Llum verda per a la residència d'Horts de Miró de Reus\nL'equipament, inaugurat l'any 2012, encara no s'ha posat en marxa | El ple d'avui aprova el conveni de gestió amb la Generalitat\ndivendres, 20 de setembre 2019 - 10:43h\nImatge del ple de setembre de l'Ajuntament de Reus | Jordi Olària Gras\nEl ple de Reus ha aprovat, aquest divendres, dos dels tràmits de més transcendència. Es tracta del pressupost del 2019, que s'executarà durant el que queda d'any, així com el Reglament de Participació Ciutadana. Si el primer tràmit ha servit perquè l'oposició critiqués la manera de fer del govern, el segon ha transmès un ambient més col·laboratiu i de felicitació compartida.\nDurant la mateixa sessió s'ha aprrovat el nomenament d'una sèrie de càrrecs de confiança i de representants polítics a les empreses municipals que, en tractar-se d'una «llista llarga», l'alcalde ha optat per passar a votació sense mencionar-los.\nLa Residència d'Horts de Miró acollirà un total de 56 avis i àvies | Google Maps\nLa residència d'Hort de Miró, set anys després\nSet anys després que s'inaugurés la residència d'Horts de Miró de Reus, finalment tindrà activitat. O almenys això és el que ha aprovat el plenari municipal, que ha donat suport al conveni que ha de permetre que l'Ajuntament i la Generalitat gestionin l'equipament de manera conjunta. «Ha sigut una feina laboriosa i de buscar quina podia ser la fórmula de gestió conjunta; finalment és aquest conveni a dues bandes», ha explicat Montserrat Vilella, regidora de Benestar Social.\nTot i que inicialment es van anunciar 24 places públiques i 5 de privades, el conveni acaba reflectint que seran 29 les places que ofereixi el cente. La tardança de la posada en marxa d'aquesta instal·lació ha generat crítiques al plenari. Sandra Guaita, regidora del PSC, ha clamat que «tenim una residència des de fa set anys i és buida; no sé si ens hem fet trampes al solitaris o ens hem anat posant trampes, però no estem contents». Ha recordat que hi ha 200 persones en llista d'espera per a una plaça.\nEl saló de plens durant la sessió de setembre | Jordi Olària Gras\nGuaita ha etzibat que «durant tot aquest temps, la regidora responsable ha estat la mateixa», referint-se a Montserrat Vilella, i ha reclamat «que no tardin set anys a obrir les següents 29 places» que faltaran perquè la residència quedi totalment plena. Ha afegit, també, que al responsabilitat de la situació és compartida.\nVilella ha respost que sí, que «no estarem contents del tot fins que la veiem oberta»; ha retret, però, que quan a Reus i a la Generalitat hi havia governs tripartits es va anunciar un conveni amb les places concertades que, realment, no existia.\nDurant la roda de premsa posterior al plenari, Montserrat Vilella ha exposat que, dels set anys que l'equipament ha estat en desús, els cinc primers ho va estar a causa de la manca de pressupost. Els dos últims, per l'aplicació de l'article 155, que va interrompre l'adjudicació de places. Quan va vèncer, «es va plantejar un conveni a tres bandes (Generalitat, Ajuntament i Fundació) el desembre del 2018».\nEls serveis d'Inspecció de la Generalitat, però, van trobar «que no s’ajustava a la llei d’adjudicació pública i vam haver de tornar a començar de zero». En tornar a començar, les 24 places públiques previstes, que es complementaven amb 5 de privades, van passar a ser 29 de públiques, el cost de les quals l'assumeix, íntegrament, la Generalitat.\nPDECat Reus PSC Reus tercera edat Ajuntament de Reus


Dilluns comença la campanya de vaccinació en massa, que inclourà un carnet de vaccinació\nEl president de la Generalitat Valenciana, Ximo Puig, ha deixat entreveure que la setmana vinent es podrien “flexibilitzar algunes” restriccions vigents al País Valencià. Així ho ha assegurat referint-se a l’efecte que les mesures estan tenint sobre el sector de l’hostaleria i la restauració. Ha dit que la decisió es prendrà en una reunió de la comissió interdepartamental de la Generalitat, “però que ningú no pensi en un canvi disruptiu perquè hem fet molts sacrificis tota la societat per a dilapidar-lo”.\nLa conferència de premsa de Puig era per a presentar la campanya de vaccinació massiva que comença dilluns i amb la que es preveu de poder administrar 4.000 dosis cada hora i mig milió a la setmana. Puig, ha visitat juntament amb la consellera de Sanitat, Ana Barceló, la Ciutat dels Arts i els Ciències de València que serà un dels quatre centres des d’on es vaccinarà la població. Els altres tres són l’Auditori de Castelló, la Ciutat de la Llum d’Alacant i l’IFA Arena d’Elx.\nAl costat d’aquests espais, hi haurà divuit punts més habilitats específicament per a això, als quals s’afegeixen 48 punts addicionals de proximitat al llarg de tot el territori. Aquests punts corresponen a 48 zones bàsiques de salut, amb els seus corresponents centres de salut i als quals se sumen els consultoris auxiliars dependents, cosa que permet evitar desplaçaments.\nNomés els 22 punts específics, que comptaran amb més de 1.000 professionals, de Salut asseguren que poden administrar més de 4.000 dosis cada hora. Aquesta estructura permetria inocular mig milió de dosi a la setmana.\nCarnet de vaccinació\nTambé des de dilluns, es començarà a lliurar un tríptic que inclou un carnet de vaccinació amb dades sobre el tipus d’immunització rebuda, la data o el nombre de dosis. El document, a més, serveix com a justificant de desplaçament a la vaccinació i incorpora recomanacions, com mantenir les mesures de precaució davant la covid després de la vaccinació. El carnet té un valor informatiu, per la qual cosa no es deu confondre amb el passaport que vol desenvolupar la Unió Europea.\nEl president de la Generalitat ha destacat que en les últimes tres setmanes s’han duplicat el nombre de vaccins administrats, passant de 640.000 dosis a 1,2 milions. “Ens agradaria anar més ràpidament, però el ritme depèn de l’arribada de les vacunes”, ha explicat.\nA més, Ximo Puig ha avançat que la setmana que està previst administrar més de 185.000 dosis. La gran majoria (68.000) són primeres dosis per a persones de 70 a 79 anys, un segment d’edat que també rebrà 55.000 segones dosis. Unes 16.000 vacunes es destinaran a segones dosis de majors de 80 anys i grans dependents i 40.000 al grup d’entre 60 i 65 anys.


Normativa del SOIB\nEn aquesta pàgina podeu trobar la normativa bàsica que regula la creació, la naturalesa, l’objecte i l’estructura del Servei d’Ocupació de les Illes Balears, així com totes les modificacions que li afecten.\nEl Servei d’Ocupació de les Illes Balears es va crear mitjançant la Llei 7/2000, de 15 de juny, i es desplega mitjançant el Decret 37/2015, de 22 de maig, pel qual s’aproven els Estatuts del Servei d’Ocupació de les Illes Balears, el qual ha estat modificat pel Decret 79/2015, de 4 de setembre (BOIB núm. 132, de 5 de setembre).\nEl SOIB és un organisme autònom de caire administratiu, de caràcter gratuït, d’accés universal, de participació tripartida i paritària dels agents socials i econòmics, que té com a finalitat planificar, gestionar i coordinar les polítiques actives d’ocupació, amb funcions concretes d’informació, orientació i intermediació en el mercat laboral, el foment de l’ocupació en tots els seus vessants i el desenvolupament de la formació professional per a l’ocupació. Està dotada de personalitat jurídica pròpia i plena capacitat d’obrar. En l’actualitat, per mitjà de la Llei 13/2014, de 29 de desembre, de pressuposts generals de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears per a l’any 2015, està adscrita a la conselleria competent en matèria de treball (actualment, la Conselleria de Treball, Comerç i Indústria).\nD’una altra banda, en aquesta pàgina també podeu trobar les bases reguladores de les subvencions en matèria de polítiques actives d’ocupació gestionades pel SOIB amb fons propis.\nDecret 51/2016, de 5 d'agost, pel qual es modifica el Decret 37/2015, de 22 de maig, d'aprovació dels Estatuts del Servei d'Ocupació de les Illes Balears pdf - 155Kb\nDecret 37/2016, de 8 de juliol, pel qual es modifica el Decret 37/2015, de 22 de maig, d'aprovació dels Estatuts del Servei d'Ocupació de les Illes Balears pdf - 182Kb\nDecret 79/2015, de 4 de setembre, pel qual es modifiquen els Estatuts del Servei d'Ocupació de les Illes Balears pdf - 172Kb\nDecret 37/2015, de 22 de maig, d'aprovació dels Estatuts del Servei d'Ocupació de les Illes Balears pdf - 225Kb\nDisposició final setena de la Llei 13/2014, de 29 de desembre, de pressuposts generals de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears per a l'any 2015 pdf - 903Kb\nLlei 7/2000, de 15 de juny, de creació del SOIB pdf - 14Kb\nOrdre de la consellera d'Educació, Cultura i Universitats, de 10 d'octubre de 2013, per la qual s'estableixen les bases reguladores de les subvencions en matèria de polítiques actives d'ocupació gestionades pel Servei d'Ocupació d pdf - 191Kb


Cau de Llunes: El vaixell avortista de l’ONG “Women on waves” realitza la seva primera campanya als Països Catalans\nEl vaixell avortista de l’ONG “Women on waves” realitza la seva primera campanya als Països Catalans\nDesprés de trenta anys, la lluita per la despenalització de l’avortament continua vigent.\nEl passat mes d'octubre el vaixell avortista 'Women on Waves' (WOW) va realitzar la seva primera campanya als Països Catalans, a 30 quilòmetres del port de València. El vaixell va endinsar-se fins arribar a aigües internacionals per practicar avortaments farmacològics amb pastilles Misoprostol. Allí pot proveir anticonceptius, informació, tallers i avortaments segurs i legals sense infringir la llei espanyola, ja que al vaixell hi preval la legislació holandesa.\nEn aquesta primera visita es van realitzar tres interrupcions a dones amb embarassos de menys de 6 setmanes i sis dies. Per efectuar la interrupció, la dona no necessitava l'autorització de cap professional mèdic, tan sols la seva voluntat.\nA l'Estat espanyol la Ley Orgànica española de Interrupción Voluntaria del Embarazo estableix que no es pot avortar sense consentiment mèdic. En relació a aquesta llei, la metge fundadora de WOW, Rebecca Gomperts, va comentar a una entrevista, realitzada per la revista Jo Dona el passat mes d'abril, és cert que una embarassada té l'opció de l'avortament, però sota una clàusula que diu que no té prou seny.\nEl vaixell, que ja ha visitat Portugal, Irlanda i Polònia, no té per objectiu assistir a un gran nombre de dones, sinó que es tracta d'una iniciativa simbòlica ja que, en paraules de Gomperts, el vaixell té tanta repercussió mediàtica que posa sobre la taula el debat sobre l'avortament. És per això que són les organitzacions locals qui conviden a WOW; hi treballen coordinadament per reivindicar l'avortament com un dret de la dona i defensar la necessitat de canviar les legislacions restrictives.\nEn el cas concret de l'Estat espanyol, les organitzacions feministes critiquen el PSOE perquè no estan representades a la comissió creada per a estudiar la reforma de la llei que regula l'avortament, i continuen reivindicant els mateixos punts que trenta anys enrere: la despenalització de l'avortament; la garantia de prestació normalitzada i àgil en la sanitat pública per tal de regular l'objecció de consciència; la cobertura d'una educació sexual i afectiva en tots els nivells de l'ensenyament, destinant més recursos públics per a la informació i la formació sexual; i un accés lliure i gratuït als diferents mètodes anticonceptius i a l'anticoncepció d'emergència. Més de trenta anys després de les fortes lluites que va dur a terme el moviment feminista arreu de l'Estat espanyol, en favor de la despenalització de l'avortament, aquesta reivindicació segueix en peu de guerra.\nFont: La Bicicleta: un vehicle de comunicació popular\nPublicat per Cau de Llunes a 22:44


Riberaonline: 10 anys després de la reobertura per l’incendi, l’hotel referent del Priorat emprèn la reforma més important de la seva història\n10 anys després de la reobertura per l’incendi, l’hotel referent del Priorat emprèn la reforma més important de la seva història\nAmb motiu del desè aniversari de la reobertura després de l'incendi, l'Hotel Hostal Sport de Falset està immers en la remodelació d'una part important de l'hotel destinat a allotjament a fi de guanyar nous espais i oferir més comoditat i modernitat als clients. L'hotel del Priorat mantindrà les 28 habitacions actuals però passarà a tenir 5 suits enlloc d'una. A més a més de la suite Mansarda, disposarà també de les suites Priorat i Montsant i de tres més que aviat rebran nom i que estaran situades a les plantes superiors de l'hotel.\nLes obres que van començar a l'octubre han finalitzat en una primera etapa pel pont de la Immaculada, durant el qual s'han estrenat 8 habitacions, totalment reformades. Les vuit inclouen una renovació complerta del bany, nou mobiliari i decoració. L'ampliació ha estat possible perquè la propietat disposava d'un pis particular al mateix edifici que ara incorpora a l'hotel, de manera que es manté el número d'habitacions però se n'amplien algunes d'elles.\nLa gerent de l'Hotel-Hostal Sport, Marta Domènech, explica que la reforma té per objectiu "renovar i posar al dia les instal·lacions de l'hotel, adaptar-les a les noves demandes dels clients, fer els espais d'allotjament més amplis, perquè ens adonem que el nostre és un establiment de parada i fonda, on no només s'hi ve a dormir, sinó a passar-hi dies, desconnectar, gaudir de cada racó, de les habitacions… I volem que siguin habitacions àmplies i que incorporin tots els serveis d'un establiment del segle XXI amb l'avantatge que està situat en un entorn natural i amb encant, com és el Priorat".\nDe cara al mes de maig, l'Hotel Hostal Sport completarà la reforma de les noves suites i al costat del jardí privat obrirà una piscina d'aigua combinada (calenta i freda), un espai wellness, amb vistes a l'exterior, que incorporarà també cintes de córrer i una bicicleta estàtica. "Volem que els turistes visitin el Priorat, coneguin els elaboradors, tastin els vins i la gastronomia, però que ho combinin amb un turisme responsable i sostenible; que el Priorat els alimenti cos i ànima, i pensem que les instal·lacions esportives i de wellness hi poden contribuir decididament", explica Marta Domènech.\nL'Hotel Hostal Sport és l'establiment amb més historia del Priorat. Obert el Nadal de 1923, no tanca cap dia de l'any i s'ha mantingut des dels inicis com un "restaurant amb habitacions" que té la voluntat d'esdevenir la casa de totes aquelles persones que el visiten.


INDEPENDENTS DE SILS ( IdS - MES - ISelva ) : AL TEU COSTAT!!!: de febrer 2012\nL'Ajuntament de Sils renova el conveni per quatre anys amb l'Agrupació Esportiva MICFootball segons el qual el municipi tornarà a ser seu del torneig de futbol base de la Mediterranean International Cup com en edicions anteriors. Aquest torneig es celebrarà des del dimecres al dissabte de Setmana Santa dels anys 2012, 2013, 2014, 2015.\nEl conveni que regularà la celebració del Torneig ha estat signat pels tres implicats -Ajuntament, Agrupació Esportiva MICFootball i Club de Futbol Sils- on cada part assumeix els següents compromisos:\nL’Ajuntament cedeix el terreny de joc així com les instal·lacions esportives de l'Estadi Municipal de Futbol per la celebració de partits classificatoris d'aquest torneig. També cedeix la publicitat estàtica del voltant del terreny de joc a l’organització i col·laborarà amb aquesta. per coordinar els serveis d'Ambulància, Policia Municipal i Mossos d'Esquadra. Per altra banda tindrà tracte preferencial per poder inscriure a la competició un o varis equips representatius de la població i podrà fer servir les imatges de presentació amb les personalitzats presents per a qualsevol comunicació o promoció relacionada amb el MIC\nEl Club de Futbol Sils es farà càrrec del servei de neteja dels vestidors i del camp, i aquesta entitat o col·laboradors tindrà l'explotació del serveis de bar durant aquestes dates.\nPer la seva banda l'organització es compromet a garantir la presència com a mínim d'un equip de renom internacional disputant partits a Sils.\nEl conveni també estableix que l'entrada pels partits que es disputin durant el MIC serà gratuïta.\nSegons l’alcalde, Martí Nogué, la signatura del nou conveni no representa cap despesa a les arques però per a la població és una promoció important a nivell nacional i internacional.\nPublicado por IDS los dimecres, de febrer 29, 2012\nEtiquetas: AJUNTAMENT SILS, ESPORTS, NOTICIES\nEl divendres 23 de febrer, TV3 va venir a visitar el SES de Sils per a aprofundir en el funcionament dels Grups de Serveis propis del Projecte en Valors, eix del projecte educatiu del Centre. Principalment volia veure el funcionament del Projecte: Informàtica al teu abast, on un alumnes de 4t d'ESO donen eines informàtiques bàsiques a veïns en situació d'atur. Aquest projecte s'ha pogut dur a terme gràcies a la col·laboració i bona connexió que existeix amb l'Ajuntament de Sils.\nEtiquetas: EDUCACIÓ, JOVENTUT, SES\nELS DIRECTORS D'INSTITUT ALERTEN QUE NO PODRAN PAGAR FACTURES\nLes direccions demanen a Ensenyament que revisi les partides destinades a pagar despeses de funcionament\nPILI TURON La situació econòmica dels instituts ja és "límit" i "fràgil", segons denuncia la Junta Central de Directors de Secundària, i n'hi haurà que no podran pagar factures degut a la reducció de l'assignació del Govern per a pagar despeses de funcionament: denuncien que gairebé un 50% aquest 2012 -tenint en compte la inflació-, que l'any passat ja va ser d'un 40% i l'anterior a voltant del 20%.\nPublicado por IDS los dimecres, de febrer 22, 2012\nEtiquetas: EDUCACIÓ, NOTICIES\n25 DE FEBRER: REUNIÓ INFORMATIVA AMB ELS VEÏNS DE VALLCANERA I LES COMES\nL' alcalde Martí Nogué convoca als veïns de les Urbanitzacions de Vallcanera i Les Comes a una reunió informativa per tal d'explicar les accions que s'han de seguir, segons el Departament del Medi Ambient i Biodiversitat, per tal d'erradicar l'atac biòtic que afecta a les zones de Pi Marítim existents al nostre municipi.\nAtès el potencial d'expansió que es pot produïr es requereix la ràpida intervenció conjunta tant del Consistori pel que fa a les zones verdes municipals com dels propietaris de les parcel·les afectades. Per aquest motiu es sol·licita l'assitència a la reunió informativa que tindrà lloc el proper dissabte 25 de febrer a les 12:00h al Local Social de Les Comes ja que aquesta urbanització és la zona més afectada.\nPublicado por IDS los divendres, de febrer 17, 2012\nEtiquetas: AJUNTAMENT SILS, LES COMES, MEDI AMBIENT, NOTICIES, VALLCANERA\nALUMNES DE L'INSTITUT DE SILS FORMARAN ATURATS.\nSILS E.BATLLE El municipi de Sils compta amb 492 aturats, segons dades del mes de gener presentades pel Departament d'Empresa i Ocupació. Davant d'això, des de l'Institut de Sils i l'Ajuntament han unit sinergies per crear una iniciativa pionera en formació: alumnes de quart d'ESO (Educació Secundària Obligatòria) del centre ensenyaran informàtica als aturats.\nLópez relata que aquesta iniciativa la cursaran els joves dels anomenats grups de Serveis de l'institut de Sils, que "estan encarats a fer treballs per a la comunitat i es va veure que hi havia aquesta mancança de cursos al poble".\nL'institut de Sils es caracteritza, com destaca la regidora d'Ensenyament, per ser un centre "innovador" en molts aspectes i mostra d'això és aquest projecte de voluntariat amb aturats. I anant més enrere en el temps hi ha el projecte Junts fem deures que s'està desenvolupant en aquest curs i que està promogut des de l'Àrea de Joventut de l'ajuntament i on participen també alumnes de quart d'ESO. L'activitat de voluntariat consisteix que un grup de sis joves ajuda dos grups d'alumnes del Cicle Superior de Primària durant dues hores setmanals en el moment de fer els deures sota la supervisió i assessorament d'un adult. Aquest projecte també ha tingut molt èxit, destaca Lòpez i de fet s'han ampliat els grups a causa de la demanda.\nPublicado por IDS los divendres, de febrer 10, 2012\nEtiquetas: EDUCACIÓ, JOVENTUT, NOTICIES\nSils convoca els joves a una taula de participació per a futures accions\nL'Ajuntament de Sils convoca els joves aquest divendres a la Taula de Participació Jove, a les set de la tarda al Centre Cívic. L'objectiu d'aquesta trobada és recollir l'opinió del jovent del municipi sobre les seves necessitats i informar sobre les actuacions que en matèria de joventut s'impulsen des de l'Ajuntament.\nEls resultats d'aquesta trobada quedaran reflectits en el proper Pla Local de Joventut i contribuiran a què les futures actuacions s'adaptin a la realitat juvenil del municipi.\nEn aquesta trobada també es preveu informar dels resultats del darrer Pla Local i dels seus projectes més destacats com el Projecte d'Habitatge, la Brigada Jove i el Servei d'Orientació Laboral.\nDes de l'Àrea de Joventut s'espera que el jovent hi assisteixi i doni la seva opinió\nPublicado por IDS los dimecres, de febrer 08, 2012\nLes obres per millorar l'accessibilitat a l'estació de Sils ja han començat i entre les construccions més destacades hi ha un pas soterrat entre andanes que posarà fi a la divisió del nucli de Sils. Aquest pas, reclamat pel municipi des de fa anys, estarà dotat d'ascensors per facilitar el moviment de persones amb discapacitat. Segons l'Administrador d'Infraestructures Ferroviàries (Adif), en el marc de les millores previstes a l'estació també s'elevarà l'alçada de les andanes, facilitant un accés més segur i còmode als diferents tipus de tren. El pressupost d'adjudicació d'aquests treballs ascendeix a 1,5 milions d'eurosL'estació de Sils, situada a la línia d'ample convencional Barcelona-Girona-Portbou, amb aquestes obres veurà augmentades "les prestacions i estàndards de seguretat, accessibilitat i comoditat als clients del ferrocarril", afirma l'Adif. Unes iniciatives que s'emmarquen en el conveni signat entre el Ministeri de Foment, Adif i la SEITT (Societat Estatal d'Infraestructures del Transport Terrestre) per fer actuacions de millora en la xarxa ferroviària de titularitat de l'Estat a Catalunya. Els treballs, que tenen un termini estimat d'execució de 11 mesos i han estat adjudicats a Corsán-Corviam.Pel que fa a detalls de les millores, el pas soterrat tindrà una amplada de quatre mentre i s'executarà mitjançant el procediment de "calaix clavat", consistent en la construcció de l'estructura de formigó en una zona annexa i el seu posterior trasllat amb mitjans mecànics fins a la seva ubicació definitiva sota les vies; un sistema que redueix considerablement les afeccions al servei i permet aprofitar la franja horària nocturna per a l'execució de la major part dels treballs, diu Adif. El nou pas tindrà a més d'escales fixes, dos ascensors per garantir el moviment de persones amb discapacitat. I a més, s'elevaran les dues andanes fins assolir una cota de 68 centímetres respecte a la cota de carril i també s'hi col·locarà un nou paviment i una franja podotàctil, destinada a persones amb discapacitat visual. I finalment, en aquesta zona de l'estació es preveu la instal·lació de marquesines per millorar el confort dels usuaris i es col·locarà un nova il·luminació. Els treballs es complementaran amb l'adequació de les instal·lacions ferroviàries a la nova configuració i l'execució de noves canalitzacions.\nPublicado por IDS los dimarts, de febrer 07, 2012\nEtiquetas: AJUNTAMENT SILS, NOTICIES, RENFE\nEl conjunt d'administracions van fer públics anuncis per contractes valorats en 204,4 milions, un 50% menys que el 2010\nGIRONA ORIOL PUIG L'elevat endeutament de les administracions públiques i la necessitat de retallar el dèficit s'ha deixat notar, i molt, en la inversió en obra pública. Segons dades de la patronal de grans constructores Seopan, a Girona es van licitar l'any passat obres per valor de 204,4 milions d'euros, cosa que suposa un descens del 50,3% respecte a les licitades el 2010 i la xifra més baixa de la sèrie històrica provincial que arrenca l'any 2000.Les retallades s'han deixat notar especialment en l'obra pública licitada per la Generalitat. Només 4,24 milions d'euros en 12 mesos, un 95,8% menys que un any abans. També ha baixat substancialment la licitació de l'administració local (ajuntaments, consells comarcals i Diputació), situant-se en 66,9 milions d'euros (-73,14%) la qual cosa representa el 65% del total licitat per totes les administracions a la demarcació, i més del doble que l'any anterior. També cal assenyalar que, bona part d'aquesta licitació correspon al desdoblament de la N-II en el tram Sils-Caldes, que s'ha tornat a licitar aquest any després que les constructores que havien d'executar l'obra fessin fallida. Licitat per 39 milions d'euros, l'obra va ser adjudicada just abans de les eleccions per 26,8 milions d'euros, però el nou govern ja ha advertit que les obres poden tardar a començar.Per tipologia d'obres, els contractes d'edificacions públiques (col·legis, hospitals i centres esportius, administratius, industrials, etc.) van disminuir un 84,03% l'any passat, fins als 37,2 milions, d'euros. Mentrestant, la licitació d'obra civil queia un 6,3%, fins als 167,2 milions d'euros.En el conjunt de l'Estat, la licitació d'obra de totes les administracions públiques es va elevar a 13.754,59 milions d'euros el 2011, gairebé la meitat (-47,5%) respecte a un any abans i l'import inversor més baix dels últims quinze anys, segons dades de la patronal de grans constructores Seopan.El pressupost licitat l'any passat constitueix a més una tercera part respecte al màxim històric de 46.401 milions d'euros que les administracions van destinar a obra pública el 2006.Així, la inversió en infraestructures i edificacions públiques va encadenar el 2011 el cinquè exercici consecutiu de descensos.La caiguda en l'obra pública es va veure llastada per la reducció de la licitació de comunitats autònomes i ajuntaments, afectats per les restriccions pressupostàries i els processos electorals. Aquesta disminució no va poder compensar-se amb l'increment del 18,5% que es van anotar les obres del Govern central, impulsat pel Ministeri de Foment, principal organisme inversor. Aquest Departament va elevar un 38,8% la licitació d'obres l'any passat, fins a 5.067 milions, si bé aquest import inclou el pressupost dels treballs que farà en col·laboració amb el capital privat. Amb tot, l'Executiu central va posar en marca el 47,2% (6.495,62) de les obres públiques promogudes l'any passat. Els ajuntaments i diputacions un 27% (3.688,07 milions d'euros) i les comunitats autònomes un altre 26% (3.570,89 milions d'euros).Menys hospitals i col·legisPer tipus d'obra, destaca que el 2011 només creix la inversió pública en projectes ferroviaris. En la banda oposada, sobresurt la caiguda en la promoció d'equipaments públics com col·legis, hospitals i centres esportius. En concret, la licitació d'obres de col·legis i hospitals es va enfonsar un 64,71% el 2011, tenint en compte que les diferents administracions van invertir en aquest tipus d'edificis 1.148,13 milions d'euros, respecte dels 3.253,8 milions d'un any abans. En canvi, la inversió en ferrocarril va sumar 3.668,12 milions d'euros, un 19,4% més que el 2010, mentre que la destinada a carreteres es va reduir un 29,2%, fins a 2.156 milions d'euros, els projectes hidràulics van disminuir un 53% (1.422,62 milions) i els ?mediambientals un 78,2% (193,04 milions).\nPublicado por IDS los diumenge, de febrer 05, 2012\nSegons les darreres declaracions del Conseller d'Interior, el Sr. Felip Puig, les escoles romandran obertes; aquesta decisió anul·la el protocol del neuscat activat avui al migdia. Per tant, els Centres Educatius romandran oberts amb serveis mínims. Es manté la decisió, però, que el transport escolar no funcioni.\nAtès les darreres prediccions, el Consell Comarcal ha decidit avançar el transport escolar a les 13:45h per tal de recollir els alumnes que es queden al servei de menjador un cop hagin dinat. L'Ajuntament de Sils, seguint el protocol, i en coordinació amb els diferents equips directius, (incloent la Llar d'Infants) ha activat la mesura cautelar de tancar les escoles durant la tarda d'avui dijous; quedant a l'espera de noves informacions per fer extensiu, si calgués, el tancament al dia de demà. Segons acord amb els diferents equips directius, en previsió de possibles caigudes a les línies de telèfon, quedarà reflectit a la pàgina dels centres educatius si aquest romandrà obert o tancat demà divendres.


Ajuntament de Sant Vicenç de Montalt - Tornen a baixar les xifres d'atur a Sant Vicenç\nTornen a baixar les xifres d'atur a Sant Vicenç\nEn el darrer mes, 7 persones han abandonat la llista de demandants d'ocupació\nQuant a taxa d’atur respecte a la resta de municipis de la comarca, Sant Vicenç de Montalt puja una posició i se situa en cinquè lloc entre les taxes més baixes.\nEl mes de juny ha sumat una nova baixada de l'atur a Sant Vicenç de Montalt. Un total de 7 persones han abandonat la llista de demandants d'ocupació. Les dades del darrer mes deixen el municipi amb una taxa d'atur del 8.06% i 184 persones inscrites a les oficines d'ocupació com a demandants de feina. La baixada respecte al mes anterior ha estat del 3,66%, un percentatge que s'eleva fins el 15,21% en la comparativa interanual.\nLa taxa d’atur municipal (8,06%), tal i com ve passant habitualment, està per sota de la comarcal (11,62%), la provincial (10,39%) i la de Catalunya (10,41%).\nSegons les dades elaborades per l'Observatori de Desenvolupament Local del Maresme, la comarca compta amb 23.442 persones aturades, 989 menys que el mes anterior. En termes percentuals, la disminució de l'atur ha estat del 4,05% i se n'han beneficiat tots els sectors econòmics, tots els grups d'edat i els dos sexes, si bé com ja és habitual, el descens ha tingut major incidència entre el col•lectiu masculí (5,83%) que entre el femení (2,74%). De fet, l'atur maresmenc està força feminitzat. Del total de persones inscrites com a demandants de feina el 58,41% són dones.


Activada l'alerta del Pla PROCICAT per forts vents a partir de demà a cotes altes del Pirineu - FÒRUM.ad\nActivada l’alerta del Pla PROCICAT per forts vents a partir de demà a cotes altes del Pirineu\nOn: 26/12/14 22:22\nProtecció Civil de la Generalitat (DGPC) ha activat en ALERTA el Pla de Protecció Civil de Catalunya PROCICAT, d’acord amb les darreres previsions del Servei Meteorològic de Catalunya (SMC), que indiquen que a partir de demà dissabte al matí bufarà vent fort a les cotes altes del Pirineu i Prepirineu occidental. A partir de la tarda i durant tota la nit, el vent s’anirà reforçant guanyant intensitat i extensió, afectant tot el Pirineu i les comarques de la meitat oest de Catalunya, especialment a les cotes mitjanes de les Terres de l’Ebre, interior de Tarragona i oest de la Catalunya Central. Destaquen les zones de l’Anoia i el Penedès com les de major risc.\nA més d’aquestes zones de risc, durant la nit de dissabte a diumenge Protecció Civil de la Generalitat destaca com a zones d’especial seguiment degut a la vulnerabilitat del territori davant els efectes del vent les comarques del Segrià, Garrigues, Urgell, Segarra, Anoia, Bages, Alt i Baix Penedès, Conca de Barberà, Garrotxa i a les comarques del sud de Barcelona, a les cotes més altes del Baix Llobregat i Garraf.\nSegons la previsió de l’SMC, els forts vents de component nord podrien provocar ratxes màximes superiors a 90 km/h i properes als 125 km/h a les cotes altes del Pirineu, Prepirineu i a les Terres de l’Ebre. A les cotes mitjanes (entorn els 700 metres) del Prelitoral de Tarragona i l’oest de la Catalunya Central les ratxes es podrien aproximar als 90 km/h puntualment.\nEl vent bufarà de component nord i es preveu que les ratxes més fortes s’assoleixin a les cotes més elevades on es podrà produir el fenomen del torb per la neu que pot caure.\nProtecció Civil de la Generalitat ha comunicat als municipis que cal que reforcin la seguretat dels esdeveniments públics a l’aire lliure i condicionar-los a que es puguin realitzar de forma segura respecte la possible afectació pel vent en cada moment, així com tancar les zones de jardins o parcs urbans que puguin representar un risc per ventades, caiguda d’arbres o branques.\nS’ha demanat també que es reforci l’ancoratge del mobiliari urbà que es pugui desprendre amb el vent i en especial de la decoració nadalenca a l’exterior (il·luminació sobre tot) i qualsevol element penjat o en alçada.\nCal que la població reculli i lligui de forma segura tendals, i elements inestables a terrasses i balcons, especialment la decoració nadalenca, que pot precipitar-se.\nTambé cal limitar els desplaçaments a les zones on bufi més fort i condicionar-los sempre a les condicions meteorològiques.\nÈs altament recomanable que les travesses de muntanya o activitats en cotes mitjanes o altes es posposin a les zones abans indicades durant el període d’afectació. En les activitats i treballs en alçada caldrà també reforçar la seguretat.\nLa resta d’activitats, sobretot en zona urbana, requeriran fer un especial seguiment en el moment de màxima intensitat del vent per detectar els elements que es puguin desprendre amb risc d’impacte. Caldrà evitar situar-se a prop d’elements inestables o que puguin caure (murs, tancaments, bastides que es moguin o altres similars) durant la major afectació del vent.\nEn quant a la neu, la previsió del SMC indica una nevada important a les comarques de la vessant nord, Val d’Aran, Alta Ribagorça i Pallars Sobirà, motiu pel qual Protecció Civil a emès una prealerta del pla NEUCAT per demà dissabte i fins al diumenge inclòs. La combinació de la neu amb el vent a cotes altes és especialment perillós pel fenomen del torb.\nPrevious Post: Els eixos comercials, plens el dia de Sant Esteve\nNext Post: Darrer crit d’esperança enmig del camí


Club Orientació Berguedà: d’abril 2012\nVols viure una nova aventura en un indret desconegut?\nJa està a punt la primera edició del CATRAID Berguedà, organitzat pel Club Orientació Berguedà i el Centre Alpí de Gironella.\nUna nova aventura amb tres categories adaptades a tots els nivells.\nPublicat per Berguedà-O a 19:32 Cap comentari:\nCampionats d'Espanya 2012\nEl passat cap de setmana es van disputar a Plàsència (Extremadura) els Campionats d'Epanya d'Orientació, en uns terrenys excepcionals i tecnics.\n10 corredors del COB van participar en aquests CEO en diferents categories: Laura Alarcón a D16, Laura Serra i Mariona Casas a D21A, Pau Llorens a H18, Pau Curriu i Aleix Canudas a H21A, Ramon Aubets i Jaume Alarcón a H40, i Dani Castellà i Lleí Viles a H21E.\nResultats individuals a destacar:\n- Pau Llorens (H18) 5è en la cursa de Llarga Distància i 2on en la de Mitja Distància\n- Laura Serra (D21A) 4a en la cursa de Mitja Distància\nPel que fa a les cursa per Relleus, l'equip format per Pau Acedo (GO-Xtrem), Eduard Solé (UE Vic) i Pau Llorens va quedar subcampió en la categoria Junior Masculí; per la seva banda, l'equip format per Narcis Pou (Aligots), Oriol Andreu (UE Vic) i Lleí Viles va quedar en 5a posició en la categoria Sénior Masculí.\nCatalans al CEO (foto Aligots)\nPer autonomies, Catalunya va tornar a ser la vencedora, per davant de la C. Valenciana i Andalusia. Felicitats a tots els que ho han fet possible!\nPublicat per Berguedà-O a 17:13 Cap comentari:\nEls cartògrafs ja treballen a Malanyeu\nEls cartògrafs russos Serguei Simakin i Alexei Zuev han estat la segona quinzena de març i aquesta primera d'abril a Malanyeu fent el treball de camp del què serà el mapa d'orientació pels Campionats de Catalunya d'orientació per Relleus, que organitzarà el COB el proper 11 de novembre.\nDel terreny diuen els cartògrafs que els agrada molt, però no es pensaven que els portés tanta feina. Les corbes de nivell s'han de treballar molt per a reflectir la gran variabilitat i formes del terreny. Vista una part del treball de camp, es pot intuïr que en el mapa hi haurà una gran quantitat de roques, tallats i altres elements que faran d'aquest mapa una delícia pels més exigents.\nPodeu veure fotos del terreny al següent enllaç\nPublicat per Berguedà-O a 20:08 Cap comentari:


Equip Editorial, Author at 11Onze Comunitat Fintech\nSegons Greenpeace, el canvi climàtic és el mal del nostre temps i les seves conseqüències poden ser devastadores si no reduïm dràsticament la dependència dels combustibles fòssils i de les emissions de gasos d’efecte hivernacle. Per això neixen els mercats de carboni.\nEls efectes del canvi climàtic ja són ben perceptibles. La temperatura mitjana mundial ha augmentat 1,1 graus centígrads des de l’època preindustrial. Segons l’Organització Meteorològica Mundial (OMM), el període entre el 2015 i el 2019 ha estat el quinquenni més càlid registrat fins ara. I el nivell del mar ha pujat cinc mil·límetres l’any entre el 2014 i el 2019. Per a fer-hi front, s’han creat els anomenats mercats de carboni, que permeten limitar i controlar les emissions de gasos d’efecte hivernacle a l’atmosfera en forma de diòxid de carboni.\nEls mercats de carboni tenen com a objectiu que puguem reduir les emissions amb el mínim cost possible. Aquells que poden emprendre accions mediambientals, a un cost no molt alt, les desenvolupen. Però ho fan a canvi que aquells que tenen més dificultats per a engegar-les comprin els anomenats bons de carboni, i ajudin a finançar aquests projectes sostenibles. Mitjançant aquest intercanvi, s’aconsegueix un sistema d’emissions més eficient.\nAixí doncs, els mercats de carboni es basen en la venda o adquisició dels anomenats bons de carboni o certificats de reducció d’emissió de gasos d’efecte hivernacle. Aquests bons són documents que capaciten el seu propietari a emetre una determinada quantitat de diòxid de carboni i de gasos d’efecte hivernacle.\nÉs a dir, si tens un nombre determinat de bons, tens dret a emetre una quantitat determinada de gasos d’efecte hivernacle anualment. En general, cadascun d’aquests bons equival a una tona de diòxid de carboni, tot i que, segons el tipus de gas d’efecte hivernacle, es pot estipular una quantitat o una altra.\nL'agent 11Onze Coral Santacruz ens explica què és la petjada de carboni.\nD’obligat compliment per als països rics\nEl mercat de bons de carboni funciona de manera similar a altres mercats en els quals es té un comprador i un venedor. D’una banda, el comprador està obligat a garantir que pagarà per una determinada quantitat de bons de carboni. D’altra banda, el vendedor ha de garantir que desenvoluparà prou accions mediambientals, com ara reforestacions o gestions forestals sostenibles, per avalar la quantitat de bons de carboni que ha adquirit el comprador.\nExisteixen, en general, dos tipus principals de mercats de carboni. Un dels mercats és el d’obligat compliment, els membres del qual són països rics. Aquests països tenen un límit en la quantitat d’emissions de diòxid de carboni que poden emetre a l’atmosfera, gràcies als compromisos internacionals del conveni marc sobre el canvi climàtic del Protocol de Kyoto.\nQuan aquests països sobrepassen aquest límit, han de comprar bons de carboni als països que sí que duen a terme accions a favor de la sostenibilitat i de forma acreditada, per comprovar que estan reduint les emissions que el primer grup de països encara no ha deixat d’emetre.\nUn compromís signat amb bons\nLa segona mena de mercats de carboni són els de tipus voluntari. En aquests mercats hi participen països en vies de desenvolupament, però també federacions, organitzacions socials, empreses o consultors, i els seus acords han de ser comercials o civils. Els actors d’aquest mercat estan compromesos amb la lluita contra el canvi climàtic, per a la protecció dels boscos del nostre planeta, i volen assumir un paper de lideratge en el sector empresarial.\nAl capdavall, les empreses i les organitzacions compren bons de carboni perquè volen que la seva contribució al medi ambient sigui reconeguda. També busquen comunicar entre els seus grups d’interès les accions que estan emprenent per a compensar les seves emissions anuals de gasos d’efecte hivernacle. Igualment és responsabilitat dels usuaris i clients escollir empreses mediambientalment responsables. Encara som a temps de frenar el canvi climàtic.\nBons verds, una inversió mediambiental\nL’emissió de bons verds, orientats a finançar projectes\nDavant de desastres naturals (o pandèmics) la societat es veu\nVols saber quines són les últimes tendències en economia digital? Cada dijous al matí dedicarem una estona a parlar del món fintech amb una secció especial al magazine radiofònic de La Xarxa.\nLa banca digital substituirà la banca tradicional? Quin és l’origen de la banca comunitària i què la distingeix de la resta? Aquestes i altres preguntes les resolen la CMO d’11Onze Gemma Vallet i Càrol Rafales, market intelligence manager, en la seva intervenció a ‘La Plaça’, una col·laboració especial d’11Onze per al programa ‘Territori 17’ de La Xarxa.\nEl programa radiofònic ‘Territori 17’ és el magazine matinal de referència del Vallès Oriental, el Moianès, Osona i el Ripollès. ‘Territori 17’, produït per El9FM, Ràdio Televisió Cardedeu, La Veu de Sant Joan i Ona Codinenca, combina les notícies d’actualitat amb la tertúlia i altres seccions, com les de cuina, llibres, esports, educació, emprenedoria i la que ara estrena 11Onze. Tots els capítols s’aniran publicant també a 11Onze Podcast. Escolta’ns!\nEls mitjans especialitzats en fintech i nova banca segueixen\nLa premsa fa ressò\nEls mitjans internacionals, sobretot els que cobreixen la informació de fintechs i nova\nNo t’hem de convèncer\nDigital Banking o banca digital és un terme que es refereix a la digitalització de totes les\nEstà clar que les compres en línia estan cada cop més esteses entre tots nosaltres.\nEl preu de la llum i del gas està batent rècords. La gasolina i el carbó són cada vegada més cars. I tot plegat es tradueix en una manca de distribució de matèries primeres. Si ve un hivern fred, els experts avisen d’una crisi energètica sense precedents.\nQuè està passant amb l’energia del món? Dia sí dia també, es parla dels increments en la factura de la llum, de les gasolineres en precari del Regne Unit, de les lleixes buides dels supermercats i del conflicte del gas. Repassem els motius que fan pensar als economistes que ens encaminem cap a una recessió que podria durar fins ben entrat el 2022.\nEstem a la mercè del canvi climàtic. Els fenòmens meteorològics són cada vegada més extrems i els climatòlegs temen que, després d’un estiu sec marcat pels aiguats torrencials que han impedit omplir els pantans europeus, vingui un hivern fred. Ho avisen pocs dies abans que se celebri la trobada del G-20 a Roma, on els líders mundials no només hauran d’afrontar la sortida de la crisi pandèmica, amb una indústria que esperava tornar al ple rendiment, sinó també com fer una transició cap a les energies renovables que no faci trontollar l’economia mundial.\nLa realitat és que, si les temperatures baixen massa, podria no haver-hi prou recursos per a escalfar-se, perquè les reserves de gas estan molt baixes. Europa, per exemple, encara la tardor amb els magatzems més desproveïts de l’última dècada, amb una capacitat del 75%, quan abans de la pandèmia de la Covid-19 no baixaven del 90%. I el mateix passa a Àsia o als Estats Units.\nL’especulació geopolítica del gas\nEl gas fa temps que és un maldecap per a Europa. Mentre que el centre-nord es proveeix amb el gas de Rússia, l’Estat espanyol, Portugal o Itàlia es proveeixen amb el gas d’Algèria. Malgrat que Moscou ha assegurat que seguirà proporcionant gas als seus clients, el temor que no ho faci per motius geopolítics ha disparat un 500% el preu el 2020.\nA més, el gasoducte Nord Stream 2 que uneix Rússia i Alemanya, la gran promesa de l’excancellera Angela Merkel, té una segona fase de la construcció per a validar, i tot apunta que encara tardarà mesos a funcionar. Així i tot, només cobreix la meitat de les necessitats d’Europa. En aquest context, historiadors de tendència conservadora i neoliberal com Karl Schögel lamenten que Europa no hagi calibrat prou bé les conseqüències que té dependre de Rússia.\nPer a afegir més tensió al mercat, el Marroc ha anunciat que, després de 25 anys, a finals d’octubre tallarà el gasoducte que proveeix l’Estat espanyol i Portugal, per la ruptura de les relacions amb Espanya. El govern de Pedro Sánchez ja està buscant solucions i negocia amb Itàlia, però encara no ha resolt l’embolic. Tant és així que ha proposat a la Unió Europea un front comú: comprar el gas de forma conjunta.\nEls socis europeus comencen a veure amb bons ulls la proposta de Sánchez, perquè les alternatives són molt pitjors: sobre la taula hi ha la reactivació de l’energia nuclear, la compra de gas liquat en vaixells o portar el gas a través d’Ucraïna, però la distribució s’ha frenat també per motius geopolítics. Així les coses, les empreses elèctriques, com ha passat a l’Estat espanyol, aprofiten la situació, entre altres motius, per a fer oligopoli i batre rècords amb el preu de la llum.\nL'agent 11Onze Elisabet Porqueras ens explica la normativa i els avantatges de l'energia solar.\nLa gasolina, disparada; el carbó, sota mínims\nPer si no n’hi havia poc, a la crisi del gas i l’especulació de les elèctriques, s’hi sumen dos factors més: l’oportunisme dels grans magnats del petroli i una descarbonització feta a mitges. D’una banda, ara que l’economia desperta, per fi, de la letargia de la pandèmia, la gran organització del sector petrolier, l’OPEP, ha provocat un increment desmesurat del valor de l’or negre com no s’havia vist des del 2014. El preu de la gasolina s’ha incrementat un 20,6% des de l’inici del 2021 i el gasoil, un 23,09%. A més, els experts creuen que el preu del cru seguirà pujant durant tot l’hivern.\nPer altra banda, Xina ha començat a acaparar tot el carbó disponible al món. El país asiàtic no vol deixar de créixer per sobre de la resta, malgrat que té en marxa un pla de descarbonització que ha deixat les reserves tan buides com no les tenia des del 2017. Per això, està disposada a comprar carbó a qualsevol preu, i el seu valor s’ha disparat. Fa anys que les empreses energètiques lluiten per trobar nous recursos davant l’abandonament progressiu del carbó per motius mediambientals, però no s’ha invertit prou de pressa per a compensar-ho.\nL’energia neta, una transició a mitges\nDe fet, gran part del problema amb l’energia, avisen els experts, s’explica perquè el món globalitzat ha fet una transició cap a les energies renovables a mitges i amb una mala previsió. Per això, molts economistes consideren que aquestes crisis energètiques globals poden ser força habituals durant la pròxima dècada, fins que la descarbonització no sigui una realitat.\nOrganismes internacionals, com la Internacional Energy Agency (IEA), neguen la relació entre una cosa i l’altra, però els experts consideren que, per exemple, la Unió Europea no ha tingut prou present que, ara per ara, el 80% del consum primari d’energia procedeix encara dels combustibles fòssils, i que l’energia de les renovables no es pot emmagatzemar, de moment.\nL’efecte dòmino: la temuda inflació\nPer tot plegat, l’efecte cadena no s’ha fet esperar. El preu de l’alumini, el zinc o el coure arribarà a màxims històrics aquest octubre, perquè els metalls s’extreuen en fàbriques i foneries que estan a mig gas per culpa de la crisi energètica. El mateix passa amb la fabricació de ceràmica, vidre o ciment, que pot afectar principalment al sector de la construcció.\nAl seu torn, les cadenes de subministraments es troben restringides per la pressió alcista del preu de la gasolina, més enllà de la falta de transportistes que assola el Regne Unit a causa del Brexit. Una cosa rere l’altra frena la producció i, en conseqüència, apugen els preus de totes les matèries primeres. La temuda inflació amenaça les optimistes perspectives de creixement després de la pandèmia. I la resposta, com sempre, exigeix construir un món comú. N’estarem a l’altura?\nÉs possible que un cotxe no només no contamini, sinó que\nLes propietats del suro, un producte 100% natural, el converteixen en una alternativa en sectors altament contaminants com la indústria de la construcció. L’economia circular del tap de suro pot tenir un impacte mediambiental decisiu.\nLa lluita per la sostenibilitat i el medi ambient reclama reduir l’ús del carbó, una acció imprescindible si es vol frenar el canvi climàtic, però que potser no és prou. Iniciatives com Recork van més enllà: consideren que no només s’ha de reduir l’ús del carbó a zero, sinó que ha d’estar en números negatius. Això significa que no s’emet diòxid de carboni, perquè se’n reté més del que se n’emet.\nI això és justament el que permet treballar amb el suro, un material que ha guanyat importància els darrers anys gràcies al seu baix impacte mediambiental. A més, es pot fer servir de tantes maneres i en sectors tan diferents, que el suro comença a ser un material imprescindible per al desenvolupament sostenible i l’anomenada l’economia circular.\nUn material amb mil utilitats\nEl suro s’extreu de l’escorça de l’alzina surera, un arbre d’origen mediterrani. Al capdavall, el suro no són més que les cèl·lules mortes que l’alzina secreta per a crear l’escorça, i que aïllen i protegeixen l’arbre dels agents exteriors. Un cop extret el suro, no perd qualitats: és impermeable, aïllant, resistent, lleuger, elàstic i, fins i tot, actua com a repel·lent natural per a insectes. A més, l’alzina regenera la seva escorça, motiu pel qual l’extracció del suro no malmet l’arbre.\nAquestes propietats fan del suro un material perfecte per a la construcció, que és un dels sectors més contaminants. Les seves aplicacions són diverses, però en destaca la seva funció aïllant, tant tèrmica com acústica. A més, el suro s’acostuma a barrejar amb formigó per a reduir el pes de la mescla o per a donar més resistència als parquets. També serveix per a l’elaboració de fusta conglomerada. En funció del tractament que se’n fa, fins i tot es pot crear llana de suro o paper de suro. Totes aquests usos fan que el suro sigui el principal aliat de l’anomenada arquitectura bioclimàtica.\nL'agent 11Onze Sergi Colell ens explica què és l'economia circular.\nLa vida eterna de l’economia circular\nA Catalunya, la indústria surera té un pes remarcable, tot i que sovint passa desapercebuda. El 1991 va néixer l’Institut Català del Suro (ICSuro), una fundació privada sense ànim de lucre i de caràcter científic. L’institut vol posar en valor el sector surerer, des de la gestió dels boscos fins a l’elaboració del producte final. Alhora, fa èmfasi en la recerca. El 2020 el sector va arribar a produir més de 7.000 tones de suro.\nLa importància del suro és clara. Ara, la qüestió és com pot fer-ne una bona gestió per a permetre un bon abastiment. Cal tenir en compte que d’una alzina se’n pot extreure suro cada vuit o nou anys, tot i que a Catalunya el creixement és més lent, fins a 14 anys, la qual cosa permet produir suro de més qualitat i menys porós. Això en limita el seu subministrament, i aquí és on guanya pes l’economia circular, que pretén donar noves vides al suro. Reciclar el material, sense que perdi les propietats, pot fer que el suro assoleixi gairebé la vida eterna.\nLes millors apps de recommerce\nEt presentem un recull de diferents apps per vendre o\nPurgatori 2017 de la DO Costers del Segre és proclamat Millor Vi\nLes idees innovadores són vitals per a fer evolucionar l’economia d’un país. També són essencials per al naixement d’empreses emergents, però obtenir diners per a desenvolupar-les no sempre és fàcil per als emprenedors. Per això, us donem tres consells per engegar.\nQuan pensem a muntar un negoci, el primer que se’ns passa pel cap és que hem de demanar diners a una entitat financera. Tanmateix, que ens concedeixin el finançament necessari per a iniciar un negoci des de zero és tot un embolic. Ens poden dir que ens falten garanties per retornar el préstec o el crèdit que hàgim demanat i, a més, ens reclamaran un projecte ben elaborat i un estudi de mercat que defensi la nostra viabilitat.\nSi parlem de finançament per a empreses, potser pensem en les línies ICO, impulsades per l’Estat, però aplicades per les entitats financeres, que compten amb un límit de fons a concedir. Un cop s’acaben els diners que ens han assignats per a un període concret, ja no ens podran donar més préstecs. A més, aquest tipus d’ajudes no estan destinades específicament per a emprenedors.\nPrimer consell: busca programes per a emprendre\nAl sector públic, conscient de les dificultats que es troben les empreses emergents, ja fa uns anys que s’han posat en marxa diferents programes d’ajuts i subvencions per als que volen iniciar-se en el món empresarial. Aquests ajuts fan èmfasi en col·lectius amb més vulnerabilitat o que tenen més impediments per a assolir els seus objectius, com són les dones i els joves.\nCom tot tràmit que impliqui l’administració pública, pot ser llarg i complicat intentar optar a aquests programes que ens ajuden a engegar el nostre negoci, però, si tenim molt clar el projecte, hem de buscar el finançament que necessitem per tots els mitjans disponibles. Actualment, hi ha subvencions de tota mena. Així que només ens haurem d’entretenir a buscar si n’hi ha alguna que ens escaigui.\nSegon consell: desbrossa el gra de la palla i demana ajuda\nDesbrossar el gra de la palla d’aquestes ajudes, però, pot ser un exercici complex, perquè les nostres idees no sempre es poden encasellar en les classificacions preestablertes, però segur que alguna s’hi acosta prou al que imaginem i podrem presentar-hi el nostre projecte. En qualsevol cas, a les administracions existeixen serveis d’assessorament, com Barcelona Activa o Creacció, que tenen un programa específic d’emprenedoria, tot i que només es tracta d’acompanyament.\nHem de tenir en compte que hi ha programes de subvencions que seleccionen els projectes per concurrència competitiva, com el programa INNOTEC, que cofinança projectes de recerca i desenvolupament (R+D) fins al 70%. N’hi ha d’altres que simplement ens ajuden en temes fiscals, per a reduir costos. Poden ser de gran utilitat, tot i que pagar menys impostos probablement no ens ajudarà a posar en marxa el projecte que tenim al cap. L’important és que existeix un ampli ventall d’opcions, especialment si els nostres camps són la innovació i la millora del medi ambient.\nPer altra banda, la Unió Europea també ha creat programes com l’EU Recovery Plan, dins del qual trobem els fons europeus per a la transformació digital i ecològica, i, més concretament, un instrument excepcional per a finançar la reactivació europea després de la pandèmia. És l’anomenat Next Generation EU, dotat amb 750.000 milions d’euros, i repartits en diferents convocatòries que inclouen objectius més específics, com ara l’emprenedoria femenina.\nPerquè les dones emprenen gairebé el 50% de les iniciatives de l’Estat, segons es desprèn de l’informe GEM España 2018-2019, en què es reflecteix que la taxa d’activitat emprenedora femenina no ha deixat de créixer, escurçant així la bretxa de gènere. Per aquest motiu, podem trobar plans d’ajut i incentius exclusivament per a elles, com el d’Emprenedores Digitals.\nTercer consell: la clau està en la perseverança\nDins aquest complex món del finançament per a startups, fins i tot hi ha iniciatives com els Esmorzars de Finançament, impulsats per l’Agència per la Competitivitat de l’Empresa (ACCIÓ), que tenen com a objectiu posar en contacte els emprenedors amb els possibles inversors, els anomenats “àngels inversors”.\nPer a posar en marxa un negoci, una idea revolucionària, sempre ha estat necessari tenir un mecenes que cregui en el projecte, tant o més que nosaltres mateixos. Però si encara no ha aparegut, no ens podem donar per vençuts. Recorda: si els inventors més coneguts de la història de la humanitat no haguessin perseverat, no hauríem assolit els avenços i les fites que hem assolit col·lectivament. Com va dir el famós il·lustrador Walt Disney: “Tots els somnis poden fer-se realitat, si tenim el coratge de perseguir-los”.\nSistemes de control formal\nBuscar finançament ja no és sinònim d’anar al banc.\nCom es repartiran els fons d’ajuda europeus\nSi alguna cosa ha provocat la pandèmia de la Covid-19, és fer


Alexandre de Riquer i Inglada (Calaf, 1856 – Palma de Mallorca, 1920) és un bon representant del modernisme simbolista que aparegué amb força a Catalunya a final del segle XIX. Es formà a l’Escola Llotja de Barcelona, tot completant els seus estudis amb estades a Roma, París i Londres. Fou precisament a Anglaterra on es deixà influenciar pel japonisme i els prerafaelites, així com pel moviment de les Arts and Crafts. Durant aquest viatge a Londres, l’any 1900, també hi descobrí l’exlibrisme, aleshores en voga arreu d’Europa. Un cop retornat a Catalunya publicà diversos articles reivindicant l’interès artístic dels ex-libris i també de la necessitat de recuperar la tècnica de l’aiguafort. Riquer va tenir un paper important en la introducció de l’exlibrisme. No només per tractar-se d’un dels primers artistes en promoure aquesta disciplina. També fou un dels renovadors del gènere i mestre d’alguns dels grans exlibristes i conreadors de l’aiguafort de generacions posteriors: Triadó, Renart, Galí, Diéguez i Sert.\nTant és així que, l’any 1903, publicà el llibre Ex-libris Riquer, on s’hi recollien les seves creacions principals en aquest gènere. La majoria dels seus ex-libris es caracteritzen per un idealisme poètic molt propi de les seves obres a partir de la dècada de 1890. Acostuma a treballar amb tintes planes, amb dibuixos de línia neta, exceptuant quan treballa a l’aiguafort i utilitzant un cànon estilitzat. Entre les seves publicacions més rellevants, a part de les col·laboracions com a il·lustrador en diaris i revistes, cal destacar la seva intervenció en alguns volums de la Biblioteca Arte y Letras, així com els escrits i dissenyats per ell mateix: Quan jo era noi (1897), Crisantemes (1898)i Anyoranses (1902).\nEls ex-libris d’Alexandre de Riquer, seguint el criteri proposat per Eliseu Trenc, es classifiquen en cinc tipologies: la primera està formada pels protagonitzats per una figura femenina al·legòrica en primer pla sobre un fons d’arbres i un riu. En són bon exemple els de Rafel Patxot i Joan Llongueras. La segona és la d’ex-libris com el de Manuel de Montoliu i Eudald Thomas. Són circulars o ovalats i hi acostuma a haver un element figuratiu al centre. Al seu voltant s’hi dibuixen elements florals. La tercera tipologia, representada pels ex-libris d’Emili Cabot i Raimon Casellas, és de format rectangular, sense elements decoratius i amb figures femenines o rostres. El quart grup, amb mostres com l’ex-libris de Rita Benapres o Miquel Utrillo, es caracteritzen per tot el contrari: són sobris, amb pocs elements florals i estampats amb dues o tres tintes. Finalment trobem els ex-libris realitzats normalment a l’aiguafort i de majors dimensions que l’habitual. Acostumen a estar formats per un medalló ovalat central amb una al·legoria envoltat de nimfes. Són els darrers ex-libris realitzats per Alexandre de Riquer.\nEx-libris d’Eduard Marquina\nPloma-1, dues tintes (P 1 b), 14’5 x 8’6 cm. (Dibuix sense lletres: 10 x 7’7 cm)\nSignat i datat: A. De Riquer / 1902 (costat dret)\nInscripcions: in ciò non penetra / lo sguardo uman\nBibl. YEBRA, cat. 70, p. 150.


Xampú per gossos 120g | El Rebost\nInici / Botiga / Llar / Mascotes / Xampú per gossos 120g\nXampú per gossos 120g\nSabó i xampú sòlid ideal per a la cura i higiene de les teves mascotes, la combinació de plantes ajuden a calmar la picor, la descamació i rojors de la pell aportant una lluentor total a tomb. L’arbre de te actua com a antisèptic i repel·lent natural.\nSabó artesanal elaborat amb oli d’oliva de qualitat superior obtingut mitjançant procediments mecànics i lavanda, romaní, farigola i arbre de te. No conté ingredients derivats d’animals. Sabó lliure de parabens, colorants, conservants i aromatitzants. Exempt d’olis minerals derivats del petroli. Producte biodegradable respectuós amb el medi ambient.\nPastilal de 120g. No testat en animals. Envàs sense plàstic.\nIngredients: OLEA EUROPAEA FRUIT OIL, AQUA, SODIUM HYDROXIDE, LAVANDULA OFFICINALIS FLOWER, ROSMARINUS OFFICINALIS LEAF, THYMUS VULGARIS LEAF, MELALEUCA ALTERNIFOLIA OIL.\nInstruccions d'ús: Aplicar mitjançant un suau massatge directament amb la mateixa pastilla. Deixar actuar dos minuts, i aclarir amb abundant aigua. Realitzar dues rentades seguides i aclarir amb aigua temperada.\nSigueu els primers a ressenyar “Xampú per gossos 120g” Cancel·la les respostes\n1,75 € / ud Afegeix\nRaspall de fusta per gossos\n12,00 € / ud Afegeix\nPot de vidre hermètic 1,5L


La Regió Sanitària Lleida crea comissions de seguiment amb els municipis amb alta incidència de Covid per evitar brots – Comarques de Ponent\nLa Regió Sanitària Lleida crea comissions de seguiment amb els municipis amb alta incidència de Covid per evitar brots\nLa Regió Sanitària Lleida ha posat en marxa comissions de seguiment amb els ajuntaments dels municipis que tenen una incidència elevada de Covid-19. L’objectiu d’aquests comitès és, un cop detectat un augment de casos en una població, implementar-hi de forma coordinada accions que posin fre a la transmissió comunitària del virus per evitar possibles brots, més difícils de tallar i que acaben generant pressió al sistema sanitari.\nAquests grups de treball estan formats per referents de Salut Pública, de l’Àrea Bàsica de Salut (ABS) corresponent i del municipi, i compten amb el suport del Servei Català de la Salut. La creació de la comissió va lligada a la signatura d’un conveni de cooperació interadministrativa, que té com a finalitat promoure la coordinació dels serveis públics del Departament de Salut i dels ajuntaments en la gestió de la crisi sanitària i social provocada per la Covid-19, per tal d’assolir una resposta més eficaç i millorar la capacitat de seguiment dels malalts i l’aïllament de la població.\nEn segon lloc, apunta Bieto, “cal reduir dràsticament la vida social al poble per tallar cadenes de contagis, ja sigui tancant instal·lacions o enviant missatges per sensibilitzar. I aquí, la implicació de l’Ajuntament és essencial».\nPer la seva part, la gerent de la Regió Sanitària Lleida, Divina Farreny, defensa que la signatura del conveni de cooperació ha de servir de palanca de canvi en la gestió de la salut comunitària. “La pandèmia és una oportunitat perquè les administracions treballin plegades en els àmbits social, sanitari i comunitari. S’han de generar sinèrgies, ara per controlar la pandèmia, però més endavant per reforçar i prevenir altres aspectes de salut de la nostra comunitat, que són feina de tots.”\nActualment, s’ha constituït comissions amb Alcarràs, La Fuliola, Les Borges Blanques, Almacelles, Mollerussa, El Poal, Golmés, El Palau d’Anglesola, Juneda, Arbeca i Bellpuig. Avui es farà amb Seròs i demà està previst iniciar-les amb Rosselló i La Portella.


AQUESTA TARDOR ENTREN EN SERVEI LES CÀMERES DE SEGURETAT I TRÀNSIT DE SANT FELIU DE GUÍXOLS – Ràdio Sant Feliu 107.0 FM\nAQUESTA TARDOR ENTREN EN SERVEI LES CÀMERES DE SEGURETAT I TRÀNSIT DE SANT FELIU DE GUÍXOLS\nBy Paul Marca|2018-10-04T07:17:06+02:004 d'octubre de 2018|Sense categoria|Comentaris tancats a AQUESTA TARDOR ENTREN EN SERVEI LES CÀMERES DE SEGURETAT I TRÀNSIT DE SANT FELIU DE GUÍXOLS\nL’ajuntament de Sant Feliu va instal.lar a principis d’aquest passat estiu unes càmeres de seguretat que aquesta tardor entraran en servei.\nAquest dimecres l’alcalde de Sant Feliu, Carles Motas; el regidor de Seguretat Ciutadana, Jordi Vilà i el regidor de l’Àrea d’Economia i Organització, Josep Melcior Muñoz, han visitat les instal.lacions d’aquest nou sistema.\nLes seves funcions serán dues: la millora de la seguretat ciutadana i la vigilància del trànsit. Algunes tenen la capacitat de girar 360º en qualsevol moment, a més d’un petit angle de moviment cap camunt i avall.\nDiverses estan situades en punts estratègics d’entrada i sortida de la ciutat i fan una lectura de les matrícules, cosa que permet una identificació del vehicle en connexió amb les bases de dades policials. En cas que algun vehicle registrat en aquestes bases entrés a la població, es generaria una alerta automàtica.\nD’altra banda, les càmeres situades als accessos del nucli antic tenen per missió aconseguir que tot aquest àmbit esdevingui una gran illa de vianants afavorint un model de mobilitat sostenible i impulsant el comerç urbà.\nEl trànsit en aquestes zones estarà restringit als cotxes i les càmeres, equipades amb un lector de matrícules, detectaran totes les entrades i sortides i es compararan amb una base de dades on hi constaran els vehicles autoritzats.\nEl sistema detectarà tots els vehicles no autoritzats i automàticament seran sancionats pel mateix sistema, en una data encara per determinar.\nL’equip enregistra la totalitat d’imatges i es conserven durant un temps i així poden ser consultades en el futur en cas de necessitat de testimoniatge, prova o comprovació davant de fets delictius.\nDes de consitori s’afirma que “l’objectiu de l’Ajuntament és disposar dels instruments tecnològics necessaris per tal de garantir al màxim la seguretat de la ciutadania”.\nÉs sabut que en les poblacions on s’han instal·lat càmeres d’aquest tipus s’ha notat una disminució important del nombre de fets delictius.\nEstà previst que el sistema es pugui anar adaptant per fases en funció de les necessitats que es tinguin a la població en cada moment.\nL’organisme responsable és la Policia Local de la ciutat.\nLa inversió ha estat d’uns 160.000 euros, IVA a part, i l’empresa contractada és Alphanet Security Systems, un referent en aquests serveis.\nClicant aquí podeu consultar la sol·licitud d’autorització per accedir amb vehicle a la zona del nucli antic controlada per les càmeres de lectura de matrícules.\nPodeu ampliar més informació clicant aquí.


La Baixada del Pajaritu, aquest dissabte a Tarragona | Diari de Tarragona\nL’Associació d’Amics de la Colla Jove Xiquets de Tarragona organitza nombroses activitats, dins dels actes de Carnaval\n17 de Febrero de 2020 - 14:57 hs\nBaixada del Pajaritu en una imatge d'arxiu. FOTO: DT\nL’Associació d’Amics de la Colla Jove organitza un any més la Baixada del Pajaritu, una desfilada d’andròmines oberta a tothom dins del marc dels actes de Carnaval a la ciutat de Tarragona. Es tracta d’un acte festiu, multitudinari i lúdic que l’Associació d’Amics organitza per quart any consecutiu i que enguany se celebrarà aquest dissabte 22 de febrer.\nTot plegat començarà a les 9.30h del matí, a la Plaça del Rei, on es farà la recepció d’andròmines. A les 11h, els primers pajaritus estrenaran la Baixada de la Pescateria, per on desfilaran la resta de participants. Enguany el certamen tornarà a comptar amb la presència d’un presentador.\nEls orígens d’aquesta activitat recauen en la Colla Pajaritu i la Pipel Entertainment, que la van organitzar amb èxit durant més d’una dècada fins que l’any 2017 l’Associació d’Amics de la Colla Jove en va prendre el relleu. Després de la bona acollida de les tres edicions anteriors, els organitzadors repetiran format en la que serà la XV edició d’aquest esdeveniment esbojarrat i apte per a totes les edats.\nJovermut, animació infantil i festa nocturna\nEn acabar la Baixada, davant del local de la Colla Jove (c/ Cós del Bou, 23) tindrà lloc el Jovermut, on hom podrà gaudir d’un vermut amenitzat per PD Petting. A les 13 horas, a l’interior del local, la canalla de la ciutat podrà gaudir d’una festa d’animació infantil i disfresses.\nA les 24 horas, novament davant del local de la Jove, hi haurà el gran concert de Carnaval, amb la presència de Zapping Trio, Dani Gallardo DJ i DJ Rayo fins altes hores de la matinada.


Ibis Bordeaux Lac Bordeus França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nRue Du Petit Barail Quartier Du Lac, Le Lac, Bordeus, França, 33300 - Veure al mapa\nBarri Le Lac Burdeus Centre Le Lac Burdeus Centre Burdeus Centre Burdeus Centre Burdeus Centre\nSituat en el cor de Le Lac, Ibis Bordeaux Lac és un lloc ideal des d'on descobrir Bordeus. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb les atraccions principals de la ciutat com Stade Matmut Atlantique, Decathlon, Nouveau Stade de Bordeaux a prop, els visitants de l'hotel estaran encantats amb la seva localització.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Ibis Bordeaux Lac és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids, magatzem d'equipatge, aparcament de cotxes.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara catifes, sofà, tovalloles, parquet, accés a internet (sense fils) per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com jardí. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Ibis Bordeaux Lac.\nTots els tipus de viatgers (1950) Parelles (984) Viatgers en solitari (266) Famílies amb infants petits (345) Famílies amb infants grans (214) Grups (141)


Oda menstrual - directa.cat\nAmb el mateix dit que ha resseguit l’esquerda es ressegueix la seva cicatriu, s’aixeca la samarreta i m’observa mentre s’escruta detingudament la panxa. “Són iguals” em diu\nL’esquerda llarga i capritxosa, com un llampec a la paret blanca, ens mira. Ella es concentra en l’esquerda i amb el dit la ressegueix. És dimecres i plou, però a dins l’hospital només se sent l’aigua repicar contra el vidre. La vaig conèixer fa dos dimecres, tots ells plujosos. No té més de trenta anys i una agulla li travessa la carn, i l’infla la pell com un globus. Amb el mateix dit que ha resseguit l’esquerda es ressegueix la seva cicatriu, s’aixeca la samarreta i m’observa mentre s’escruta detingudament la panxa. “Són iguals” em diu, mirant-se l’esquerda i tocant-se l’abdomen. D’ençà que ens asseiem cara a cara en aquestes butaques de l’hospital, mentre les agulles ens troben, m’ho explica tot amb una naturalitat aclaparadora. La van obrir per la meitat com a una balena, li van extirpar els ovaris, les trompes i la matriu i li ha quedat un llampec al ventre de dalt a baix que la distingeix abruptament. Quan avui li he dit que tenia la regla, ullerosa i pesada, no hi he pensat que ella ja no la té. Quan li he dit que em tortura, no hi he pensat que a ella ja no la tortura. Per això, avui, dimecres de pluja, ella ha escollit parlar-me de la sang que ja no li brolla.\nSi la mireu, sembla una noia molt més jove, gairebé una nena. Té el somriure molt ample i blanquinós i quan diu que la regla també li semblava una tortura, ho fa rient i recordant, amarada de nostàlgia. No li dic res quan m’explica que tot i que mai s’ho havia pensat, la troba a faltar. No li dic res quan em parla de la primera vegada que li va venir, desconsoladament vermella, fosca i desafortunada.\nVa créixer buscant jerseis que tapessin els malucs amples i el cul eixamplat, esquivant les mirades lascives d’homes més grans, desconeguts i tarats\nVa vessar sang per la vagina un dia que feia classe d’anglès, a sisè de primària. Va anar mullant la cadira verda fins a fer un bassal. Tota l’escola va saber aquell mateix dia que ja tenia la regla i ningú va voler parlar-ne frontalment. Jo no li dic res, tampoc, quan m’explica que la sang seca a les calces durant tot aquell dia i la compresa enganxada al damunt, sapastre, com el paper d’una magdalena, li van semblar la pitjor cosa que li podia passar. Després d’allò, va créixer amagant la carn, sortint de la piscina embolicada amb una tovallola que alguna amiga ja tenia preparada per no exposar el cos, massa greixós, massa voluptuós, massa cel·lulític. Va créixer buscant jerseis que tapessin els malucs amples i el cul eixamplat, esquivant les mirades lascives d’homes més grans, desconeguts i tarats. Va entaforar-se les tetes en uns sostenidors per adolescents. Va odiar la regla, em diu, per fer-li mal i per fer-la dona, tan de pressa. Però va donar per fet que la tenia per alguna cosa, que seria mare. I quan m’ho diu s’atura en sec per primer cop i calla.\nJo callo també, mentre ella, de sobte, posa les mans com si hi tingués un bol calent i l’ensumés. Em diu que si la tingués ara, seria capaç d’agafar-la així, amb les mans, i l’oloraria i la miraria escapar-se-li entre els dits, impregnant-se-li les ungles i els palmells, com la pluja, que tot ho banya. I així, s’acosta les mans ensangonades de la regla que ja no té, em mira i m’explica que es diria: “Quina sort! Que surts de mi com una tempesta i llisques per tot, poderosa i cabal, fins a on vols”. Diu que ovularia, i ovularia, i ovularia, i tornaria a expulsar-la roja i feroç sense fecundació. I jo no li sé dir res, mentre s’agafa les mans i eixampla l’esquena a la butaca, sospira i deixa caure els braços, amb la mirada a l’esquerda de la paret. “Qui ho diria?”. Em diu, pacífica i sàvia, que ara la deixaria brollar sencera i “Qui ho diria?” diu, que estimaria el meu cos com mai, ara que no hi és tot.\nJo callo un cop més, però sense avisar-la, li aixeco una mica la samarreta arrugada damunt del ventre i li ressegueixo, amb precisió, la cicatriu, buscant el llampec fins al final.\nFicció Malalletra menstruació Narrativa relat\n« Memòria que trenca murs\nMunició teòrica amb voluntat pràctica »


1 Maig, 2020 1 Maig, 2020 admin\nExisteix la creença que com més suposadament sofisticada és una cosa, més valor té. En pastisseria, això ha duit a la construcció de pastissos impossibles, com si l’absència d’un gust rar o exòtic no es pogués tolerar.\nIdò bé, a Pomar volem fer una lloança de la senzillesa com una intel·ligent manera d’entendre la pastisseria. Les coses senzilles se centren en l’essència, en allò que és fonamental, sense accessoris innecessaris que de vegades acaben creant una confusió absoluta.\nI és que les millors postres o el millor pastís no és el que conté més elements, sinó el que els mostra de la millor manera. No és més sofisticat ni més arriscat un pastís amb 14 elements. Al contrari. Si en feim servir només dos o tres, seran molt més visibles, cosa que ens obliga encara més que siguin perfectes, impecables. I ven igual respecte al gust.\nAmb això no volem dir que s’hagi de rebutjar la complexitat o sofisticació, sinó que s’interpretin d’una manera que dugui a presumir del nombre de gusts i textures que gratuïtament es poden introduir en un sol pastís. Les coses bones, si són senzilles, són més bones.\nDia de la mare (II)\nUna altra comanda especial


DESCRIPCIÓ

Mascareta a força d'oli de argán, oli de cíper i oli de lli.

PER QUÈ ESTÀ INDICAT?

Tot tipus de cabell.

QUÈ M'APORTA?

OROFLUIDO MASK 250ml és un tractament de bellesa hidratant de la línia Orofluido que hidrata intensament i repara en profunditat. Riquesa pura que embolica el cabell, potenciant la seva bellesa original.

COM HO APLICO?

 Reparteix uniformement sobre el cabell humit i deixa-ho actuar 5/10 minuts. Aclareix abundantment. Per a un resultat perfecte pots aplicar-ho 2/3 vegades a la setmana.

OROFLUIDO MASK 250ml

\nSUPERIOR HAIR MASK 300ml


COVID-19:Comença el lliurament dels primers Chromebooks per reduir l’escletxa digital de l'alumnat\nCOVID-19:Comença el lliurament dels primers Chromebooks per reduir l’escletxa digital de l'alumnat NNota Informativa\n\_Avui s’han començat a distribuir a Menorca, i dimarts i dijous a la resta de centres de secundària i Formació Professional de Balears\n\_Alguns centres aprofiten l’autorització de dimarts i dijous per a distribuir material didàctic als seus alumnes\n\_Al CEP de Palma es continua fent feina en la configuració dels 1.229 Chromebook que varen arribar la setmana passada\nLa Conselleria d’Educació, Universitat i Recerca, mitjançant la Direcció General de Primera Infància, Innovació i Comunitat Educativa, continua treballant per pal·liar les problemàtiques sorgides des de l’inici del període de suspensió de les classes presencials, com a conseqüència del COVID-19. En aquesta línia s’han adquirit gairebé 3 mil dispositius i altres elements per garantir la connectivitat amb una inversió de 850 mil euros pel moment.\nActuament ja es poden distribuir la primera partida de 1.229 Chromebooks, configurats i a punt per poder ser utilitzats per part de l’alumnat. Aquests ordinadors han estat configurats per l’Equip d’Impuls a l’Aprenentatge Digital (EIAD). Una feina complexa que en molt de casos implica també la creació de dominis i contrasenyes individualitzats per cada equip.\nLa primera fase de repartiment és d’un total de 1.229 dispositius per a alumnat de 71 centres educatius de Balears tant públics com concertats. A Mallorca es distribuiran 923 dispositius, 38 a Menorca, 251 a Eivissa i 17 a Formentera.\nPer tal d’organitzar el lliurament, des de la Direcció General de Primera Infància, Innovació i Comunitat Educativa es va consultar amb els centres amb més nombre d’alumnat identificat com a receptor d’aquests dispositius i es va decidir el sistema de repartiment. Així, majoritàriament, les famílies recolliran els ordinadors en els centres educatius que comptaran amb el suport del Policia Tutor i la Policia Local. Aquest procediment s’ha coordinat amb Delegació de Govern de manera que s’han habilitat demà, dimarts 28 i dijous 30 com a dies de repartiment a Mallorca i a Eivissa i Formentera. En el cas de Menorca, el lliurament ha començat avui, ja que el nombre de dispositius i centres implicats era el més reduït.\nCal esmentar que en aquesta primera fase s’ha prioritzat els centres de secundària i formació professional tant públics com concertats. La propera fase de distribució arribarà als centres de primària.\nAixí i tot, hi ha centres de primària que han demanat autorització per aprofitar els dies 28 i 30 per distribuir material didàctic als seus alumnes.\nEls centres educatius varen rebre divendres les instruccions per a procedir al lliurament dels dispositius. Es poden consultar completes a la web de la Conselleria a l’apartat “Darrera actualització indicacions sobre coronavirus”.\nCal recordar que aquesta és una de les actuacions que Educació posa en marxa per tal d’accelerar el Pla de digitalització de la Conselleria per respondre a les circumstàncies derivades de la situació actual. Una vegada l’alumnat torni a classe els dispositius retornaran a la Conselleria.\nParal·lelament s’està treballant amb la formació dels docents per a poder millorar el seu coneixement de les noves eines, tant amb cursos on-line, tutorials...com amb un correu de consulta i assessorament per part de l’ Equip d’Impuls a l’Aprenentatge Digital.


L’institut igualadí Badia i Margarit forma part de la prova pilot del projecte visita-centres de la Catalunya Central - Canal Taronja Anoia\nIniciNotíciesGeneralL’institut igualadí Badia i Margarit forma part de la prova pilot del projecte visita-centres de la Catalunya Central\nAquest curs l’Institut Badia i Margarit d’Igualada forma part del pla pilot del programa Visita-Centres, organitzat i coordinat des de Serveis Educatius dels Serveis Territorials de la Catalunya Central. El centre és un de la vintena d’equipaments receptors de professorat d’instituts visitants que venen a conèixer el Badia i Margarit d’Igualada\nAquest programa involucra a l’institut en diversos aspectes: El centre comparteix un matí amb els professors visitants en el qual s’expliquen algunes de les singularitats del projecte com ara l’estructura de grups, estructura horària, tutories i orientació.\nAlhora el professorat del Badia i Margarit visitarà altres centres de la Catalunya central per acabar fent una reflexió conjunta que pugui aplicar-se en canvis en el funcionament i el dia a dia de l’institut.\nAquesta experiència no és nova per al Badia i Margarit que el curs passat van intercanviar visites similars amb altres centres de Catalunya dels quals, aquest any , ja n’han incorporat alguns aspectes.\nQuatre detinguts per aldarulls i alteració de l’ordre públic\nEl programa Pacient Expert arriba als CAP de la Conca d’Òdena


El Tribunal Suprem revisa el ple en què es va aprovar que els clients pagaren els impostos de la hipoteca - À Punt\nEl Tribunal Suprem revisa el ple en què es va aprovar que els clients pagaren els impostos de la hipoteca\nEstudiaran el recurs presentat per l’Ajuntament de Rivas Vaciamadrid (Madrid) on sol·licita que s’anul·le aquest ple.\nLa sala contenciosa administrativa del Tribunal Suprem es reuneix aquest dilluns per a estudiar el recurs pel qual l’Ajuntament de Rivas Vaciamadrid, a Madrid, sol·licita que s’anul·le el ple d’aquesta sala que va sentenciar el passat 6 de novembre després de 16 hores de deliberacions que foren els clients els qui feren front al pagament de l’impost sobre actes jurídics documentats, una decisió que dies després el govern espanyol va regular via reial decret en sentit contrari.\nEl ple del passat novembre va ser polèmic des del primer moment, atés que les tres sentències dictades inicialment pels magistrats de la secció segona d’aquesta sala contenciosa, que és l’especialista en tributs, eren fermes.\nEl ressò mediàtic i social va obligar que fins i tot el president del Tribunal Suprem, Carlos Lesmes, compareguera davant dels mitjans de comunicació per a demanar disculpes per la gestió de l’assumpte ateses la importància i les repercussions socials i econòmiques de la decisió. També va negar que haguera rebut telefonades d’entitats bancàries per a forçar-ne la revisió.


El bloqueig sindical a les presons catalanes deixa en suspens les negociacions amb Justícia | betevé\nEl bloqueig sindical a les presons catalanes deixa en suspens les negociacions amb Justícia\nRedacció | divendres, 13 de gen. del 2012, a les 09.09\nEls representants dels treballadors de presons i de la conselleria de Justícia han finalitzat l’última reunió amb un acostament de posicions pel que fa a la compensació de dies festius, però no s’ha avançat en condicions de seguretat. Les parts s’havien de tornar a reunir aquest divendres a les 11 h, però els bloquejos a les entrades de les presons de Quatre Camins i Can Brians per part dels funcionaris ha fet que la Generalitat suspenqui la trobada.\nLa trobada es va produir un cop els sindicats van plantejar un ultimàtum al Departament de Justícia perquè abans de les 20.30 h s’iniciés la reunió prevista per a les 18 h o anunciarien noves mobilitzacions.\nFonts del departament van explicar que estaven treballant en una nova proposta per reprendre les negociacions, però que el termini imposat pels sindicats era molt reduït i que no sabien si arribarien a temps. Finalment, però, les converses es van reprendre “in extremis”. Tot i així, l’oferta de la Generalitat no ha satisfet els sindicalistes.\nDesprés de tres dies de protestes per les retallades del govern de Mas al sector, continuen sense arribar a un acord.\n— funcionaris — presó Model — protestes — sindicats


CEPedreguer » TRANQUIL·LITAT DAVANT EL CUER\nOnze inicial: Pau Miralles (P) ( Joan, 68 ), Camarena, Escrig , Joel , Roig , Iker, , Pau Gómez ( Oriol, 64 ) Escobar ( Ismael, 68 ) Franco , Garcia , Villalta ( Camilo, 58 ).\nEl Juvenil del Club Esportiu Pedreguer es presentava el passat Dissabte en Benirredrà, últim classifcat de la lliga. Era un moment propici per a fer rotacions i donar-li minuts als jugadors menys habituals en l’esquema inicial de l’equip.\nEl partit va començar amb el domini de forma clara i evident dels Pedreguers. Les ocasions es succeïen en la porteria local amb infinitat d’oportunitats, algunes molt clares que en circumstàncies normals no es fallen. Dominaven en tots els aspectes, fins i tot en corners (6). I en dos d’aquests, Joel els convertia en 2 gols arribada la mitja hora de la primera part. En el marcador figurava el 0-2. De sobte, arribà la relaxació inconscient que caracteritza als jugadors de futbol que duen un avantatge de 2 gols. Arribat el descans, el míster va donar un toc d’atenció en els vestidors, recalca el bon començament de partit i els va indicar que aquell era el camí a seguir. No podien relaxarse en la segona part perquè es podien complicar les coses.\nNomés començada la segona part, l’equip va fer autocrítica i es va enfundar el “mono de treball”. I de quina manera, Àlex Roig per partida doble, anotà 2 gols en el que pareixia la sentència del partit. Però no fou així. Els fantasmes de la primera part van tornar. L’entrenador va decidir fer alguns canvis en l’alineació i incomprensiblement l’equip va abaixar de nou els braços. Excessiva relaxació i despistes defensius que feien millor al rival que finalment, va anotar 2 gols en els instants finals de matx. Al remat 2-4,victòria del Juvenil i 3 punts que ens afiancen en la sisena posició.\nDes de el Club Esportiu Pedreguer volem felicitar a Joan Ivars, que va tornar baix dels pals després de 5 mesos aturat per una lesió. La setmana que ve ens visita a la nostra casa l’Alcúdia. L’horari ja està disponible en la nostra web, consulta’l!.


Pis en Lloguer Barcelona Sarrià-Sant Gervasi Sagués - Avenir\nREF: T12037-1 file_copy Copiar l'enllaç\nEn ShBarcelona tenim el plaer de presentar aquest bonic pis de lloguer temporal ubicat al districte de Sarrià-Sant Gervasi.\nAquest immoble és ideal per compartir entre alumnes que vinguin a estudiar a la ciutat de Barcelona per un període màxim d'un any.\nAquest meravellós immoble se situa al carrer Sagués, dins el barri de Sant Gervasi-Galvany, al districte de Sarrià-Sant-Gervasi.\nAquesta zona tan residencial està plena de veïns de tota la vida i famílies. Té un ambient molt tranquil i segur, i tot i que es troba lluny de punts d'interès turístic, està molt ben comunicat amb ells gràcies a el transport públic i la parada Muntaner.\nA 5 minuts caminant arribarà a Francesc Macià i l'avinguda Diagonal. És una zona amb tots els serveis essencials a prop.\nPis orientat a estudiants\nAquest pis està completament moblat i divideix les estades d'una manera molt funcional. Al menjador tenim una taula amb espai per a 6 persones al costat d'una taula cantonera disposada a manera de zona d'estudi.\nA la banda trobem el saló, amb un sofà de tres places, un puff de tela i un TV de pantalla plana on podeu relaxar-vos després d'una intensa jornada d'estudi.\nEls banys es complementen de manera diferent: un té una gran dutxa i l'altre disposa de banyera.\nDisposa de tres dormitoris dobles, equipats amb armaris, tauletes i espai d'estudi. Disposa d'una cuina independent, amb una barra i tamborets, ideal per esmorzar.\nTambé té una zona de bugaderia amb assecadora i rentadora.\nEl pis disposa tant d'aire condicionat com de calefacció, de manera que pot regular la temperatura del seu immoble segons la seva preferència.


Acord per Llavaneres Presentació pública de la proposta de pressupost pel 2015 - Acord per Llavaneres\nPresentació pública de la proposta de pressupost pel 2015\nAcord per Llavaneres 0 Comentaris Noticies Participació Pressupostos Transparència Urbanisme Tags: Pressupostos\nAhir el nou govern presentava davant una cinquantena de veïns la proposta de pressupostos pel 2015. En veu del regidor Albert Sala (ERC) es va fer un repàs de la proposta econòmica pel municipi que va aprofitar per explicar que ha estat un treball de tots els regidors del nou govern i del tècnic municipal.\nUn pressupost de més de 13 milions d’euros que es vol gestionar de la manera més responsable i eficaç possible, amb “austeritat, vocació de servei i responsabilitat“. Estem en un període d’ajustaments doncs el 2008 el pressupost va ser de 23 milions d’euros.\nEs va destacar també la voluntat de transparència amb la població. El fet que es proposin per aprovar en ple aquest mes de novembre també farà possible que el finançament es pugui fer efectiu a partir de l’1 de gener del 2015, cosa que ha de facilitar totes les inversions i pagaments, a diferència d’aquest 2014 que es van aprovar el mes de maig.\nEs va parlar també de la congelació de les taxes i de la reducció dels costos de subministraments (aigua, electricitat,..) i de l’augment, tot i la situació de crisi, de la bossa pels projectes de Benestar social (beques menjador, ajuts domiciliaris,…).\nDel deute municipal es va dir que s’ha reduït en 800.000 euros i que es preveu que l’any 2018 serà de 0€.\nEs va destacar el pes que té la inversió en el nou pavelló municipal. Un cost de 2,5 milions que s’han de finançar amb subvencions, crèdits i un fons que ja està reservat pel projecte. El regidor Josep Ruiz (SOS) va dir que es presentarà a la població un cop s’hagin concretat els detalls que han de permetre una millor adequació del projecte.\nEs va comunicar que les entitats han de tenir les “Bases generals” per les subvencions i que també se’ls farà arribar les “bases específiques” en la que es concretaran els criteris de repartiment econòmic. Es vol que els criteris del concurs siguin objectius, clars i d’acord amb projectes concrets.\nEn Joan Rubal (GENT), responent a una pregunta dels assistents, va parlar dels sous de la plantilla, una part significativa del pressupost, i de la importància de la feina i el treball que fan.\nEls assistents també van preguntar pel criteri de distribució de les bosses de diners en cada regidoria; per les inversions en enllumenat; pel control del robatori de cablejat de coure; pel nou cablejat de fibra òptica, que ha d’estar disponible en dos o tres mesos.\nA les acaballes es va fer referència a la possibilitat que l’any vinent es pugui fer com a Sant Vicenç de Montalt que han adjudicat un pressupost de 30.000€ al projecte més votat per la població.\nNoves i bones iniciatives que s’han d’anar fent realitat. Des d’ACORD ens felicitem de la nova etapa de transparència i participació a l’ajuntament que ara caldrà mantenir i millorar.


Rose Apartment Agrigento Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Rose Apartment és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Agrigento. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nRose Apartment també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Agrigento. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, habitació familiar.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, escriptori, balcó/terrassa, despertador, telèfon a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Rose Apartment.


Alcaldia i Festes animen als alteans a participar en els actes de les Festes Patronals - Altea Digital\nAlcaldia i Festes animen als alteans a participar en els actes de les Festes Patronals\nL’alcalde d’Altea, Andrés Ripoll i l’edil de Festes, Pepa Perles, han invitat als alteans i visitants a participar en els distints actes que tindran lloc en els pròxims dies amb motiu de les Festes Patronals; paraules que s’han succeït durant la presentació del Programa de Festes, organitzat per la Comissió de Festes del Santíssim Crist del Sagrario 2009, encapçalada pel Clavari Javier Rojo i l’Associació de Moros i Cristians Sant Blai, presidida per Jordi Picó.\n“Des de la regidoria de Festes anime a tots els alteans a participar en cada un dels actes, s’obliden per uns dies dels problemes i disfruten de les festes”, ha comentat Perles.\nEn el transcurs de la compareixença i en nom de l’Ajuntament, l’alcalde ha agraït, tant a la Comissió del Crist com a l’Associació de Moros i Cristians, l’esforç i treball realitzat al llarg de l’any. “Treball que ara es plasma en tota una sèrie d’actes destinats al plaer de tots els alteans”, ha indicat el primer edil. Ripoll ha conclòs la seua intervenció animant a la població a participar i desitjant bones festes al poble d’Altea.\nDel Programa d’Actes han parlat els seus organitzadors, sent Picó qui donara a conéixer els esdeveniments organitzats directament per l’associació que presidix, com són les entrades mora i cristiana, les ambaixades, el café fester, el sopar de càrrecs, la presentació de trages, etc.\nDe la resta d’actes, organitzats per la Comissió del Crist ha sigut Javier Rojo qui ha oferit tot tipus de detalls: Des de les cercaviles, fins a les revetles, passant per Coronació de Reina i presentació de dames, misses, processó, castell de focs artificials, revetla amb els famosos grups La Frontera i La Guàrdia, entre molts altres.\nNota: Programa d’actes en el fitxer adjunt.