnost od kockanja – Vrste zavisnika do kockanja


Prisustvo Turske na bh. prostorima: "Republici Srpskoj prijeti životna opasnost"\nPredsjednik Saveza nezavisnih socijaldemokrata (SNSD) Milorad Dodik rekao je danas da platforma o zajedničkom djelovanju sa SDS-om na nivou BiH nije ugrožena, te da će biti ojačana novim dogovorom koji će na sutrašnjem sastanku biti postignut.\nDodik je naglasio da SNSD nema nijednu ozbiljnu primjedbu na saradnju sa SDS-om što se tiče zajedničkih institucija i da će nastaviti da rade zajedno. On je istakao da politički predstavnici Republike Srpske (RS) ostaju privrženi slovu Dejtona i da će i o tome biti riječi na sastanku sa predstavnicima SDS-a.\n"Naš plan je da održimo sastanak sa svim poslanicima u Predstavničkom domu i Domu naroda parlamenta BiH i da se usaglasimo u vezi sa stavovima i procedurama koje moraju biti poštovane na nivou BiH", rekao je Dodik na konferenciji za novinare.\nPrema njegovim riječima, dosadašnja praksa bila su nastojanja da se predstavnici RS tretiraju kao izabranici institucija BiH, umanjujući njihovu vezu sa bazom odnosno RS, i to mora biti promjenjeno.\nDodik je rekao da se izabrani predstavnici u zajedničkim institucijama moraju postaviti u funkciju delegiranih predstavnika RS na nivou BiH.\nPrema njegovim riječima, vidljivo je da postoji kriza na nivou institucija BiH i da nije trenutna nego sistemske prirode i da proizilazi iz različitih koncepata koji se pokušavaju nametnuti a koji su u suprotnosti sa Dejtonskim mirovnim sporazumom.\nKomentarišući jučerašnje stavove lidera SDS-a Mladena Bosića da će se ova stranka ubuduće baviti životnim pitanjima građana te da RS nije ugrožena izvana nego iznutra, Dodik je rekao da ga raduje da SDS pronalazi nove modele djelovanja ali da nije održiva teza da RS može da se opusti kada je riječ o napadima izvana.\n"Mislimo da RS jeste u permanentnoj i stalnoj opasnosti, da je čekaju izazovi na svakom koraku, da RS i kroz zakone o popisu i kroz formiranje različitih agencija potrošnje na nivou BiH prijeti životna opasnost", rekao je Dodik.\nOn je naglasio da ne treba olako shvatiti intenzivnije prisustvo Turske na ovim prostorima, te da je vidljivo da se bez oklijevanja brani bošnjački politički interes koji moguće ide na štetu hrvatskog i srpskog političkog interesa.


49.sednica SO Čajetina – 1.deo – Zlatibor.News\n21/04/2016 ZlatiborNewsComments Off on 49.sednica SO Čajetina – 1.deo\nJuče je održana poslednja sednica Skupštine opštine Čajetina u aktuelnom savezu na kojoj su odbornici raspravljali 25 tačaka dnevnog reda.\nPosle usvajanja zapisnika sa 48.sednice odbornici su razmatrali Plan detaljne regulacije naseljenog mesta Zlatiboru. U nešto više od 100 minuta bilo je pitanja o koeficijentima za dozvoljenu kvadraturu, i zašto su ti koeficijenti povećani, trasama puteva, lokacijama za autobusku stanicu i statusu igrališta na Palisadu.\nOdbornik Obradović je postavio pitanje puta koji preseca deo plana koji je predviđen za gradnju aerodroma, dok je odbornika Radovana Jojića zanimao status sadašnjeg igrališta na Palisadu.\nMira Virić, odbornica Demokratske stranke je na ovoj sednici dala predlog da se spratnost i prepravke tavanskih prostora reše definsanjem maksimalne visine zgrade, dok je odbornik Jojić postavio pitanje šta će opština učiniti kada i novi investitori probiju nove povećane koeficijete za gradnju. Potpredsednik Skupštine opštine Čajetina, Ostoja Kovačević je predložio da se granica za izradu urbanističkih planova objekata pomeri sa 1.000 metara kvadratnih na 800 metara kvadratnih.\nKako je izgledala cela rasparava po ovoj tački dnevnog reda pogledajte u video prilogu:\nNataša Jeremić, supruga predsedničkog kandidata Vuka Jeremića je 21.marta održala konferenciju za štampu povodom saopštenja Srpske napredne stranke.\nDogađaji Ekonomija Video Zlatiborski okrug\nKonferencijom za predstavnike medija završena je prva faza projekta podrške mladim pčelarima u Srbiji, kojima su obezbeđene košnice i stručna podrška da bi započeli pčelarski posao. Za 130 mladih nezaposlenih ljudi obezbeđen je posao u pčelarstvu zahvaljujući projektu ostvarenom u saradnji Programa razvoja privatnog sektora jugozapadne Srbije (PSD) sa firmom ”Medino” iz Krnjeva, najvećim izvoznika […]


Gojaznost kod dece – Poliklinika Velisavljev\nPrekomerna telesna masa je prevelika masa za određenu telesnu visinu u odnosu na standarde.\nGojaznost predstavlja prekomerno nagomilavanje masnog tkiva u organizmu. Za razliku od odraslih, kada je to lako izmeriti, za decu postoje tablice normalih vrednosti prema kojima se određuje da li je dete gojazno . Deca rastu u nepredvidim skokovima, pa procenu gojaznosti radi isključivo zdravstveni radnik, koristeći visinu i težinu deteta u odnosu na njegovu prethodnu istoriju rasta. Stoga je neophodno istaći značaj redovnih sistematskih pregleda kod dece svh uzrasta.\nPregled, savet i konsultacije sa lekarima možete dobiti u Poliklinici za decu i odrasle Velisavljev Novi Sad. Na raspolaganju vam je lekar sa dugogodišnjim iskustvom u oblasti pedijatrije Dr Milka Velisavljev – Pomoriški, pedijatar. Zakažite termin na kontakt telefon:\nGojaznost u adolescentnom periodu najčešće prerasta u gojaznost u odraslom životnom dobu. Međutim, istraživanja pokazuju da se čak i porast telesne težine u dečjem periodu povezuje sa većom sklonošću ka gojaznosti!\nStudija objavljena u časopisu, dala je odgovor na pitanje – u kom periodu detinjstva nagli porast telesne težine postaje stalni fenomen i prenosi se u starije doba? Ovim pitanjem se bavila grupa istraživača analizirajući podatke iz registra koji je pratio rast dece, što znači da je istraživanje obuhvatilo svu decu za koju su postojali podaci o bar jednoj poseti pedijatru u detinjstvu i bar jednoj poseti u adolescentnom periodu (uzrast od 15 – 18,9 godina). Analiza je obuhvatila čak 51.505 dece, podeljenih u nekoiko starosnih grupa:\nPotrebno je i vrlo važno/otkriti/ identifikovati decu mlađu od 24 meseca kod koje postoji rirzik od gojaznosti jer je sve u prevenciji „Bolje sprečiti nego lečiti“\nIzgradnjom zdravih prehrambenih navika u saradnji sa stručnim licem.\nNaročita opasnost vreba od sprovođenja restriktivnih dijeta od strane nestručnog lica (često i samog roditelja) jer svaka intervencija mora biti potkrepljena medicinskom analizom (svako dete ima individualnu telesnu strukturu i dinamiku rasta), a ne subjektivnom percepcijom.\nNadolazeći praznici nagoveštavaju ostave prepune slatkiša i nezdravih grickalica koje razni pojačivači ukusa i kitnjaste ambalaže čine neodoljivim za dete. Starija deca su prešla na „ON LINE“ pohađanje škole, što sigurno utiče na broj sati provedenih u sedećem položaju. Mlađoj deci će možda nedostajati igra sa vršnjacima i posete bliskih rođaka, pa će možda emocionalnu prazninu pokušati da nadomeste hranom…Velik je izazov pred svima nama i dok ispraćamo ovu godinu… Zato poklonite svojoj deci svaki slobodan trenutak, budite im podrška u pohodu na zdravlje! Organizujte aktivne zabave i fizičke aktivnosti (kvaltet zabave ne određuje broj, već pravi izbor učesnika!), što manje gledajte televizijski program prepun sumornih vesti, crtajte voće i povrće, proučite svet žitarica, naučite da raspoznajete drveće dok šetate, trudite se da naučite dete da u svakom momentu mora da ostane dosledno zdravim životnim navikama.


Zaposleni na "Avali" još nisu dobili obećana primanja - Bizlife.rs\nZaposleni na „Avali“ još nisu dobili obećana primanja\n15:30 Beograd, 17/01/2012\nZaposleni na Televiziji „Avala“, koji štrajkuju od 22. decembra zbog neisplaćenih zarada, saopštili su danas da im još nije isplaćen ni dinar plata koje im poslodavci duguju.\nOni su nadležnim institucijama postavili pitanje „dokle će tolerisati obećanja bez garancija vlasnika privatnih kompanija i da li je to poruka ostalim privatnicima da uz obećanja bez pokrića mogu da krše zakon i da pri tom ne snose nikakve posledice“.\n„I posle 26 dana štrajka zaposlenima još nije uplaćen ni dinar od pet i po plata, odnosno, šest honorara koje poslodavci duguju. Zahtevi zaposlenih i dalje su nepromenjeni, a oni su na jučerašnjem sastanku Štrajkačkog odbora sa jednim od vlasnika, Željkom Mitrovićem, ponovo odbijeni, uz obrazloženje da novca nema i da je neizvesno kada će ga biti“, piše u saopštenju zaposlenih.\nOni su podsetili da su vlasnici pre šest dana obećali članovima Saveta RRA da će u roku od 60 dana konsolidovati televiziju.\nIsplata minimuma od tri zarade momentalno bi pokrenula program, a u skladu sa obećanjem vlasnika zaposleni očekuju da se u utvrđenom roku od 60 dana isplate i sva ostala dugovanja prema zaposlenima. Oni su podsetili da su se za pomoć obratili ministarstvima za rad i socijalnu politiku i za kulturu, informisanje i informaciono društvo, Inspekciji rada, koji se još uvek nisu oglasili, kao ni predsednik Srbije Boris Tadić i premijer Mirko Cvetković, kojima su se zaposleni obratili pre deset dana.\nZaposleni u štrajku su podsetili da su kao znak dobre volje prema novom menadžeru i glavnom i odgovornom uredniku Dušanu Pančiću privremeno skinuli obaveštenje sa informacijom o štrajku, da i pored toga nisu dobili ništa za uzvrat, a saopštili su i da neće odustati od borbe za svoja prava.


Zvanična poseta načelnika Generalštaba Slovenačke vojske – Balkanekspresrb.rs\nNačelnik Generalštaba Slovenačke vojske general-major Robert Glavaš boravi u zvaničnoj poseti Republici Srbiji, na poziv načelnika Generalštaba Vojske Srbije generala Milana Mojsilovića.\nGeneral Glavaš je danas posetio Generalštab Vojske Srbije, gde je sa generalom Mojsilovićem razgovarao o aktuelnoj političko-bezbednosnoj situaciji u regionu, dometima bilateralne vojne saradnje i mogućnostima za njeno dalje unapređenje.\nUz ocenu da je dosadašnja saradnja bila raznovrsna i sadržajna, na sastanku je istaknuto da zajedničke aktivnosti daju poseban kvalitet saradnji, jer doprinose razvoju poverenja i unapređenju ukupnih odnosa i utiču na dostizanje interoperabilnosti i podizanje nivoa operativnih sposobnosti obeju strana.\nU nastavku posete, načelnika Generalštaba Slovenačke vojske primio je potpredsednik Vlade i ministar odbrane dr Nebojša Stefanović.\nGeneral Glavaš će sutra prisustvovati komemorativnoj svečanosti povodom obeležavanja 110 godina od pogibije Edvarda Rusjana, prvog slovenačkog pilota i konstruktora, koji je poginuo kada se njegov avion srušio kraj bedema Beogradske tvrđave. U letačkom delu programa ove manifestacije učestvovaće i avioni tipa „lasta“ iz sastava Ratnog vazduhoplovstva i PVO Vojske Srbije.\nPrvog dana „Egzita“ zaplenjeni narkotici od 55 osoba


Posle tačno 30 godina, Mihajlo Gligorić, novinar nedeljnika Pančevac, više nije član te redakcije, piše Cenzolovka. Njega je vlasnik otpustio, kako kaže, jer nije želeo da ode na zdravstveni pregled.\nGligorić navodi da je u pitanju bio pregled u psihijatrijskoj bolnici u Vršcu, u kojoj je trebalo da ostane četiri dana kako bi lekari utvrdili njegovu radnu sposobnost.\nZbog tvrdnji da mu je povređeno pravo na rad, Mihajlo Gligorić je protiv Pančevca pokrenuo tužbu pred Osnovim sudom u Pančevu, a slučaj je prijavio i Inspekciji rada.\nProšle godine je Gligorić imao ozbiljnu operaciju i zbog toga nekoliko meseci nije radio. Na posao se vratio u februaru ove godine i već tada je bilo naznaka da vlasnik, kako kaže, hoće da ga se otarasi.\n„I direktor i vlasnik su okolo pričali da ne radim dobro, i tada sam prvi put naslutio da se nešto priprema. Zatim je novi urednik počeo drugima da daje tekstove iz oblasti koje sam godinama pokrivao. Od početka godine sam radio pod tenzijom, koja se pred otkaz pojačala“, kaže Gligorić.\nOn dodaje da je i ranije radio pod pritiskom i u strahu da će se kroz tekstove zameriti vlasnikovim prijateljima. Stres koji je preživeo nakon upućivanja na zdravstveni pregled, kaže, ne bi nikom poželeo.\nPočetkom jula je od direktora usmeno dobio „nepristojnu ponudu“. Pismeni dokaz o upućivanju na pregled nikada nije primio, iako se u obaveštenju o otkazu navodi da dokument postoji.\n„Dragan Žujović me je pozvao u kancelariju i rekao da bi to bilo dobro za mene jer će Zoran Peševsкi, vlasnik Pančevca, da mi ‘sredi’ da lekari konstatuju da sam nesposoban za rad, posle čega bih otišao u invalidsku penziju. Ne mogu da opišem stres koji sam tada osetio jer mi je bilo jasno da na taj način želi da me se reši i da me istera iz firme. Pretpostavio sam da će se pozvati na Zakon o radnim odnosima, u kojem piše da radnik koji odbije da ode na ciljani lekarski pregled na koji ga uputi poslodavac može da dobije otkaz“, priča Mihajlo.\nOdlučio je da odbije vlasnikovu „velikodušnu ponudu“ i tada je, kako kaže, usledila njegova osveta.\n„Rečeno mi je da moram da napišem izjavu o tome, i narednih mesec dana se ništa nije dešavalo. Te nedelje su bile paklene za mene jer sam se svakog dana pribojavao da će direktor doći i uručiti mi otkaz. Taman kada sam pomislio da je vlasnik odustao od svoje namere, to se desilo – dobio sam rešenje o otkazu, u kojem piše da mi od 7. septembra ove godine prestaje radni odnos“, objašnjava Gligorić.\nAdvokat: Rešenje o otkazu će biti poništeno\nPoslodavac se u obaveštenju o otkazu pozvao na član 40 Pravilnika o radu D.O.O. „Pančevac“, objašnjavajući da je 6. avgusta Gligorić odbio da se podvrgne lekarskom pregledu na koji ga je uputio poslodavac, i na taj način učinio tešku povredu radne dužnosti iz navedenog člana.\nU Pravilniku, u koji smo imali uvid, međutim, u članu 40 nema stavke koja predviđa da poslodavac može da dodeli otkaz zaposlenom ukoliko zaposleni odbije da ode na zdravstveni pregled.\nOtkaz zbog toga nije mogao da dobije ni prema Zakonu o radnim odnosima jer, kako za Cenzolovku objašnjava Gligorićev advokat Stevan Vasić, u članu 179 stav 7 zaista stoji da poslodavac može da radniku da otkaz ako radnik odbije da se podvrgne zdravstvenom pregledu, ali se to odnosi na poslove sa povećanim rizikom, što novinarstvo nije.\nOn smatra da poslodavac nije imao pravo da mu zbog toga raskine radni odnos, kao i da razlog iz rešenja ne stoji, te da je on u tužbi naložio da poslodavac kao dokaz pribavi tekstove koje je u tom period Gligorić objavio. Vasić smatra da je poslodavac načinio mnogo propusta i uveren je da će rešenje o otkazu biti poništeno.\nIpak, za sedam dana, koliko je prošlo od izdavanja obaveštenja do izdavanja rešenja, poslodavac se predomislio, pa je u rešenju o otkazu od 23. avgusta naveo drugi razlog za prekid radnog odnosa.\nKako je obrazloženo, u periodu od 1. juna do 30. juna 2017. godine, na osnovu dnevnog, nedeljnog i mesečnog praćenja izvršenja poslova zaposlenog od strane Dragana Žujovića, direktora D.O.O. „Pančevca“, utvrđeno je „da i pored određenog zalaganja od strane zaposlenog, on nije u mogućnosti da izvrši postavljene zadatke“.\nGligorić navodi da nije jasno zbog čega je u avgustu 2019. godine dobio otkaz zbog nepostizanja rezultata u 2017. godini, i to samo tokom jednog meseca. On tvrdi da ni to nije tačno, jer je baš u tom periodu objavljivao kvalitetne tekstove, što je lako proverljivo.\nBivši novinar lista Pančevac tvrdi i da vlasnik lista, za četiri godine koliko gazduje najstarijim nedeljnikom na Balkanu, nikada nije imao nijednu primedbu ili kritiku na njegov rad.\n„Nije ni imao razloga, s obzirom na to da sam sve obaveze i redakcijske zadatke koji su mi bili poveravani ispunjavao brzo, odgovorno i na vreme“, ističe Gligorić.\nCenzura, autocenzura i strah u nekada kritičkom nedeljniku\n„Od kada je postao vlasnik Pančevaca, tražio je od mene i nekih drugih novinara da u tekstovima napadamo ljude, državne institucije i firme koji mu nisu bili po volji, a da branimo njegove prijatelje. Svi u redakciji smo ćutali jer smo se bojali da ne izgubimo posao. To je išlo toliko daleko da ja, na primer, nisam smeo da objavljujem kada bih dobio od policije saopštenje da je protiv određene osobe podneta krivična prijava, samo zato što je ta osoba vlasnikov dobar prijatelj. Nije tajna da smo cenzurisali i sami sebe“, svedoči Gligorić.\nCeo radni vek proveo je u Pančevcu i do penzije ga deli šest godina. Ističe da je period nakon privatizacije 2015. godine ubedljivo najgori. Posle privatizacije je iz redakcije, ali i iz drugih službi, otpušteno osam ljudi, a petoro ih je dobrovoljno napustilo posao. S obzirom na to da nove kadrove nije zapošljavao, već su se poslovi raspoređivali preostalim zaposlenima, Gligorić ocenjuje da je cilj vlasnika da broj radnika svede na minimum, kako bi što manje novca izdvajao za plate.\nNaš sagovornik smatra i da je list izgubio uticaj, kritičku oštricu i čitaoce. Nova uređivačka politika je takva da se Pančevac nikome ne zamera i da se plasiraju laki sadržaji.\n„Tekstovi su redovno cenzurisani – svake srede, kada se završava broj, Peševski i Žujović su dolazili u redakciju i detaljno čitali sve što smo napisali i cenzurisali svaku rečenicu i svaki tekst u kom je bilo i trunke kritičnosti“, svedoči Gligorić.\n(Cenzolovka, foto Ivana Predić)\nViše iz ove kategorije « NZS: Isplata redovne i privremene novčane naknade Ispiranje vodovodne mreže u Glogonju, moguće zamućenje »


Kancelarija za KiM: Presuda Todosijeviću je presuda svakom Srbinu koji se bori za istinu\n"Sramnom odlukom da potvrdi dvogodišnju kaznu zatvora poslaniku Srpske liste i predsedniku opštine Zvečan Ivanu Todosijeviću zbog izjava o Račku, prištinsko pravosuđe nanelo je nesagledivu štetu procesu pomirenja na Кosovu i Metohiji" navodi se u saopštenju Kancelarije za KiM.\nIvan Todosijević (Foto KoSSev)\nIz Kancelarije smatraju da je ovom odlukom narušena bezbednosna situacija svakog Srbina na Kosovu.\n"Ovom skandaloznom odlukom koja nije utemeljena ni na pravu ni na pravdi, opasno je narušena bezbednosna situacija na Кosovu i Metohiji jer presuda Ivanu Todosijeviću presuda je svakom Srbinu koji se za istinu bori", navodi se u saopštenju.\nDodaju da će povodom presude Ivanu Todosijeviću biti održane hitne konsultacije sa predstavnicima Srpske liste.\n"Povodom ove sramne presude biće održane hitne konsultacije Srpske liste sa rukovodstvom Republike Srbije i naš odgovor će biti odlučan i snažan", zaključuje se u saopštenju.\nIpak, iz Kancelarije dalje smatraju da pored toga što je ovom presudom narušena bezbednosna situacija svakog Srbina na Kosovu, ovakvim pristupom zabranjuje im se i sloboda govora, pravo i pravo na mišljenje.\n"Na ovaj način se nastoji da se Srbima zabrani pravo na mišljenje, sloboda govora i iznošenje istine".\nNapominju da se kroz ovu presudu najdirektnije krši Briselski sporazum.\n"Ova politička presuda najdirektnije je kršenje Briselskog sporazuma u tački 10. koja se odnosi na pravosuđe, a kojom je dogovoreno da u predmetima koji dolaze iz srpskih sredina većinski odlučuju sudije srpske nacionalnosti. Međutim, u presudi Ivanu Todosijeviću odlučivale su samo sudije albanske nacionalnosti i u prvostepenom i u drugostepenom postupku", navodi se u saopštenju.\n"Država Srbija će kao i do sada nastaviti da pruža svu potrebnu pravnu i svaku drugu pomoć Ivanu Todosijeviću koji se našao na udaru Prištine samo zato što je Srbin i što brani istinu", zaključeno je u saopštenju.


Einhell punjač akumulatora CC-BC 30 cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nEinhell punjač akumulatora CC-BC 30 cene\ncena od 17.490,00 do 18.890,00 din | prodavnica (3)\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Einhell punjač akumulatora CC-BC 30 po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Einhell punjač akumulatora CC-BC 30 na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Punjači i baterije za akumulatorske alate cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Einhell Punjači i baterije za akumulatorske alate, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Einhell punjač akumulatora CC-BC 30 sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Einhell punjač akumulatora CC-BC 30. Pre kupovine, podatke za Einhell punjač akumulatora CC-BC 30 proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Partizanovi transferi kroz istoriju, 4. deo (prva polovina `80-ih) – Crno-bela Nostalgija\nPrisećajući se fudbalskih transfera vezanih za FK Partizan u doba Jugoslavije, dolazimo i do početka osamdesetih godina 20. veka. Početkom te decenije, Partizan je bio u procesu stabilizacije posle haotične situacije u klubu i jedva izborenog opstanka u sezoni 1978/79. Oporavak je bio dug i spor, a to se reflektovalo i kroz transfer politiku. Mnogo igrača je dolazilo u klub a samo retki su se izborili za crno-beli dres.\nOkosnicu tima su činili već prekaljeni asovi iz šampionske generacije 1977/78 – Vukotić, Stojković, Trifunović, Klinčarski, Zavišić, Hatunić i Prekazi, uz mlade a već standardne prvotimce Zalada, Smajića, Živkovića, Ješića, Radovića i Vargu, a krupnim koracima ka prvom timu su grabili vezni igrač Zoran Čava Dimitrijević (takođe dete Partizana), odbrambeni fudbaler Vladimir Vermezović (podmladak) i krilo Miloš Đelmaš (FK Beograd sa Karaburme). Jedan od onih koji nisu ostavili značajniji trag, uprkos nespornom kvalitetu, bio je Novica Kostić, ofanzivni vezni igrač koji je došao iz Napretka.\nRojević i Radanović – od Sutjeske i Lovćena do Partizanovih asova\nUz već pomenutog Dragana Mancea, naredne 1981. godine u klub stižu igrači od kojih će neki narednih godina biti okosnica šampionske generacije – levi bek Slobodan Rojević (Sutjeska), centarhalfovi Ljubomir Radanović (Lovćen) i Dragi Kaličanin (Borac iz Čačka). Sva trojica su ostavila značajan trag u klubu, a to se posebno može reći za Ljubomira Radanovića, koji je kasnije postao kapiten Partizana i reprezentativac Jugoslavije, a u legendu je ušao golom koji je postigao u Splitu protiv Bugarske, za prolaz na EP 1984.\nSa ovim snagama Partizan je ušao u sezonu 1982/83 i uprkos svim očekivanjima, osvojio titulu prvaka, devetu po redu! Trener Miloš Milutinović je napravio sjajan spoj mladosti i iskustva, a osim pomenutih „starosedelaca“ koje su predvodili Vukotić, Stojković, Trifunović, Prekazi, Klinčarski, Ješić, Varga i Živković, bila je to sezona pune afirmacije Miodraga Radovića, Čave Dimitrijevića i Zvonka Popovića (podmladak Partizana), ali pre svega pojedinih igrača koji su par godina ranije pristigli u klub. Dragan Mance (30 utakmica, 15 golova u šampionskoj sezoni), Ljubomir Radanović (34 utakmice, 3 gola) i Slobodan Rojević (32 utakmice, 1 gol) su bukvalno eksplodirali u toj sezoni i pokazali se kao prava pojačanja. Osećaj Partizanovih stručnjaka da prepoznaju mlade talente koji će kasnije stasati u kvalitetne igrače opet je bio nepogrešiv.\nDa je posao dovođenja igrača takav da nikada ne možete očekivati stoprocentan uspeh, jer uvek ima igrača koji se iz raznih razloga nisu potvrdili, jasno je svakome ko poznaje fudbal. Tako se i Partizanu desilo da početkom te decenije dovede već afirmisanog Seada Sarajlića iz tuzlanske Slobode (1982) i darovite Radomira Radulovića (Proleter) i Ismeta Ugljanina (Novi Pazar, godinu ranije) ali ovi momci nisu u crno-belom dresu pokazali sve što znaju. Njima možemo pridodati i Zorana Ristovića, Borisava Petrića i danas pokojnog Nenada Stavrića. Doduše, Sead Sarajlić je u šampionskoj sezoni 1982/83 odigrao 11 utakmica.\nSead Sarajlić- velika očekivanja koja se nisu ispunila\nDakle, opet se recept iz sezone 1975/76 pokazao kao uspešan – titulu su doneli Partizanovi „starosedeoci“ uz igrače dovedene iz drugoligaških klubova. Među osvajačima titule 1982/83 nije bilo nijedno zvučno pojačanje, iz reda onih čiji prelasci iz tima u tim predstavljaju „transfer bombe“ !\nSa manje-više istim snagama Partizan je krenuo u odbranu titule u sezoni 1983/84. Dugogodišnji prvotimac Aleksandar Trifunović odlazi u Askoli, odlazi i Slobodan Pavković, a nova lica bili su Zoran Martinović (Radnički Niš, afirmisani prvoligaški fudbaler), bek Slavko Karanović iz Kikinde, Kujtim Šalja (Lirija, Prizren) i Uroš Milutinović (podmladak Partizana, sin Miloša Milutinovića). Osim Kujtima Šalje, koji je odigrao značajan broj utakmica u sezoni 1983/84 ali je već sledeće godine otišao u Prištinu, ostali igrači nisu ostavili bitan trag u Partizanu.\nPartizan završava sezonu na drugom mestu, iza Zvezde, u Kupu šampiona biva eliminisan u drugom kolu od berlinskog Dinama, a punu afirmaciju su stekli Dragi Kaličanin i Zvonko Popović, uz tada mladog Gorana Stevanovića (Partizanovo dete). U polusezoni, jedan od asova, Dževad Prekazi, napušta Partizan i potpisuje za splitski Hajduk, što je bio jedan od bitnijih prelazaka između ova dva kluba. I dok je odlazak Prekazija u Split krajem 1983. godine izazvao\numereno nezadovoljstvo navijača Partizana kao i pogrdna skandiranja\nDževadu Prekaziju na prvoj sledećoj utakmici na kojoj je nastupio za\nHajduk protiv Partizana (maj 1984, na stadionu Crvene zvezde pred 70.000\ngledalaca), šokantni prelazak Ranka Stojića u Dinamo u leto 1984. je bio smatran izdajom kluba. Istog tog leta 1984, posle skoro petnaest godina u prvom timu Partizana, oprašta se legendarni Momčilo Vukotić. Partizan osim Stojića, napušta i dugogodišnji as Nenad Stojković (Monako), a „crno-beli“ ostaju bez oba dotadašnja golmana – osim Stojića, odlazi i Rade Zalad, u titogradsku Budućnost. Praznine nastale odlaskom tolikog broja odličnih igrača i prvotimaca valjalo je nadoknaditi…\nTuzlak koji se dokazao u Partizanu\nSledi popunjavanje ekipe. Iz OFK Beograda je došao Nebojša Vučićević, velemajstor s loptom i sjajni dribler, iz Rijeke afirmisani prvoligaški bek Nikola Marjanović (ponikao u Crvenoj zvezdi), a umesto golmanskog tandema Zalad – Stojić Partizan angažuje mladog reprezentativca i golmana Slobode Fahrudina Omerovića, kao i Darka Belojevića iz užičke Slobode. U prvi tim ulazi vezni igrač Radosav Nikodijević, stasao u Partizanovom podmlatku, a dolaze i tri mlada igrača, vezista Jovica Kolb iz zemunske Galenike i napadači Slađan Šćepović (FAP, Priboj) i Milonja Đukić iz malog crnogorskog kluba Crvena Stijena. Bilo je tu još novajlija koji su se kratko zadržali, kao što su Jovica Simanić (Proleter) i Saša Petrović (Mačva).\nOd svih ovih novajlija, status stalnog ili povremenog prvotimca u sezoni 1984/85 su stekli Omerović, Marjanović, Vučićević, Đukić, Kolb i Nikodijević, dok je Šćepović bio neko na koga se računalo u budućnosti. Nikodijević je bio osveženje i zabeležio je solidan broj nastupa, Đukić je bljesnuo sa dva gola Hajduku, Omerović je prigrabio dres sa brojem 1, Marjanović „dvojku“ kao bek a Vučićević se odmah nametnuo kao majstor fudbala. Ranije pristigli Kaličanin, Radanović i Rojević su bili „zacementirani“ u prvih jedanaest.\nVirtuoz s loptom – Nebojša Uške Vučićević\nTa sezona donosi šampionsku titulu ekipi Sarajeva, a Partizan je završava na trećem mestu. Ostala je u sećanju legendarna utakmica u Kupu UEFA protiv Kvins Park Rendžersa, 4-0 u Beogradu, kao i tri dobijena derbija u Beogradu, i to ovim redosledom: 2-0 protiv Dinama, 2-1 protiv Zvezde i 4-1 protiv Hajduka. Iz Evrope Partizan biva eliminisan od Videotona, koji će doći do finala Kupa UEFA.\nPosebno je bila zanimljiva utakmica protiv Dinama u prvom kolu, na Stadionu JNA. Bio je to debi Ranka Stojića za Dinamo, i to baš protiv bivšeg kluba u kojem je stekao afirmaciju – Partizana. Stojić je bio izložen uvredama sa tribina, primio je dva gola a kod navijača je ostao zauvek obeležen kao neko ko je „izdao“ klub. Prekazi svojim odlaskom u Hajduk nije ni izbliza navukao toliki gnev navijača, jer je otišao zbog sukoba sa trenerom i klubom, a pre toga je već mnogo dao Partizanu, s kojim je uzeo dve titule prvaka. Danas, Prekazijev status kod navijača Partizana nije okrnjen tim odlaskom u Hajduk. Za razliku od njega, navijači Ranku Stojiću nikad nisu oprostili prelazak na Maksimir, jer su smatrali da iza toga stoji samo novac i bolji ugovor. Afirmaciju i mesto u prvom timu je već ranije stekao u Partizanu.\nSezona 1984/85 se pokazalo vrlo značajnom – iako Partizan nije osvojio\ntrofej, bezbolno je izvršena delimična smena generacija. Odlasci Vukotića,\nStojkovića, Prekazija, Zalada i Stojića, pa i nešto ranije Trifunovića,\nnisu se bitnije odrazli na rezultate i Partizanov renome.\nRazlog tome je taj što su prethodno dovedena pojačanja do 1984/85\npokazala da su kvalitet za Partizan i izneli su teret te sezone.\nRadanović, Omerović, Rojević, Vučićević…uz mlade Stevanovića i\nDimitrijevića, a predvođeni već odavno standardnim prvotimcima poput\nMancea, Živkovića, Varge, Ješića, Klinčarskog…\nPo završetku sezone 1984/85, Partizan napuštaju Miodrag Ješić (Altaj, Turska), Nikola Marjanović (Vojvodina) i Dragi Kaličanin (Saragosa). U klub dolaze braća, desni bek Miodrag i desno krilo Milorad Bajović iz Sutjeske, defanzivni vezni igrač Bajro Župić iz Novog Pazara, kao i dva mlada igrača od kojih se dosta očekivalo u godinama koje su dolazile – Goran Bogdanović iz Smedereva i napadač Milinko Pantić iz Jedinstva iz Malog Zvornika.\nAli, prava „bomba“ je došla iz Sarajeva – u Partizan prelazi Vlado Čapljić, mladi centarhalf Željezničara i reprezentativac Jugoslavije! Dolaskom Čapljića, Partizan i preko transfer politike dokazuje da je definitivno klub iz samog vrha jugoslovenskog fudbala. Rezultatima se u taj vrh već svrstao od sezone 1982/83. Prestaje zadovoljavanje malim stvarima, godine krize i apatije su daleko iza, a klub puca na dominaciju u domaćem fudbalu. Dolazak Čapljića bio je samo početak, još veće „bombe“ uslediće godinu dana kasnije, ali o tome u sledećem nastavku posvećenom drugoj polovini osamdesetih…\nDo tada, rezime Partizanovih transfera početkom osamdesetih:\n– selektiranje igrača iz drugih klubova koji će postati dugogodišnji oslonac ekipe- Mance, Rojević, Radanović, Omerović, Vučićević…\n– konstantno popunjavanje tima Partizanovom decom – Dimitrijević, Vermezović, Popović, Stevanović, Nikodijević…\n– odlazak istinskih asova i bitnih prvotimaca od 1983. poput Vukotića, Stojkovića, Trifunovića, Zalada, Prekazija, Stojića, Ješića…\n– delimična ali uspešna smena generacija u leto 1984.


"Zastavin soliter" angažovao alpiniste - Kragujevac online - Sve o gradu na jednom mestu\nTrenutno se nalazite na strani: Vesti Info Grad Kragujevac "Zastavin soliter" angažovao alpiniste\n"Zastavin soliter" angažovao alpiniste\nčetvrtak, 23 februar 2012 08:43\nTokom dugotrajnog hladnog talasa led je oštetio oluke na Zastavinom soliteru. Čim su se vremenske prilike stabilizovale, Skupština stanara najveće zgrade u Kragujevcu je za sanaciju angažovala alpiniste. Iako se instalacije na Zastavinom soliteru redovno obnavljaju i održavaju, ove zime, usled velike količine leda i izrazito niskih temperatura, stradali su na delovi oluka.\nZa sanaciju su angažovani alpinisti, a predsednik Skupštine stanara, Zoran Jovanović, kaže da su osim oluka, vlagom oštećena i dva stana na poslednjem, 14-tom spratu.Soliter Zastava, sa 116 stanova najveća zgrada u Kragujevcu, sa aspekta održavanja predstavlja složen sistem. Ipak, stanari su se tako organizovali da uvek brzo reaguju i otklanjaju kvarove i oštećenja. Tako je bilo i ovom prilikom, kada je, čim je vreme dozvolilo, počela popravka oluka.


Savet Evrope: Uprkos napretku, u Hrvatskoj opstaje diskriminacija Srba i Roma - Svet - 24vesti\nSavet Evrope: Uprkos napretku, u Hrvatskoj opstaje diskriminacija Srba i Roma – Svet\nU danas objavljenom petom mišljenju o zaštiti nacionalnih manjina u Hrvatskoj, Komitet je naveo da je zakonski okvir u toj zemlji „u skladu sa odredbama“ Okvirne konvencije, da je usvojeno „sveobuhvatno antidiskriminaciono zakonodavstvo i uspostavljene strukture za promociju jednakog tretmana i rešavanje pojedinačnih slučajeva diskriminacije na nacionalnom i regionalnom nivou“.\nAli diskriminacija prema osobama koje pripadaju odredjenim grupama „opstaje“, naročito prema pripadnicima romske i srpske nacionalne manjine, uključujući povratnike, naveo je Komitet.\n„Naglo jačanje radikalnog nacionalizma imalo je negativan uticaj na uživanje manjinskih prava, naročito u teško pogodjenim postkonfliktnim oblastima“, piše u mišljenju Komiteta.\nKomitet pozdravlja „proces pomirenja“ koji se dogodio u leto 2020. godine kada je potpredsednik Vlade Hrvatske, iz reda srpske nacionalne manjine, „učestvovao na komemoraciji u čast oslobodjenja hrvatske teritorije“, odnosno obeležavanju Dana pobede, dok su hrvatski premijer i drugi članovi vlade odali počast srpskim žrtvama rata.\nU Mišljenju se izražava kritika zbog toga što javnom debatom, povezanom sa nacionalnim manjinama, „dominira retorika protiv manjina i predrasude“, a najteže su, kako se navodi, „pogodjene osobe koje pripadaju srpskoj i romskoj nacionalnoj manjini“.\nKomitet poziva na jačanje funkcije zaštitnika gradjana i poboljšanje efikasnosti sistema besplatne pravne pomoći, kao i na povećanje uticaja obuke o zaštiti ljudskih prava i nediskriminaciji za pripadnike policijskih i pravosudnih organa, jer bi takve mere, kako se navodi, više dopirale do osetljivih grupa i umanjile neprijavljivanje slučajeva diskriminacije.\nVlada je, kako se navodi, usvojila i Operativne programe za nacionalne manjine za period od 2017. do 2020. godine, i opšti, za zaštitu i unapredjenje prava svih nacionalnih manjina, i specifične, za sedam nacionalnih manjina. Nacionalne manjine su jednoglasno pozdravile ove programe kao doprinos ostvarivanju njihovih prava i povećanju njihove kulturne autonomije, dodaje se.\nKomitet ocenjuje da se „negativni stereotipi“ u štampanim, audio-vizuelnim i društvenim medijima ne osudjuju i ne kažnjavaju u dovoljnoj meri.\nPripadnici nacionalnih manjina prečesto nisu prisutni u radio i televizijskim emisijama, a javnim medijima nedostaju ljudski i finansijski resursi za obezbedjivanje kvantitativnih i kvalitativnih produkcija za pripadnike nacionalnih manjina.\nU Mišljenju, između ostalog, Komitet poziva hrvatske vlasti da poboljšaju efikasnost besplatne pravne pomoći kako bi svim pripadnicima nacionalnih manjina bio obezbedjen jednak pristup pravdi, i preporučuje obezbedjenje istaknutijeg prisustva nacionalnih manjina u javnim medijima povećanjem kvantiteta i kvaliteta medijske produkcije za pripadnike nacionalnih manjina, kao i povećanjem finansijskih i ljudskih resursa koji se izdvajaju za javne radio i TV programe razvijene za nacionalne manjine.\nPodrška Inđije porodicama sa više dece (VIDEO)\nMickoski najavio: Jeftinija struja za sve građane Makedonije (VIDEO)


Turski lovci-bombarderi i vojni helikopteri dramatično su povećali broj upada u grčki vazdušni prostor, upozorava se u studiji zasnovanoj na podacima grčke vojske, a grčke vazduhoplovne snage, koje imaju velikih teškoća sa finansijama, primorane su da odgovore na taj svojevrstan test za teritorijalni integritet.\nTurska avijacija sve češće ulazi u sporni vazdušni prostor\nKako navodi američki list "Politiko" u evropskom izdanju, šest turskih lovaca je 15. jula čak 20 puta ušlo u grčki vazdušni prostor, a nedelju dana ranije su tamo uletali i turski vojni helikopteri.\n"Glavni razlog za konflikt je zabrinutost zbog suvereniteta nad egejskim regionom", smatra Mustafa Kutlaj, asistent na Ekonomsko-tehnološkom univerzitetu TOBB u Ankari.\n"Turci pokušavaju da nametnu suverenitet nad spornim ostrvima i dovedu Grčku za pregovarački sto", kaže Tanos Dokos, generalni direktor Helenske fondacije za evropsku i spoljnu politiku, ukazujući na zabrinjavajuće niske letove turskih helikoptera nad tim ostrvima.\nDokos objašnjava da se u slučaju vazdušnih upada mora reagovati, ali da je to tragično, jer bi sredstva koja Grčka troši da bi u vazduhu odgovorila Turskoj bolje bilo potrošiti na druge oblasti odbrane.\nVazdušni sukobi su ozbiljan problem i za Atinu i za Ankaru, koje su skoro zaratile 1987. godine, pa ponovo 1996, dok su se 2006. godine turski i grčki avioni F-16 sudarili, pri čemu je poginuo grčki pilot.


Nekretnine najizloženije pranju novca\nPromet nekretninama predstavlja jedan od najizloženijih sektora za pranje novca, navodi Radna grupa za izradu nacionalne procene rizika od pranja novca i finansiranja terorizma u dokumentu „Procena rizika od pranja novca i procena rizika od finansiranja terorizma“.\nPlasiranje novca stečenog nelegalnim tokovima u nekretnine, najčešće se odvija kroz investiranje u izgradnju stambeno-poslovnih objekata i kupovinom nepokretnosti. Pretnja od pranja novca najviše je izražena kod fizičkih lica kao investitora u izgradnju nekretnina, koji potom prodaju nekretnine i na taj način prikrivaju nezakonito poreklo uloženog novca. Finansiranje izgradnje iz novčanih sredstava nepoznatog porekla najčešće se pravda pozajmicama i poklonima.\nNa povećanje ranjivosti ovog sektora od pranja novca utiče i podatak da se plaćanje građevinskog materijala može obavljati u gotovini. Zapaženo je i prikazivanje potcenjenih vrednosti nekretnina u kupoprodajnim ugovorima i plaćanje razlike gotovinom. Izbegavanje plaćanja poreza i drugih dažbina koje predstavljaju javni prihod najčešće se vrši prikazivanjem lažnog prometa preko fantomskih preduzeća, falsifikovanjem dokumentacije i ubacivanjem robe proizvedene na crno u legalne tokove. Rizik dodatno povećava to što je Zakon o PDV omogućio fizičkim licima – investitorima, da se registruju za PDV sistem, a da pri tome ne moraju da budu registrovani i kao poreski obveznici, u skladu sa Zakonom o registraciji privrednih društava, navodi se u dokumentu Radne grupe.\nPored prometa nekretnina kao rizične oblasti identifikovani su i notari, advokati, kazina i računovođe, odnosno oni sektori u kojima se radi sa gotovinom i gde je moguće novac iz nelegalnih prebaciti u legalne tokove. U dokumentu se ukazuje da je Srbija zemlja sa srednjim rizikom od pranja novca.


Mnogi čitaoci "Novosti" požalili su se našoj redakciji da ih trgovci bukvalno zasipaju slanjem imejlova ili promovisanjem sniženja putem društvenih mreža. Međutim, kada su otišli u prodavnicu, nije bilo ni navedene robe niti stvarnog popusta. Kako ističu, lažirano je i vreme trajanja sniženja i procenat.\nMnogi prodavci samo najavljuju popuste za 26. novembar, ali kriju koliko procenata će iznositi. Ovo su poznate tehnike da se potrošači namame da dođu u radnju. Kod nas sniženja nikada nisu kao u zapadnim zemljama i uglavnom su samo prividna. Ove godine je to posebno izraženo, jer su zbog pandemije prekinuti lanci snabdevanja što je podiglo cene proizvoda, a trgovci su ostali sa zalihama neprodate robe. Nacionalna organizacija potrošača Srbije (NOPS) savetuje kupce da pazare onlajn kako se ne bi izlagali zaražavanju odlaskom u tržne centre i prodajne objekte.\n- Na taj način će izbeći gužve, a jedna od najvažnijih prednosti je da potrošač prilikom elektronske kupovine ima pravo da u roku od 14 dana vrati proizvod prodavcu bez bilo kakvog obrazloženja zbog čega to čini - ističe Marko Dragić iz NOPS-a. - S druge strane, kada kupuje u prodavnici, onda trgovac nema zakonsku obavezu da mu zameni proizvod ako je ispravan, a potrošaču, recimo, ne odgovara veličina ili boja. To je onda pitanje dobre volje prodavca.\nOn upozorava potrošače da onlajn kupovinu obavljaju samo putem registrovanih platformi, jer samo tako mogu kasnije da ostvare svoja prava, ako dođe do nekog problema. Savetuje kupce da ne nasedaju na lažna sniženja. Ako je oglašen popust, na primer, od 50 odsto, onda najmanje jedna petina robe u prodavnici mora da bude na tom sniženju. Često se dešava da nema artikala za koje je oglašen popust. Takođe, trgovci namerno podižu cene određeni kratak period ranije, a onda oglase sniženje. Međutim, to kupac teško može da primeti. Novosađanka Ivana Samardžija ističe da je "crni petak" mamac za neupućene.\n- Meni je jedan poznati modni brend poslao poruku putem "Vibera" da je roba na popustu "do 50 odsto" - objašnjava Jovićeva. - Kada sam otišla, ispostavilo se da gotovo ništa nije na sniženju, samo nekoliko artikala je bilo minimalno jeftinije. NJihov izgovor je bio da je razlog što imaju novu kolekciju.\nKako u NOPS objašnjavaju, ovo je veoma vešt marketinški trik kada trgovac navede da je popust "do 50 odsto", jer to znači da može da bude i samo jedan procenat. Ovo je samo način da se kupac navede da dođe u prodavnicu. Danijela Marković iz Beograda kaže nam da je bukvalno svakodnevno "bombarduju" imejlovima ili putem društvenih mreža oglašavajući navodna sniženja.\n- Kao da ću sve dobiti džabe, stižu specijalne ponude navodno dizajnirane samo za mene - kaže Markovićeva. - Tako su mi televizor, za koji su naveli da je koštao 150.000, ponudili za 100.000 dinara. Međutim, kada sam uporedila isti model u drugim trgovinskim lancima, ispostavilo se da je to njegova redovna cena.\nBEOGRAĐANKA Sanja Petrović ističe da nikada ne ide u kupovinu na "crni petak", jer kod nas nema velikih sniženja kao u zapadnim zemljama.\n- Posebno sada, u vreme korone, ne bih odlazila u gužvu - navodi Petrovićeva. - Uvek pogledam sajtove i ukoliko nađem nešto povoljno, kupim elektronskim putem.\nJelena Stojanović kaže da je u nameri da izbegne gužve, osmogodišnjoj ćerki kupila cipele jednog poznatog brenda iz regiona, koji je ranije krenuo sa popustima. Ona ističe da je oglašeno sniženje od 20 odsto, ali da je proizvod platila skupo, 7.200 dinara, što joj deluje kao da je samo prividno prikazan popust.\nKADA VIDE POPUST, NE RAZMIŠLJAJU\nU NACIONALNOJ organizaciji potrošača Srbije ističu da im veliki broj prigovora stiže svake godine za kupovinu na "crni petak".\n- Kada potrošači vide masovno oglašene popuste, ne razmišljaju, niti detaljno gledaju proizvod, a često ima mnogo nesaobraznosti, odnosno neispravnosti - objašnjava Marko Dragić iz NOPS-a. - I kada je roba kupljena na sniženju, kupci imaju ista prava.\ntrgovci Crni petak popusti lažni popusti\nZAMRZAVANJE cena struje na komercijalnom tržištu u značajnoj meri je zaštitilo srpsku privredu od divljanja na energetskim berzama, koje u ovom trenutku dostižu iznos i do 300 evra po megavat-satu. Ovo je u petak izjavio direktor snabdevanja u "Elektroprivredi Srbije", Radovan Stanić.\nPOVODOM blokada puteva u Srbiji oglasili su se i članovi SNS na svojim tviter nalozima.\nMIRJANA JE NEUROPSIHIJATAR SA 35-TOGODIŠNJIM ISKUSTVOM: Za mene su svi oni ljudi, samo ih različito slušam i razgovaram\n21:02 NADIGRALI SPORTSKE NOVINARE: Stonoteniseri "Tvrđave 021" obeležili Dan osoba sa invaliditetom\n21:01 ČLANOVI SNS O BLOKADI PUTEVA: Kvazi ekolozi plaćaju batinaše i maltretiraju građane dok Vučić brine za narod\n21:00 MIRJANA JE NEUROPSIHIJATAR SA 35-TOGODIŠNJIM ISKUSTVOM: Za mene su svi oni ljudi, samo ih različito slušam i razgovaram\n21:00 PARTIZAN SLAVIO U LAKTAŠIMA: Crno-beli nadoknadili veliki minus i srušili Igokeu u neizvesnoj završnici


Dan online - Ekonomija: - 2020-12-07\nEkonomija - datum: 2020-12-05 FUNKCIONER DPS-A DUŠAN ĐUROVIĆ POSTAO VEĆINSKI VLASNIK KOMPANIJE MEHANIZACIJA I PROGRAMAT\nDušan Đurović - Foto: Šapurić Firmu vrijednu 14 miliona kupio za 800 hiljada eura Đurović je nedavno kupio 66,3 odsto akcija Mehanizacije od firme Urende limited sa Gibraltara za blizu 800 hiljada eura. Ukupna aktiva firme, koja godinama dobija višemilionske poslove od države i opština, iznosi 14 miliona, od čega se na imovinu odnosi 9,4 miliona eura\nFunkcioner Demokratske partije socijalista (DPS) Dušan Đurović postao je većinski vlasnik nikšićke kompanije Mehanizacija i programat, koja ima ukupnu aktivu vrijednu oko 14 miliona eura.\nPrema podacima Centralnog klirinškog depozitarnog društva (CKDD), Đurović je od 5. oktobra vlasnik 80,5 odsto akcija kompanije, koja je u prethodnim godinama dobila na desetine državnih i lokalnih tendera za izvođenje radova, milionske vrijednosti. Đurović je donedavno imao 14 odsto kapitala Mehanizacije i programata, a vlasnik 80,5 odsto kapitala postao je kupovinom akcija firme Urende limited sa Gibraltara.\nMontenegroberza je objavila da se novi većinski vlasnik sprema da kupi i preostali dio akcija u kompaniji.\n– Emitent je, do dana podnošenja zahtjeva za odobrenje javne ponude za preuzimanje, emitovao ukupno 708.005 akcija sa pravom glasa. Sticalac svim ostalim vlasnicima akcija emitenta sa pravom glasa upućuje javnu ponudu da kupi 137.620 preostalih otplaćenih akcija emitenta sa pravom glasa. Predmet ove ponude su sve otplaćene akcije emitenta sa pravom glasa koje nijesu u vlasništvu sticaoca, tj. 137.620 akcija sa pravom glasa. Za svaku akciju na koju se odnosi ova ponuda sticalac se obavezuje da plati iznos od 1,7 eura po akciji – navodi se u obavještenju Montenegroberze.\nDakle, Đurović nudi vlasnicima preostalih akcija da akcije otkupi po istoj cijeni po kojoj je kupio većinski paket akcija od firme sa Gibraltara.\nPo cijeni po akciji po kojoj je otkupio 66,3 odsto akcija, može se zaključiti da 80,5 odsto akcijskog kapitala kompanije Mehanizacija i programat vrijedi 969.654 eura. Do 6. oktobra ove godine većinski vlasnik te firme sa 66,3 odsto akcija bila je ofšor kompanija Urende limited sa Gibraltara, čiji se vlasnici ne znaju. Đurović je, ukoliko je akcije plaćao po cijeni koja se pominje na sajtu Montenegrobereze, od 1,7 eura, 66,3 odsto akcija od ofšor kompanije kupio po cijeni od oko 797 hiljada eura. Da kupi preostali dio akcija potrebno je da izdvoji još oko 233 hiljade eura.\nU bilansu stanja Mehanizacije i programata može se vidjeti da je na kraju 2019. godine prijavljen akcijski kapital vrijedan oko 3,8 miliona eura. Imovina firme je procijenjena na 9,4 miliona, dok su obrtna sredstva 4,6 miliona eura.\nKompanija Mehanizacija i programat posjeduje i uplaćeni osnovni kapital od 1,8 miliona eura, ali i neraspoređenu dobit od 1,5 miliona eura. Prema podacima statističkog aneksa, firma je tokom prošle godine imala 144 zaposlena. Taj broj je smanjen sa 156 zaposlenih, koliko ih je bilo tokom 2018. godine.\n„Dan” je juče poslao pitanja firmi Mehanizacija i programat da nam potvrdi koliko je iznosila kupovina većinskog paketa akcija firme sa Gibraltara i ko su vlasnici te kompanije, ali nam na pitanja nije odgovoreno.\nMehanizacija je dobijala brojne višemilionske poslove od države i opština u prethodnim godinama.\nPonuda akcionarima važi do 25. januara\nManjinski akcionari mogu da prihvate ponudu Đurovića najkasnije do 25. januara naredne godine.\n– Sticalac ne planira značajnije promjene u broju zaposlenih ili smanjenje radnih mjesta. Zaposleni i izvršni menadžment će zadržati isti radni i materijalni status u skladu sa važećim propisima Crne Gore, te nije planirano da predmetno preuzimanje ima značajniji uticaj na zaposlenje i mjesto obavljanja poslovnih aktivnosti – piše, između ostalog, u dokumentu sa Montenegroberze.\nOstali bez imovine vrijedne 617 hiljada\nSpremili 29.000 otkaza\nCijena eurodizela niža od prosjeka\nKineski turisti da dođu nakon pandemije\nPotrebni programi novčane pomoći\nBlažo dobio nove poslovne partnere\nPozvali novu Vladu da raskine ugovore\nFali radne snage, ali i materijala\nProfit 235,55 hiljada\nGubici u prenosu rastu, ali i deficit u proizvodnji struje\nUlaže 81 milion


utorak, 17 decembar 2013 14:17\nBugarin iz grada Tetevena u Bugarskoj, očajan zbog dugova, uložio je poslednji novac da bi bagerom do temelja srušio sopstvenu kuću, koja je bila pod hipotekom, a zatim čitav šut i materijal istovario pred bankom.\nZemljište na kojem je bio izgrađen objekat nije bilo uključeno u hipoteku, pa je porodica koja više nije imala odakle da nabavi sredstva za otplaćivanje kredita odlučila da dom preda zajmodavcu.\nMuškarac koji je odlučio da se odrekne svega na kraju se ipak opredjelio da sve začini šalom.\nNaime, on je s prijateljima koji su mu pomogli u rušenju kuće otišao do banke u pratnji bagera, a zatim ušao u poslovni objekat i počeo da moli i kumi direktora da mu ne uzima kuću, već da mu oprosti dug.\nMeđutim, prvi čovjek banke bio je neumoljiv, pa je čoveku odgovorio da nema namjeru da to uradi jer ista pravila važe za sve.\nNa to je dužnik, na opšte zaprepašćenje svih zaposlenih u banci, s kezom od uva do uva izleteo napolje i uzviknuo: „Zete, ne daju ustupke! Istovaraj!“ Bugarinov zet, vozač kamiona, iskipao je kuću pred banku, zasvirao sirenom i tako pozdravio direktora banke.