Glenshandan Lodge Dublín Irlanda - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nDublin Road, Aeroport de Dublín, Dublín, Irlanda - Veure al mapa\n"Just out of Dublin... away from the traffic"\nBarri Aeroport de Dublín Dublin Centre Aeroport de Dublín Dublin Centre Aeroport de Dublín\nDissenyat tant per oci com per negoci, Glenshandan Lodge està situat idealment a Donabate; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Glenshandan Lodge és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos magatzem d'equipatge, habitació familiar, instal.lacions de barbacoa, biblioteca.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, servei de despertador, escriptori, despertador, accés a la sala executiva per satisfer els clients més exigents. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com camp de golf (a 3 km), jardí. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Glenshandan Lodge és una selecció idònia per a la vostra estada a Donabate.\nTots els tipus de viatgers (184) Parelles (45) Viatgers en solitari (6) Famílies amb infants petits (43) Famílies amb infants grans (57) Grups (30)


Sopar de celebració dels 25 anys del CCPAE - Ecomenja\nEl passat dia 25 d’octubre vem tenir el privilegi d’elaborar el còctel pel sopar de la celebració dels 25 anys del CCPAE.\nEn aquest sopar els i les començals i l’entorn eren completament diferents als habituals, però l’objectiu havia de ser el mateix que ens marquem en els menus que preparem en el nostre dia a dia.\nDes d’Ecomenja treballem per oferir una alimentació amb valors als mejadors escolars: aliments saludables, produïts amb respecte per l’entorn, d’origen proper i el més directe possible i, molt important, que permetin gaudir menjant.\nPer tant, el menú del còctel que es va elaborar també havia de complir amb aquests valors i, alhora, ser apte per a una celebració com va ser la dels 25 anys del CCPAE.\nI, com que creiem en allò que fem, ens encanta compartir-ho amb les famílies (i amb qui li pugui interessar). En aquest enllaç podeu veure els diferents plats es van elaborar, per si us dóna alguna idea per a una ocasió especial:\nCòctel 25 anys CCPAE


“Memòria d’uns ulls pintats” de Lluís Llach | La Finestra Digital\nSi Lluís Llach sap arribar-te a l’ànima amb les lletres de les seves cançons no era pas agosarat pensar que podia fer-ho també amb la seva primera novel•la. A “Memòria d’uns ulls pintats”, coneixerem a Germinal, un noi de la Barceloneta, als seus amics, a la seva família i el seu créixer en una època de somnis trencats per la guerra.\nLluís Llach s’estrena com a novel·lista amb aquesta “Memòria d’uns ulls pintats”. S’endinsa en el món editorial amb la història d’un barri, i de manera més particular amb una història d’amor emocionant i colpidora enmig d’una època convulsa, de canvis, de guerres entre germans que es va endur els somnis i esperances de molts joves.\nUn d’aquests joves era en Germinal Massagué i Guillaume. Ara té 87 anys i la necessitat d’explicar-se, de fer balanç dels seus inicis, del seu despertar adolescent i de la seva joventut. La seva vida estarà molt marcada pel barri on viu, la Barceloneta i per l’amistat que l’uneix amb en David, la Mireia i la Joana. Coneixerem els seus projectes, esperances i il·lusions que la Guerra Civil i la dictadura franquista ven transformar, finalment, en realitats diferents. Tot això ens ho explica en Germinal en primera persona. Bé, de fet li ho explica a en Lluís, un jove director de cinema que busca argument per fer una pel•lícula històrica.\nLa novel•la, ambientada al barri de la Barceloneta en els anys vint i trenta, ret homenatge a una generació que va saber lluitar pels seus ideals i que va conservar fins al final, malgrat les derrotes, la vitalitat i el coratge.\nEl debut literari centra la seva força en la creació de personatges, en la capacitat de recrear atmosferes i vivències en els que el lector s’endinsa fàcilment i s’hi queda atrapat. Potser el rerefons històric està un pèl massa poc perfilat però arriba un moment que tampoc no importa. No és una nova classe d’història – i si el que voleu és material històric concret i molt ben definit tampoc no és la vostra novel•la- sobre els abans i després de la guerra civil, el que acaba interessant són les petites anècdotes, la barriada de la Barceloneta, els sentiments dels personatges i les seves vides trencades.\nPàgines: 348 Pags\nPreu: 20,00€ (ebook: 15,99€)\nEditorial EmpuriesLluís Llach


Equitat digital per a totes - Regió7\nEquitat digital per a totes\nEnguany, el lema escollit per les Nacions Unides per commemorar l’1 d’octubre va ser «Equitat digital per a totes les edats». Un lema molt encertat per recordar a la societat la discriminació que pateixen les persones grans en aquest món tan digitalitzat. I també per sensibilitzar sobre la importància de la inclusió digital per a la gent gran.\nFa uns dies, amb motiu de celebrar-se el Dia Internacional de les Persones Grans, l’Oficina de la Gent Gran Activa (Generalitat de Catalunya) va organitzar una interessant taula rodona / debat amb persones expertes en la matèria per parlar de les noves tecnologies i la discriminació envers la gent gran. Una important contribució de l’Administració per afrontar l’actual bretxa digital.\nDesprés de la revolució industrial va arribar la revolució digital. I com sempre passa, el progrés comporta avantatges però també desavantatges. La innovació tecnològica ha propiciat que els hàbits hagin canviat en totes les edats. Ha transformat la forma de vida i les relacions entre les persones. Agradi, o no agradi, les TIC (tecnologia de la informació i la comunicació) s’estan convertint en uns instruments fonamentals i necessaris.\nLa pandèmia de la covid-19 ha evidenciat la necessitat en l’aprenentatge de l’ús de les eines digitals per poder comunicar-se i evitar l’aïllament social. El confinament ha visualitzat la importància d’incorporar-se en l’ús de les noves eines telemàtiques.\nEn aquesta etapa pandèmica les persones grans probablement siguin qui més estiguin patint els efectes de l’era digital. Aquests canvis els ha sobrevingut en una edat avançada i no tothom té les mateixes facilitats per aprendre’n ni tampoc té la disponibilitat econòmica per accedir-hi. Amb tot el respecte cal admetre que –en general– una persona d’edat avançada té més dificultats d’aprenentatge que una persona jove.\nPer tot plegat cal fomentar polítiques inclusives que permetin la igualtat digital per a les persones de qualsevol edat i condició social. Cal pensar en les persones grans que viuen soles i que aquesta era digital ha acabat per aïllar-les. Cal pensar en les persones que tenen discapacitats visuals, auditives i altres. Cal pensar en les persones que tenen dificultats per arribar a final de mes i quines prioritats són unes altres. Cal pensar en les persones que viuen en el medi rural on no els hi arriba la cobertura de les xarxes. Cal pensar en les persones immigrades que s’han d’adaptar a unes noves costums diferents dels seus països d’origen. En definitiva, cal pensar en els col·lectius més vulnerables per evitat les desigualtats i l’exclusió social.\nCal també que des de les Administracions s’elaborin uns dissenys «webs» més accessibles ja que sovint són un veritable trencaclosques el seu accés per efectuar gestions administratives. Cal unes «webs» més entenedores i fàcils d’operar. Una de les reivindicacions de les persones grans és que pensin més en elles i que se’ls ofereixi participar en el disseny de les noves tecnologies.


Mireia Daura s'incorpora al Lima-Horta Barcelona\nMireia Daura s'incorpora al Lima-Horta Barcelona, de LF2, per la present temporada 2017-2018. La jove jugadora catalana és una completa aler-pivot, de 18 anys (generació del 1999) i 1'85 d'alçada. Procedent de Fairleigh Dickinson University de la lliga NCAA D1, Daura, que ha passat per les files del Femení Sant Adrià i del Barça CBS, també compta amb experiència a la selecció catalana i a les diverses convocatòries de la FEB.\nMireia Daura, amb capacitat per atacar des de l'exterior i facilitat per bellugar-se a la pintura, és una interior polivalent d'una projecció brillant, que continuarà el seu creixement defensant la samarreta del planter hortenc, que dirigeix Isaac Fernández. Daura, que aporta en molts i diversos registres del joc tant en l'aspecte ofensiu com el defensiu, incrementarà les variants i les alternatives dels esquemes del tècnic barceloní. El Lima-Horta Barcelona ocupa actualment el 4t lloc (igualat amb el segon classificat) del Grup A de la LF2, amb un balanç de 4 victòries i 1 derrota.


Ets a: Viure a Sabadell > Natura i Medi Ambient > El Rodal > Participació i cooperació\nProtocol del rodal.\nEl Protocol del Rodal és una taula de participació externa en la qual s'aborden qüestions puntuals que sorgeixen i afecten al rodal, i que serveix per a contrastar opinions i actuacions.\nAmb data 27.11.2017, s'acorda dexiar sense efectes el Protocol del Rodal, per adaptar-se a la nova normativa de transparència i grups d'interés. Es crea la nova TAULA DE PARTICIPACIO DEL RODAL.\nL'Espai Agroforestal de Llevant. Un projecte de futur.\nL'Espai Agroforestal de Llevant és el conjunt d'espais agrícoles i forestals de gran importància des de l'òptica territorial, social i ecològica compartits pels municipis de Castellar del Vallès, Polinyà, Sabadell, Sentmenat, Santa Perpètua de Mogoda, Caldes de Montbuí, Palau-solità i Plegamans i Montcada i Reixac.\nAssociació per a la Defensa i Estudi de la Natura, ADENC\nUnió Excursionista de Sabadell, UES\nLa Unió Excursionista de Sabadell (UES) és una entitat que té una llarga i reconeguda experiència en l'estudi i la divulgació dels valors i les característiques del rodal de Sabadell entre altres finalitats. El marc de col·laboració que s'estableix amb el Servei de Medi Ambient i Sostenibilitat de l'Ajuntament de Sabadell es remunta al 31-05-99 amb la signatura d'un conveni de col·laboració. D'acord amb els objectius establerts de gestió integral, sostenible i participativa del rodal de la ciutat, el conveni permet a la Secció de Natura de l'entitat, a més de l'ajut econòmic, establir un programa d'activitats dirigides a fomentar el civisme i oferir sortides d'interès per aquells que volen conèixer millor el medi natural.\nDes d'aleshores s'han anat ratificant diversos convenis de col·laboraciío i s'han adjudicat les subvencions a l'entitat UES d'acord amb el programa anual d'activitats presentades.\nLes col·laboracions amb el parc de bombers de Sabadell i Bellaterra (Grup de Reforç d'Actuacions Forestals -GRAF-) es centren sobretot en tasques relacionades amb la prevenció d'incendis forestals. Les feines consisteixen en la desbrossada i cremes controlades de talussos.


El consell d'alcaldes del Baix Ebre reclama la reactivació de la comissió de seguiment de la mosca negra - Ràdio Tortosa\nEl Consell d’Alcaldes del Baix Ebre demanarà a la Delegació del Govern a les Terres de l’Ebre que creï novament la Comissió tècnica de seguiment per al control de la mosca negra per poder coordinar la lluita contra la plaga al territori. Els alcaldes han abordat la qüestió en la primera trobada del curs, després de constatar la gran afectació que ha tingut enguany la mosca negra durant els mesos d’estiu.\nEl director tècnic del COPATE, Raül Escosa, ha explicat que ha estat un any atípic per la falta de conveni de finançament amb la Generalitat i l’elevat cabal de l’Ebre, que va obligar a posposar els tractaments fins a finals de maig, quan la plaga ja estava estesa.\nEn aquest sentit, Escosa ha proposat insistir novament a la Confederació Hidrogràfica de l’Ebre (CHE) perquè garanteixi uns dies de cabals baixos per efectuar els tractaments amb efectivitat i garanties d’èxit.\nD’altra banda, el Consell d’Alcaldes ha acordat elevar, a través del Consell Comarcal, una queixa formal a la companyia Endesa pels talls de subministrament elèctric que han patit diversos municipis de la comarca. L’escrit vol subratllar no només el temps llarg de resposta en la solució de les avaries sinó també “l’atenció pèssima” a la ciutadania i a l’administració. Els alcaldes reclamaran un pla d’inversions adient per mantenir un servei amb garanties que permeti acceptar les demandes de potència actual i futures del sector industrial.\nEtiquetes mosca negra\nEl Govern espanyol es compromet a reiniciar les tasques de descontaminació del pantà de Flix aquest mes d’octubre\nEl nou pavelló esportiu de Jesús estarà enllestit la primavera del 2019


Coets científics crearan gegantins focs d'artifici\n13 maig 2021 10:56\nDos coets d'investigació alliberaran des de Virgínia (Estats Units) gegantins niguls brillants de pols blanca que seran percebuts a 1.000 quilòmetres al voltant com els majors focs d'artifici vists mai, informà la NASA. Els llançaments, entre dia 2 i 20 de juliol, han estat ideats per estudiar les condicions climàtiques de l'espai i la interacció del vent solar amb els camps magnètics de la terra i la seva atmosfera.\nEls coets amollaran en el seu ascens, de nit, niguls compactes i lluminosos d'un component químic denominat «trimethylalumin» que és inofensiu, segons precisà la NASA.\nSeran llançats des de les illes Wallops, a Virgínia, des del centre de vols espacials Goddard de Wallops, i s'espera que els niguls puguin ser vists a Nova York o a Carolina del Sud. Aquests niguls que es mantindran durant uns 20 minuts, serviran per estudiar les pertorbacions que es produeixen a la inosfera i que són responsables de les interferències que pateixen les emissions de radio, televisió i els satèl·lits.


Aquest divendres 25 d’octubre comença la 8a Volcànica.cat | Consell Comarcal de la Garrotxa\nAquest divendres 25 d’octubre comença la 8a Volcànica.cat\nLa 8a Volcànica.cat començarà aquest divendres 25 d’octubre a la tarda amb xerrades sobre la privacitat i seguretat de les nostres dades a càrrec dels dos organismes responsables d’aquests temes a Catalunya: el Centre de Seguretat de la Informació de Catalunya (CESICAT) i l’Autoritat Catalana de Protecció de Dades. Les ponències de divendres tindran lloc a la sala d’actes de l’Institut Bosc de la Coma i estan obertes a tothom. Durant tot el dissabte 26 d’octubre, les xerrades es traslladaran a l’Escola d’Adults d’Olot. Les ponències se centraran en temes com la impressió 3D, programació, posicionament web… També destaca un taller de camera mapping durant el qual es faran fotos d’una ubicació i amb el programa blender es convertiran en escenari 3D.\nMentre les xerrades són gratuïtes, obertes a tothom i no requereixen inscripció, per al que sí que cal apuntar-se és per a la LAN\nParty, la trobada d’aficionats a les noves tecnologies que tindrà lloc del divendres 25 d’octubre al diumenge 27 al pavelló firal d’Olot.\nEs preveu que un centenar de persones participi a l’esdeveniment; entre els inscrits a LAN Party (que ja són més de 60 inscrits), de perfil més jove i d’arreu de Catalunya, i els assistents a les xerrades, de perfil més adult i també d’arreu de Catalunya. La inscripció té un preu de 8 euros inclou l’entrada dels tres dies a la Volcànica.cat i espai per acampar.ó firal d’Olot. Durant tres dies, els participants s’intercanviaran experiències i aprofitaran per divertir-se jugant a videojocs en xarxa. Destaca el League of Legends, un joc d’estratègia en temps real de vídeo d’acció,el Rockband (wii) que ofereix la possibilitat d’actuar en un grup de música. També com a competició i com a exhibició és podrà veure un circuit de cotxes teledirigits de drift, una modalitat de conducció que consisteix en pilotar per un traçat sense deixar de fer lliscar els neumàtics i amb el vehicle el mes creuat possible, i una demostració de futbol de taula, Subbuteo, amb el que es juga a futbol en una taula amb la punta dels dits.\n“Tothom té cabuda a la Volcànica: des d’aquelles persones interessades en aspectes molt concrets de les xerrades sobre seguretat informàtica a empresaris que veuen que molta poca gent visita la seva pàgina web passant per aficionats als jocs o simplement si vols saber què és un friki” ha explicat Ivan Beà, tècnic de Àrea d’Innovació Tecnològica i Suport Informàtic del Consell Comarcal de la Garrotxa. “En les seves anteriors edicions, la Volcànica ha estat un èxit per la suma de la part més formativa amb la lúdica” ha explicat el conseller de Societat de la Informació del Consell Comarcal, Joan Gainza que s’ha mostrat convençut que “aquest any tornarà a ser un gran esdeveniment”.


La millor fleca i brioixeria l’ofereix Alimentària Grup\nde César De Pablos\t el 18 nov. 2019\nLa reconeguda empresa de distribució d’aliments, Alimentària Grup, va organitzar una jornada de portes obertes per apropar els professionals culinaris als productes de Körfest i Bellsolà. Aquesta última inclou opcions sense gluten a través de la línia Betina.\nBellsolà és una empresa pionera en el món de les masses congelades que, des del 1890, ofereix diverses varietats de pa i pastes d’una qualitat innegable, un fet que li va permetre ser una de les marques de referència al seu segment. Alimentària Grup, conseqüent amb la filosofia d’introduir els productes de millor qualitat al mercat andorrà, va organitzar una jornada de portes obertes al Centre Esportiu dels Serradells, on diferents professionals vinculats al món de la gastronomia, van conèixer de primeríssima mà tota mena de productes de la marca espanyola.\nEl Salva Martín, tècnic de cocció i regeneració de producte de Bellsolà, i l’Àlex Tarazan, van ser els encarregats de presentar la molt diversa gamma de productes, entre els quals hi van destacar les baguettes parissien artesà, els nous croissants duo xoco-llet i les noves coquilles duo de cacau i de crema, que van delectar els paladars dels afortunats convidats.\nMalgrat tot, les noves baguetines i els panets de cereals, sense gluten, de la línia Betina, també van rebre l’atenció del públic a la trobada organitzada per Alimentària Grup. Els productes Betina són una opció idònia per al públic celíac i, a més a més, aquestes varietats són elaborades amb els millors ingredients i amb un procés que permet obtenir un color daurat i una textura molt tova.\nI pel que fa als pastissos, la línia Körfest és una veritable delícia, ja que combina els millors ingredients amb un delicat sentit de l’estètica i dels sabors. El Grand Cacao & Cookie, amb toping de galetes de xocolata trossejades, és un dels formats que més prefereixen els establiments d’hostaleria i restauració, ja que es pot servir en 24 racions prèviament tallades. Els pastissos Weekend, de Körfest, també van donar sabor a la jornada, amb dues noves presentacions: ganatxe de cacau i cheese cake amb gerds.\nTots aquests productes de Bellsolà són comercialitzats i distribuïts en exclusiva per Alimentària Grup. Contacta’ls pel telèfon +376 811 521.\nNoa va presentar “Letters to Bach” al Centre de Congressos


Shotwell, un gestor de fotografies genial (picasa, facebook, flickr) – GNULinux||||CAT\nCarles on 12 de març de 2010 at 16:59\nJo fa un temps que l’utilitzo i em va molt bé, no té res a envejar a cap aplicació similar. Bé, si només l’utilitzes per fer coses simples com jo 😛\nviktor on 13 de març de 2010 at 00:45\nNo havia sentit a parlar mai de F-Spot, i encara menys d’aquest Shotwell.\nUs recomano que proveu el DigiKam. (clar que té una K al nom, però com en tot l’article no parleu de cap entorn d’escriptori…)\nPau on 13 de març de 2010 at 08:58\nDoncs fixa-t’hi la curiositat, tenia pensat parlar del digikam al principi de l’article. No ho vaig fer pel fet mateix que al estar fet amb qt, requereix massa dependències al meu escriptori gnome.\nAixò no vol dir que no en parle del digikam un altre dia…\nviktor on 13 de març de 2010 at 10:28\nSi t’hi fixes, enlloc de l’article menciones Gnome. Potser la gent que et conegui ja ho pugui pressuposar, però els que venim de la tafanera no ho sabem. I sona estrany que en un web que es presenta com un bloc d’actualitat sobre programari lliure, en parlar de gestors de fotografies ni tan sols no es mencioni el DigiKam.\nPau on 13 de març de 2010 at 14:30\nIep Viktor, no filis tan prim!. No tan sols no he parlat del digikam, sinó que no he parlat de cap altre dels «milers» que hi ha per a GNU/Linux. He mencionat l’f-spot perquè al meu parer és un dels més coneguts -per culpa d’ubuntu, clar està-, però tan se val si esborre aquesta referència. L’article és sobre shotwell… i en altres casos parlaré d’altres gestors d’imatges.\nEncara que normalment tracte de no centrar-me massa en ubuntu o gnome, molts cops és complicat, sobretot perquè jo faig servir aquesta distribució i escriptori. Però això no vol dir que no parle de tant en tant d’altres distribucions o d’altres entorns d’escriptori. Si ben és cert que quan és de gnome m’oblide molts cops de comentar-ho, no així en el cas d’ubuntu.\nLluís on 14 de març de 2010 at 20:02\nNo és per polemitzar, però és cert que trobo que el Digikam és molt ben fet, potent i ràpid (tinc unes 13000 fotos, meves, eh, no de porno; i engega automàticament, proveu això amb l’f-spot).\nAbans em preocupava per dependències dels diferents escriptoris, però ara ja passo, amb les capacitats dels discos i potència dels ordinadors. És clar, si tens un ordinador “limitat”, tot canvia, però si no crec que paga la pena d’assajar-ho.\nSóc usuari de Kde, però també faig servir programes gtk/gnome si em semblen nillors.\nPau on 15 de març de 2010 at 00:15\nCap polèmica, Lluís 🙂\nMiraré de fer algun article parlant del digikam…


Un centenar d'intel·lectuals andalusos demanen un referèndum pactat a Catalunya | Diari de Tarragona\nEntre les personalitats signants destaca l'exjutge Baltasar Garzón, Kiko Veneno o actors com Salvador Távora, Benito Zambrano, Juan Diego i Antonio de la Torre\n25 de Octubre de 2017 - 18:10 hs\nUn ciutadà votant a l'institut Martí i Franquès de Tarragona en el referèndum del 1-O. FOTO: ACN\nUn centenar d'escriptors, artistes, músics, cineastes o periodistes andalusos han signat un manifest titulat 'Andalusia pel diàleg', en què demanen un referèndum pactat per a Catalunya. Entre els intel·lectuals adherits s'hi troben els escriptors José Manuel Caballero Bonald, Luis García Montero, Ángeles Mora i Juan de Loxa, l'exjutge Baltasar Garzón i el catedràtic de dret constitucional Javier Pérez Royo, els cineastes Alberto Rodríguez i Benito Zambrano, els actors Salvador Távora, Benito Zambrano, Juan Diego i Antonio de la Torre, el guionista Rafael Cobos i el músic Kiko Veneno, entre d'altres. El text aposten per una resolució de la crisi catalana per la via del diàleg i la mediació amb l'objectiu d'acordar un referèndum amb garanties democràtiques. Així mateix, proposen obrir un procés constituent en el qual, "sense precipitacions i sense pors", es pugui debatre el model d'Estat.\nEn el text, recullen que el procés català és l'expressió "més crua" de la realitat subjacent, que posa en crisi el model territorial i reclamen la necessitat d'obrir un procés constituent o nou pacte constitucional.\nPer això, fan una crida al diàleg i a la resolució democràtica del conflicte i entenen que s'ha de fer un "pas enrere" a les veus que pretenen conduir una crisi subjacent cap a una sortida repressiva i recentralitzadora. Paral·lelament, creuen que és un "error" considerar que es tracta d'un "xoc de trens" que s'observa "des de l'andana".\nEn aquest sentit, els signants demanen no utilitzar les forces i cossos de seguretat de l'Estat en una batalla que entenen que ha de ser "política i democràtica". "No volem als nostres veïns, germans i fills, molts andalusos, sotmesos a les ordres irresponsables de comandaments polítics contra l'exercici de llibertats civils bàsiques a Catalunya", recullen i clamen contra no repetir les imatges de l'1-O.\nEn aquest sentit, també demanen deixar de veure als responsables polítics "rere una barricada discursiva irresponsable i bel·licista amb la calculadora de vots a la mà".


La prèvia: Bentornat Montgat! - Castellers de Badalona\nLa prèvia: Bentornat Montgat!\nabril 25, 2014 - Notícies\nDiumenge finalitzem el mes d’abril amb una actuació en una població força estimada pels Micacos: La Vila de Montgat. La relació amb aquesta vila es remunta als inicis de la colla, quan encara actuàvem de color blanc i amb l’afany de fer arribar el fet casteller a poblacions properes a Badalona.\nPels volts del 1998 i abans de la nostra presentació amb camisa al maig, a Montgat assolíem un 22 de març el nostre primer tres de sis descarregat del nostre historial, en el marc de la inauguració del Centre Cívic de les Mallorquines. A partir d’aquí es va iniciar una relació amb el poble, actuant pels volts de les festes de Sant Jordi durant els primers anys de la colla (excepte l’any 2001). Actuant sols (1998-2006-2007-2011), amb una colla (1999-2000-2002-2008) o dues colles més a plaça (2003-2004-2005), en un intent de potenciar i tenir una diada castellera forta abans d’entrar en plenes Festes de Maig.\nAmb castells de sis assolits en la majoria d’anys, al 2002 es van provar els primers castells de set a Montgat sense sort (dos intents desmuntats de 3d7). Castell de set que assoliríem els tres anys següents (2003-2004 i 2005), casualment quan érem tres colles a plaça. Una plaça que va veure el 2003 el 4de8 de la mà dels Castellers de Barcelona que a més és el millor castell en aquesta vila. Per part nostra, la millor actuació en aquesta plaça va ser la del 2005 amb el 5d6 3d7 4d6a i pd5.\nDegut a la crisi ens els darrers anys la nostra presència ha minvat. Enguany hi tornem amb la mateixa il·lusió de sempre i acompanyats dels Encantats de Begues. Tot esperant tornar-hi anys propers, donat que durant aquest temps força castellers montgatins han pres i prenen part de la colla micaco activament.\nCONVOCATÒRIA: 10.45 estació de tren de Badalona. 11.30h plaça de les Mallorquines.


L’otium, el gran enemic de la cultura cristiana | Griselda Oliver i Alabau\nL’otium, el gran enemic de la cultura cristiana\n“Entre els diversos edificis romans destinats als jocs i espectacles públics, com l’amfiteatre, el teatre o el circ, podien assistir alhora a les representacions unes 300.000 persones, com a mínim”, calcula Joan Casas, escriptor, traductor i professor de l’Institut del Teatre, durant la presentació de la primera novetat de l’any adesiarenca, L’escena antiga (Adesiara Editorial), i que es presenta el 30 de març a l’Institut del Teatre. Aquesta obra aplega textos com La dansa de Llucià de Samòsata, Els espectacles de Tertul·lià, l’Arquitectura de Marc Vitruvi Pol·lió o l’anònima Alcestis de Barcelona, traduïts a quatre mans per Esther Artigas i Roser Homar.\nEl teatre a l’antiga Roma\nAmb aquesta afirmació, Joan Casas vol posar el focus en el fet que la cultura espectacular, més pròpia de les classes populars, tenia un pes específic molt important en l’otium. “Libani explicava que els romans solien assistir a un espectacle, després retornaven als seus assumptes i, quan ho tenien tot enllestit, acudien a veure un altre espectacle”, aclareix Roser Homar. “L’otium és el gran enemic de la cultura cristiana”, continua Casas, que afegeix que el cristianisme ha de buscar una altra manera d’ocupar el temps lliure: d’aquí sorgeix la litúrgia. “Llucià de Samòsata avisava que anar a veure espectacles era una pèrdua de temps i que valia més la pena invertir aquell temps a estudiar filosofia”, encara continua Homar.\nL’escena antiga és, doncs, un llibre que aprofundeix en el teatre antic a través de textos que van des del segle II aC fins al segle V dC, des dels pròlegs de Terenci fins al panegíric de Sidoni Apol·linar, passant per obres com La dansa de Llucià de Samòsata, l’Onomàsticon de Juli Pòl·lux o L’arquitectura de Marc Vitruvi Pol·lió: en paraules de Joan Casas, es tracta d’“una antologia de textos grecs i llatins que fan referència a les arts de l’espectacle en el món antic”. Excepte la Poètica d’Aristòtil, no han arribat gaires reflexions concretes a propòsit de les arts escèniques del món grecoromà. “No ens han arribat reflexions sobre un espectacle concret; amb prou feines conservem la totalitat dels textos teatrals”, assegura Esther Artigas.\nDurant l’època republicana els teatres romans eren molt rudimentaris i es muntaven i desmuntaven per a l’ocasió. El primer teatre romà de pedra es va construir l’any 55 aC: el teatre de Pompeu. La gran època de la tragèdia i la comèdia romanes ja s’havia acabat aleshores. Als teatres de pedra romans, de fet, s’hi representava unes altres menes d’espectacles: la pantomima i el mim.\nEl teatre popular: la importància del mim i la pantomima\nQuan pensem en el món grecoromà, la primera imatge que ens ve al cap és de solemnitat i racionalitat. Res més lluny de la realitat: el món antic era especialment sorollós. De fet, tal com ha dit Roser Homar durant la presentació de L’escena antiga, “la idea de callar en el teatre és realment actual, però abans eren uns espais molt sorollosos, on la gent interactuava amb els actors i els feia bromes”.\nEn el teatre popular van excel·lir dos tipus de representacions teatrals: el mim i la pantomima. Tal com comenta a la introducció de l’obra Joan Casas, el mim va ser la pràctica escènica més duradora, no pas la tragèdia o la comèdia. “El mim era una forma molt variada de comèdia, les primeres notícies del qual es remunten a final del segle V aC”. Juntament amb la dansa, eren formes teatrals populars, i tant el cristianisme com les elits culturals de l’època no les consideraven gèneres prou dignes: “El teatre popular, el del gust del públic, era justament el que menystenia l’elit cultural del moment i per això no se’n conserven textos”, argüeix Homar.\nPer a Casas, la diferència entre el mim i els altres gèneres teatrals responia més aviat a una estructuració de les companyies, ja que les companyies de mims són les úniques que s’originen en l’estructura familiar, de la qual, per tant, formen part dones. “La presència de la dona havia estat escarnida en el teatre i les dones havien estat tractades de prostitutes, cosa que fins fa quatre dies passava en la cultura de l’espectacle”, afegeix l’escriptor i traductor. De fet, en la resta d’obres teatrals eren homes els qui representaven el paper de dona i per això un element essencial de la indumentària dels actors era la màscara, ja que, entre d’altres funcions, servia perquè el públic pogués distingir si es tractava d’un personatge masculí o femení.\nLa pantomima, en canvi, era un espectacle musical que es va convertir en el gènere més popular durant l’època imperial: “La paraula pantomim referida als actors d’aquesta forma d’espectacle és evidentment d’origen grec i fa referència a la seva capacitat de representar-ho tot, d’incorporar tots els personatges i totes les passions d’una història. De totes maneres, els autors que en van parlar els van anomenar més sovint, si parlaven en grec, orchestaí, és a dir, ballarins. I, si parlaven en llatí, histriones o saltatores”, escriu Casas a la introducció. Un exemple de pantomima és l’Alcestis Barcinonensis, una adaptació anònima de l’Alcestis d’Eurípides destinada a la representació dramàtica: l’estructura del text fa pensar que podria ser un text de dansa, pel to narratiu que té i pel fet que al papir on es va trobar hi havia unes anotacions al marge sobre els personatges.\nPer a Jordi Raventós, editor d’Adesiara, no hi ha cap altra manera més bona per celebrar el desè any de l’editorial que amb la publicació d’aquesta obra: “Va ser Joan Casas qui ens va fer notar que calia fer aquest llibre. Hi hem dedicat quatre anys”, afegeix l’editor. Raventós ha volgut destacar, a més, algunes de les obres que està previst que es publiquin enguany, com els Acarnesos d’Aristòfanes, el Soldat fanfarró de Plaute, els Sonets de Shakespeare, els Antievangelis jueus, L’última temptació de Crist de Nikos Katzanzakis o Trista fi de Policarpo Quaresma de Lima Barreto.\nadesiara editorial arts escèniques literatura


Concretament, parlem d’hort generatiu quan ens referim a l’hort com un espai on podem adoptar un rol productiu, una actitud de compromís i acció de tipus generatius, en el sentit que proposà el psicòleg Erik Erikson (1971). En certa manera, és una activitat a cavall entre el treball i el temps lliure, un pont que permet passar d’una riba a l’altra, o quedar-se al mig. Aquesta característica el converteix en una eina útil per aquelles persones que no poden desenvolupar el rol laboral, per diferents motius, però que senten la necessitat de seguir sent productives, encara que a vegades sigui de forma simbòlica. Parlem, en aquest cas, del col·lectiu dels jubilats, de persones en situació d’atur, i en general de grups exclosos o en risc d’exclusió social.\nAra bé, més enllà d’aquests col·lectius concrets, la naturalesa generativa de l’hort urbà permet obrir un debat més transversal. És el debat sobre el concepte del Treball i la seva relació amb un altre concepte, el de Lleure. Un Treball que s’ha associat tradicionalment a Producció, i un Lleure vinculat abusivament a Consum. Per tant, en aquests moments, tots dos en profunda crisi, i amb necessitat de ser repensats.\nPer una aplicació del terme, feu cap als següents posts.


Sánchez llança el 25-J el seu últim duel a Iglesias\nEl candidat es pren amb calma la negociació oficial i farà tercera ronda la setmana que ve\nRivera anuncia que no acudirà a la reunió i el president li retreu la seva falta de decòrum institucional\nMadrid 02 de de juliol del 2019. 23:47\nPedro Sánchez va cap a la votació decisiva de la investidura, fixada per al dijous 25 de juliol, sense pressa aparent per accelerar unes negociacions que oficialment són a la via morta. Malgrat que el compte enrere va començar a córrer aquest dimarts, quan la presidenta del Congrés, Meritxell Batet, va marcar la data d’un debat que començarà el 22-J, tot apunta que el candidat esperarà a la setmana que ve per iniciar la tercera ronda de contactes públics. Laparsimòniaen el diàleg suggereix que hi podria haverconverses discretesi indirectes entre els socialistes i els seus aliats potencials, en especial amb UnidesPodem. Amb focus o sense, Sánchez i PabloIglesiasposaran a prova en aquestes tres setmanes la capacitat de les esquerres per entendre’s o per reviure el fantasma d’unarepetició electoral que se celebraria el10 de novembre. A ningú se li escapa que com més es reforci la disposició del PNB, ERC, Bildu i Compromís a facilitar la investidura, menys capacitat de pressió tindrà el podemista.\nNo hi ha res en la superfícieque sostingui les expectatives que manté Sánchez de superar la investidura, i fins i tot la data del debat al Congrés esquiva elpont de l’1 de novembreper a una eventual repetició electoral. I no obstant. El president en funcions aspira a aprovar aquest examen després d’armar un pacte amb Iglesias per al qual en realitat disposen de dues setmanes, ja que Unides Podem hauria de sotmetre qualsevol aliança a una consulta als inscrits. El candidat socialista no dona mostres d’impaciència, i l’agenda apunta que no convocarà una nova ronda oficial fins a la setmana que ve. “Ja tindrem temps de parlar de la investidura; tenim fins al 22 de juliol”, va excusar des de Brussel·les, on va assistir a la cimera de líders europeus.\nA més d’Iglesias, Sánchez necessita acabar de lligar altres voluntats. ElPNB(sis diputats) ha mostrat la seva disposició a recolzar-lo, però no hi ha res en ferm. Passa el mateix amb Compromís (1), que continua reclamant la reforma del finançament autonòmic per recolzar-lo. El Partit Regionalista Càntabre (1) és l’únic que ha assegurat el seu vot a favor. ERC (15) i Bildu (4) han suggerit que estan disposats a una abstenció, tot i que no han oficialitzat aquesta posició. En el cas dels republicans, per la disparitat de criteris al si del partit sobre quan és el moment més adequat. De fons, batega el pols real de la negociació: com més ferms siguin els recolzaments de la resta d’aliats a Sánchez, menys força podrà exercir Iglesias, al quedar aïllat de les forces progressistes i alineat amb el bloc de la dreta.\n50 anys del Procés de Burgos\nELS COMPTES CATALANS DE LA COVID\nLes 'multes Covid' es queden sense cobrar\nELS COMPTES CATALANS DE LA PANDÈMIA\nEl cost de la digitalització de les aules: 174 milions d'euros\nLa factura del coronavirus a Catalunya\nA l’ala conservadora, el president del PP, Pablo Casado va reafirmar aquest dimarts el seu ‘no’ a Sánchez, sense qüestionar que acudirà a la nova cita negociadora, informa Pilar Santos. AlbertRivera, en canvi, va anunciar queplantarà de nouel candidat socialista al·legant que no perdrà temps en reunions estèrils. “Li demano al senyor Rivera queguardem les formes, el decòrum institucional, i després que voti el que consideri”, va respondre Sánchez.\nEl debat en el Congrés començaràdilluns 22-J amb el discurs del candidat. Després d’ell intervindran l’oposició i el 23-J se celebrarà la primera votació. Per passar-la necessita una quimèrica majoria absoluta. Si, com tot apunta, suspèn, hi haurà una nova votació el 25-J, en què en té prou amb sumar més ‘sí’ que ‘no’. Si fracassa, s’obre un període de 60 dies per a nous intents i si no hi ha èxit, les eleccions que ningú diu que vol seran el 10-N.\nMeritxell Batet Investidura Pedro Sánchez


Bloc Infantil: de novembre 2012\nAqui teniu els aniversaris que hem celebrat durant aquest mes.\nABEL i MARC P-4\nPublicado por infantil en 6:43\nL' EXPLICA - CONTES\nL'Isaac, el "conta-contes" ha passat avui per la nostra escola i ens ha explicat el conte de "La mongetera màgica"... Veieu quina atenció paràvem... Tots plegats, hem passat una estona molt divertida.\nPublicado por infantil en 9:32\nEtiquetas: Contes, P3, P4, P5\nPublicado por infantil en 11:50\nEtiquetas: Festes, Nadal, P3, P4, P5\nEl dimecres, al matí, van passar les castanyeres per les aules a recollir les castanyes per a torrar-les després. Ens vam quedar bocabadats quan les vam veure!!! Anaven molt guapes, acompanyades també d'un castanyero. A la tarda, vam fer 4 tallers: de contes, de cançons i danses, de dibuixos de la tardor i de maquillatge. Vam fer 4 grups amb nens i nenes de P3, P4 i P5. Així ens barregem tots i fem activitats plegats. L'escola estava plena de castanyeres i castanyeros!!! Aquí teniu les fotos de la festa...\nPublicado por infantil en 11:32\nEtiquetas: Castanyada, Festes, Tardor


• L'oficina de turisme d'alcoi treballa per adaptar-se als visitants amb diversitat funcional • Entre els pròxims projectes cal destacar la traducció al braille de la guia general d'Alcoi\nTags: Alcoi, Diversitat funcional, Escritura Braille, festes, ONCE\nLa Touristinfo ha rebut un exemplar de la ‘Crònica de la Festa’, traduïda al braille. Com cada any, des del 2007 la fundació ONCE s’encarrega d’aquesta traducció. L’exemplar està a disposició de tothom per consultar i assabentar-se del que esdevé cada any al voltant de la nostra trilogia festera. Tant l’Arxiu Municipal com l’Associació de Sant Jordi, també disposa d’aquesta base bibliogràfica des de fa anys.\nA més, entre els pròxims projectes cal destacar la traducció al braille de la guia general d’Alcoi i a partir d’ací anar fent-ho amb la resta de fullets turístics que hi ha com informatiu a l’abast dels visitants a la Touristinfo.\nL’oficina de turisme d’alcoi treballa per adaptar-se als visitants amb diversitat funcional\nL’adaptació del servei cap a tot tipus de visitant, incloent-hi aquells amb diversitat funcional és un dels pilars bàsics de la política seguida per la Regidoria de Turisme. En aquesta línia, recentment es van instal·lar a l’oficina de turisme uns aparells per poder facilitar la informació turística a persones amb deficiència auditiva.\nAlcoi capdavanter en moltes de les iniciatives turístiques que es duen a terme, ruta del cementeri, ruta modernista, entre altres, i té un gran patrimoni per oferir al visitant, la regidora de Turisme, Lorena Zamorano apunta “Devem ser capaços de fer gaudir també al visitant amb diversitat funcional, perquè és un dret, perquè les noves tecnologies ens ho posen cada vegada més fàcil i perquè hi ha un nombre de turistes potencials que volem que coneguen el nostre poble, gaudisquen d’ell i s’enriquisquen del que ofereix, i amb aquesta voluntat, els posarem ‘#Alcoi en les mans’.”


De carallot a llepafinestres: els renecs en català més estranys (i els més populars) - TV3\nDe carallot a llepafinestres: els renecs en català més estranys (i els més populars)\n"Trenquin tòpics", en el seu intent de verificar o desmentir els topics dels catalans, es planteja si realment som renegaires. Ho hem preguntat a les xarxes socials i ho podem confirmar: de renecs, n'anem sobrats.\n"Trenquin tòpics" confirma que els catalans som renegaires\n27/03/2019 - 19.03\nAprofitant que el "Trenquin topics" ha volgut endinsar-se en el tenebrós (i creatiu) món dels renecs catalans, hem preguntat a través de Facebook, Twitter i Instagram quin és el renec que sempre teniu a la boca. Les respostes, com no podia ser d'una altra manera, confirmen que, efectivament, som renegaires\nTenim una llengua rica en paraulotes, insults i blasfèmies espontànies. De renecs nostrats (i complicats d'explicar a un estranger), els usuaris de les xarxes de TV3 han destacat alguns com "pixapins", "ninot", "gamarús", "pessigavidres", "borinot", "llepafinestres", "guaitacargols", "ganassot", "poll ressuscitat", "carallot"...\nNo falten les referències sexuals, que, en el terreny dels renecs, mai fallen: "xarrupaescrots", "cony", "collons", "desvirgagallines", "titatorçada", "titafreda", "titafluixa", "mitjatita".\nTambé funcionen els renecs escatològics: "vés a cagar a la via" (o "a la bassa"), "càgon l'ou", "càgon l'olla", "càgon l'os pedrer". O, directament, "càgon tot".\nDe clàssics i de renecs adaptats als temps. De fet, històricament, a l'hora d'insultar, sempre es peca de recordar-se injustificadament de les mares: "qui et va parir", "la mare del tano", "la mare que et va matricular"... Però, si hi ha una construcció comuna als renecs, aquesta és "cap". No t'ho creus? Doncs pensa-hi... Entre els renecs que més es fan servir, hi ha "cap de lluç", "capsigrany", "cap d'ànec", "cap de ruc", "cap de cigró", "cap de faba" o "cap de suro".\nJa ho preguntava el Roger de Gràcia al "Caçador de paraules"... Els catalans som bons insultadors? Segons les últimes estadístiques (gens científiques), aquests serien els renecs que més triomfen:\n"Trenquin tòpics", una autoparòdia dels catalans amb un punt de mala llet\nRenecs en català\nSom bons insultadors els catalans?


Ametlles i avellanes, l'snack' autòcton i saludable\nTot i que Catalunya i Espanya són dels principals productors mundials, la fruita seca de Turquia i els Estats Units està arraconant el conreu autòcton\nAida Corón 09.01.2019 05:30 h. Barcelona\nAvellanes i ametlles són els fruit sec de proximitat\nGimnàs i dieta. Aquestes són dues de les paraules més populars un cop passen les fetes de Nadal i la gent fa el primer intent de complir amb els propòsits d’any nou. Després de l’allau de dolços, toca passar-se al verd i, perquè no, als fruits secs, l’snack ideal. Els fans d’aquests aliments segurament estan dividits en un 50% i 50% entre partidaris de l’avellana i l’ametlla, els dos clàssics. Dos aliments nutritius que a més a més permeten portar fàcilment a taula productes de proximitat.\nL’ametlla és el fruit sec més cultivat a Catalunya. Segons les dades més recents de l’Idescat, del 2016, representa el 55% del conreu de fruita seca amb 13.921 tones. L’avellana, en canvi, és la segona amb 8.822 tones, un 35% del total. Ara bé, hi ha una diferència clara entre una i altra: l’ametlla ens la mengem sense processar pràcticament tota, mentre que el 80% de l’avellana es destina a fer crema d’aquest fruit.\nL’exportació arracona el producte autòcton\nTot i que el consum d’aquests aliments ha anat creixent a poc a poc en els darrers anys, diverses associacions de pagesos han alertat que el seu preu ha vist una tendència contrària. En la majoria de casos, es troben per sota dels costos de producció.\nEl motiu no és cap altre que l’exportació. L’avellana de Turquia ha fet que la producció a l’Estat espanyol se situés al voltant de les 170 tones el 2014 i caigués a les 142 tones dos anys després. Tot i això, segons les dades de l’Organització de les Nacions Unides per a l’Alimentació (FAO), Espanya n’és el vuitè productor mundial.\nL’avellana de Turquia i l’ametlla dels Estats Units han tret quota de mercat al producte nacional\nEn el cas de l’ametlla, la competència ve dels Estats Units. L’Estat espanyol continua sent el segon productor mundial, però molt lluny de les tones que es comercialitzen arreu del món de producte nord-americà. De fet, entre el 1984 i el 2014 el país va multiplicar gairebé per quatre la seva producció, tal com apunta l’Observatori Economia Agroalimentària del Col·legi d’Economistes de Catalunya. Un increment que ha tret força a la producció espanyola i catalana en el flux comercial a l’exterior.\nPer tant, s’exporta i importa ametlla i avellana a cosa nostra, però la balança es troba equilibrada. D’aquí que els experts parlin d’aquests aliments com productes commodity.\nA casa, a on?\nA Catalunya, el gruix d’hectàrees dedicades a cadascun dels dos productes es concentra en diferents punts, tot i que el sud aglutina el major nombre de superfície.\nA Tarragona es cultiva el 90% de l’avellana, mentre que a Girona hi ha el 9%. Les dades més recents del Departament d’Agricultura mostren com al sud del territori s’hi van obtenir el 2016 unes 8 tones, pràcticament la meitat que el 2013. El Baix Camp és la comarca amb més activitat i on hi ha la Denominació d’Origen de Reus. Aquest segell empara les varietats negreta (la més abundant), pauetet, gironella, morella i culplana. Com a zones amb conreu també destaquen l’Alt Camp i el Tarragonès.\nLa major part de l’avellana prové del Baix Camp, on hi ha la DO de Reus, mentre que l’ametlla és, una gran part, de la Terra Alta\nPel que fa a l’ametlla, la principal comarca productora és la Terra Alta. Les Garrigues, el Segrià i el Pallars Jussà són els altres dos punts amb hectàrees dedicades a aquesta collita.\nMillor a granel\nAl supermercat es pot trobar fàcilment avellana i ametlla envasada de Catalunya, fins i tot de marca blanca. Tot i això, cal fixar-se bé en les etiquetes per assegurar-se que l’origen és local.\nEntre les marques conegudes que en venen hi ha Borges (Tàrrega) o Frit Ravich (Maçanet de la Selva). A la llista també s’hi pot sumar Paño (Alcover), amb gamma ecològica. O bé optar per la compra a granel, on acostuma a haver-hi més consciència per oferir productes de proximitat.\nBorges, Frit Ravich i Paño són les marques catalanes amb més presència als lineals amb matèria primera del territori\nPel que fa al preu, l’ametlla es pot trobar per entre 6 i 15 euros el kg segons la procedència i el tipus. L’avellana pot oscil·lar entre els 8 i els 16.\nLluís Soldevila: "La transformació digital és com el sexe a l'adolescència"


entitat pública de Catalunya\nCanvi de marc legalModifica\nLa 1a llei, de simplificació i millora de la regulació, modifica la Llei 2/1993, del 5 de març, de foment i protecció de la cultura popular i tradicional i de l'associacionisme cultural, així com la Llei 20/2010, de 7 de juliol, de cinema, i també la Llei 34/2010, de l'1 d'octubre, de regulació de les festes tradicionals amb bous.\nAprovació i primers anysModifica\nEl dia 21 de desembre de 2011 es va aprovar al Parlament de Catalunya la coneguda com a llei òmnibus, que incorporava l'aprovació d'un nou CoNCA amb 7 membres en comptes d'onze, la creació d'una finestreta única i de l'Agència Catalana del Patrimoni. En la votació, Convergència va tenir l'acord del PSC i ERC i el PP es va abstenir. El Departament de Cultura va trigar 2 anys a acabar de donar-li cos al projecte, fins que el dia 23 de juliol de 2013 el Govern de Catalunya va aprovar els estatuts de l'Agència. El seu primer director fou Joan Pluma. El 2014 es va dedicar a realitzar el desplegament del mapa del patrimoni cultural, van posar en marxa la Ruta 1714 i van ampliar el circuit de visita del jaciment d'Ullastret. Entre els seus projectes, també es van incloure l'obertura a la ciutat del pati històric del mNACTEC, la millora de les visites i els serveis prestats pels museus, el programa de restauració del patrimoni, el portal web del patrimoni català.\nPrestar serveis de restauració, conservació, rehabilitació, excavació arqueològica, millora de la qualitat i posada en valor de béns culturals i de divulgació i d'informació en matèria de patrimoni cultural.\nSegons la llei, «queda pendent pel Govern d'aprovar, mitjançant un decret, els estatuts de l'Agència Catalana del Patrimoni Cultural, els quals han de determinar i regular les funcions dels òrgans de govern; la composició i el funcionament del Consell d'Administració i el nomenament dels seus membres, i l'estructura orgànica interna i el règim de funcionament de l'Agència.»\nLa llista està formada per tots aquells centres que anteriorment ja eren gestionats pel Departament de Cultura. Els 38 equipaments adscrits són: la Cartoixa Escaladei; la Casa-museu Prat de la Riba; la Casa-museu Rafael Casanovas; els castells de Cardona, Claramunt, Miravet, Calonge i de la Granada del Penedès; el castell-monestir d'Escornalbou; els convents de St. Francesc de Montblanc i St. Bartomeu de Bellpuig; els monestirs de Vilabertran, Santes Creus, St. Pere de Rodes, St. Pere de Galligants; Torre Manresana; els jaciments de Castellet de Banyoles, Castell de Palamós, Empúries, Olèrdola, Ullastret; Necròpolis, Fòrum i Teatre de Tarragona; les vil·les romanes dels Munts i Centcelles; l'Arc de Barà; la Torre dels Escipions, la Torre Carles V, els museus Colònia Sedó i Ciment Asland, la Farga Palau, el Palau Moja, el monestir de Sant Pere de Portella, la Roca dels Moros del Cogul, els jaciments del Coll del Moro, el Molí d'Espígol i el centre-magatzem del MNAT.\n↑ 4,0 4,1 «Llei 7 de 2011, del 27 de juliol, de mesures fiscals i financeres.». Generalitat de Catalunya, 27-07-2011. [Consulta: 13 novembre 2011].\nProjecte de llei de mesures fiscals i financeres Tram. 200-00006/09. Dictamen de la Comissió d'Economia, Finances i Pressupost. 14 de juliol de 2011. Butlletí oficial del Parlament de Catalunya.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Agència_Catalana_de_Patrimoni_Cultural&oldid=25324966»\nDarrera modificació: 28 oct 2020 a les 12:34\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 28 oct 2020 a les 12:34.


La melanina i l'hormona lipotropina | farmàcies ecoceutics\nConeixement farmacèutic » Respostes de salut » La melanina i la lipotropina\nLa melanina i la lipotropina\nPredisposició a l’acció, adrenalina.\nTenim més de 60 hormones que actuen en el nostre cos.\n*Són exemples d’hormones que tenim en el nostre cos, en total en tenim més de 60 que cada una d’elles fa una o més d’una funció.\nEl paper de l’alimentació és clau pel bon funcionament del nostre organisme.\n*Són indicacions bàsiques, tot i complir-les poden haver-hi altres motius que provoquin alteracions hormonals.\nLa melanina és el pigment responsable de la pell i el cabell. Es produeix gràcies a l’hormona lipotropina.\nFunció de la melanina\nProtegir la pell contra els efectes de la radiació d’ultraviolats de la llum solar. Quan una persona s’exposa al sol, s’activa la síntesi de melanina en els melanòcits, per evitar que la pell es cremi i afecti el nucli cel·lular. Aquesta producció de melanina, es tangibilitza amb l’enfosquiment de la pell, fet conegut com «estar morè».\nMelanina i protecció solar\nLes pells clares tenen menys melanina, això implica que tenen una menor capacitat per absorbir la radiació d’ultraviolats i protegir-se contra els efectes del sol. L’extrem seria l’albinisme, un problema genètic que fa que no es disposi de melanina. En canvi, les pells fosques són pells amb més melanina. La seva capacitat per absorbir la radiació d’ultraviolats és superior.\nDe la producció de melanina als fototipus\nEl concepte fototipus, és la capacitat de la pell per assimilar la radiació solar. Segons l’escala de Fitzpatrick, dermatòleg de la Universitat de Harvard. El fototip I (1) presenta menys capacitat d’assimilar la radiació solar, també té més probabilitats de cremar-se i patir càncer de pell. Mentre que el fototip VI (6), presentaria més protecció de la radiació solar i menys probabilitats de cremar-se i patir càncer de pell.


Colau planteja un pla estratègic per revitalitzar l’eix Llobregat | betevé\nRoger Torres i Liñán | dilluns, 16 de gener del 2017, a les 21.31\nFa tot just un any en aquest mateix escenari l'alcaldessa va presentar el Pla de barris, amb incidència en l'eix Besòs. Avui ha girat la mirada cap a l'altra banda: el Llobregat, i ha anunciat un pla per a la reactivació econòmica d'aquest espai, que agrupa infraestructures com el port o l'aeroport. L'eix del Llobregat és, segons Colau, una de les àrees que té la ciutat per créixer i el pla, que ja s'ha començat a parlar amb ajuntaments i agents econòmics, preveu, entre d'altres, mesures tan dispars com l'ampliació de Mercabarna o un nou pas que voregi Montjuïc per connectar a peu i en bici la Zona Franca amb la ciutat. ADA COLAU, alcaldessa de Barcelona "El Pla estratègic del Llobregat necessitaria com a mínim 10 anys per desenvolupar-se suficientment i reuniria al voltant d'una inversió de 1.500 milions d'euros. Una inversió que, evidentment, en bona part seria privada, però també pública." A l'entrada a la conferència, Colau ha estat rebuda per veïns de la Vila Olímpica contraris a l'alberg juvenil que s'hi està construint. L'alcaldessa ha dit que tampoc no li agrada però que ja té llicència. Ha assegurat que li ha sorprès la consulta que demana Esquerra sobre aquest tema, però confia a tancar un acord per aprovar el Pla d'allotjaments turístics. ADA COLAU, alcaldessa de Barcelona "Jo com a alcaldessa li he de dir que no puc contemplar no aprovar el PEUAT. La ciutat necessita una regulació i entenc que tots els grups municipals ens debem a les demandes ciutadanes." Colau ha dit que més enllà d'Esquerra, busca també el suport d'altres grups al pla hoteler.\nSi en la darrera edició de la tradicional conferència al Col·legi de Periodistes Ada Colau va explicar que l’Ajuntament s’havia proposat enfortir l’eix Besòs, enguany Colau ha anunciat que s’està treballant en un pla estratègic per al Llobregat “ambiciós, però realista”. Amb el document, el govern municipal vol posar l’entorn del riu Llobregat “com a eix vertebrador de la ciutat metropolitana”.\nTot i que el pla encara és un esborrany, Colau ha avançat que inclou una trentena de projectes que “individualment serien interessants, però que conjuntament donen la potencialitat de pla estratègic”. En aquest marc es preveu una ampliació de Mercabarna encarada a potenciar els productes ecològics i de proximitat, i també la creació de corredors verds per connectar a peu i en bici la Zona Franca amb la ciutat.\nColau també ha recordat que en aquest entorn hi ha un 23 % de sòl lliure; per això el pla preveu construir-hi més de 5.100 habitatges públics, 5.700 de lliures i 1.000 de dotacionals. Els projectes es desenvoluparan durant els propers 10 anys i requeriran una inversió publicoprivada de 1.500 milions d’euros. En aquest sentit, l’alcaldessa ha instat a “treballar conjuntament” les administracions implicades per garantir les inversions.\n“Hem de poder arribar a un acord”\nDurant la conferència al Col·legi de Periodistes, Ada Colau també ha parlat sobre el debat del pla d’allotjaments turístics (PEUAT). Ha assegurat que “el govern veu plausible el PEUAT per la feina que s’ha fet”, en especial amb CUP i ERC, tot i que l’alcaldessa ha apel·lat la resta de grups per “fer el màxim esforç” amb l’objectiu d’assolir un consens: “Hem de poder arribar a un acord”, ha sentenciat.\n— Ada Colau — política municipal


Els jutges evitaran la proximitat amb els detinguts prenent-los declaració per videoconferència Els jutges evitaran la proximitat amb els detinguts prenent-los declaració per videoconferència – Tot Barcelona | Notícies i Informació d'actualitat a Barcelona\nRedacció 26/03/2020 2:56 pm\nEls cossos policials no poden estalviar-se la proximitat i fins i tot el contacte amb els detinguts en plena epidèmia causada pel coronavirus SARS-CoV-2, però els jutges sí que han trobat la manera. Un acord comunicat aquest dijous per la degana dels jutges barcelonins, Mercè Caso, indica que per “evitar el trasllat de les persones detingudes a les dependències judicials” els magistrats els prendran declaració “preferentment per videoconferència” des de les comissaries dels Mossos d’Esquadra.\nEl mateix acord recorda que la majoria de comissaries dels Mossos tenen equips de videoconferència i esmente el diversos sistemes disponibles als jutjats. A més a més, indica als advocats que ells també poden utilitzar aquest sistema quan vagin a les comissaries a assistir un detingut: és a dir, amb el lletrat en una sala diferent de la que ocupa la persona arrestada. En la declaració judicial, que és un cop el detingut passa a disposició del jutge, l’advocat hi pot participar des de la mateixa comissari o bé des del jutjat, i sempre per videoconferència.\nEn cas que el detingut el tingui algun cos policial que no tingui equips de videoconferència, la persona arrestada podràs ser traslladada als calabossos judicials i, des d’allà, el jutge els prendrà declaració telemàticament des de la sala de vistes, situada en una altra planta.\nCoronavirus Justícia Mossos d'Esquadra Salut


La vaca cega (sardana)Antoni Juncà i Soler – Fes Ta Festa – La cultura popular a la ràdio i a internet\n19 agost 2011Clàssics de cobla\nAntoni Juncà i Soler va néixer a Figueres, a la capital de l’Alt Empordà, el 17 maig de 1875.\nAls nou anys va iniciar els estudis de música, activitat que des d’aleshores es va convertir en la seva única dedicació. Va actuar com a tible i clarinet a cobles (com l’Antiga Pep de Figueres), orquestres i corals, que en algunes ocasions també va dirigir.\nAls 25 anys va guanyar unes oposicions de músic major de l’exèrcit, cosa que li va fer emprendre un vida nòmada en funció de les obligacions de la milícia que, a més de Figueres i Girona, el va dur a ciutats com Vitòria, Tetuan, Toledo i Melilla. Tot i que, com ja he dit, havia participat anteriorment de l’entorn sardanista, no va escriure per a cobla fins als trenta anys quan la milicia l’havia dut lluny del seu Empordà nadiu. També va conrear altres gèneres musicals i ocasionalment va exercir la docència. Va morir a Saragossa, a l’edat de 76 anys.\nEntre els seus títols de sardanes trobem algunes obres molt reconegudes com ara “L’abella i la flor”, “Lluny de ma Pàtria”, “Gatzara carnavalesca”, “Les culleretes de Sant Miquel”, “De Montserrat estel”, aquesta per a dues cobles i la que avui escoltarem i que és , a l’ensems, la més popular de les seves composicions: “La vaca cega”.\nInspirada en el poema de Joan Maragall del mateix nom, la sardana s’inicia i acaba amb uns acords secs i forts de tota la cobla que sovint s’han volgut relacionar amb els cops de l’animal cec contra les soques o les brandades de la seva cua que tant bé escriu i descriu el poeta en el seu text.\nAls curts, juga amb un tema de caire popular i pastoril que es repetirà a la part final de la sardana. A la part central dels llargs, una delicada i sentida melodia de tenora arrodoneix aquesta obra descriptiva i romàntica d’un autor injustament poc prodigat.\n“La vaca cega” està datada l’any 1920 i fou premiada en un Concurs Musical celebrat al barri de Sants, de Barcelona, aquell mateix any. L’escoltarem en una versió enregistrada l’any 1997 per la cobla Els Montgrins.\nAquí teniu el poema sencer:


Wanagig i Entre Rivals s'enduen el Concurs d'Idees Emprenedores de Berga - Regió7\nWanagig i Entre Rivals s'enduen el Concurs d'Idees Emprenedores de Berga\nEnguany s'han presentat 17 candidatures a un certamen que es consolida com a plataforma de promoció del talent local\n25·11·16 | 16:33\nFoto de família dels guanyadors i els assistents a l'acte. D.C.\nEl 90% de les 64 empreses que s´han constituït després d´haver-se presentat com a projectes al Concurs d´Idees Emprenedores del Berguedà continuen en funcionament. Aquesta és la clau de volta del Concurs d´Idees Emprenedores que organitza l´Agència de Desenvolupament del Berguedà amb el patrocini de la Fundació Obra Social La Caixa i amb la col·laboració de diferents col·lectius, entitats i empreses entre les quals Regió7. Aquest divendres al vespre, s´han lliurar els premis de la cinquena edició d´un certamen que es consolida com una eina de promoció de l´emprenedoria, la creativitat i el talent del Berguedà.\nEnguany els projectes guanyadors se centren en propostes que utilitzen Internet o les noves tecnologies. Així el primer premi del Concurs d´Idees Emprenedores, valorat en 6.100 euros (amb un xec de 1.000 euros i un pack de serveis de 5.100 euros), ha estat pel projecte batejat amb el nom de Wanagig que aposta per posar en contacte músics i promotors a través de les noves tecnologies. Fonts dels organitzadors van dir que és un projecte innovador a Catalunya, Espanya o Europa. Els seus promotors són el joves Carles Fíguls, Lluís Badal, Carme Rota i David Sais.\nEl segon premi valorat en 3.700 euros (1.000 en un xec i un pack de serveis per valor de 3.000 euros) ha estat per OnVaig.cat de Laia Andreu. Es tracta d´una agència de viatges de caps de setmana per viure festes i tradicions de Catalunya. El tercer premi del concurs premiat amb un xec de 400 euros i un pack de serveis de 2.850 euros ha estat pel projecte Influence Factor de Jordi Pujals i Joan Fíguls. Influence Factor uneix marques i influencers perquè les empreses augmentin les seves vendes a través de l´opinió i la recomanació de persones influents a les xarxes socials. I també s´encarreguen de realitzar la campanya de màrqueting.\nEl premi a la millor idea ha estat per la candidatura del periodista berguedà Marc Canturri amb Entre Rivals on planteja la creació d´un diari digital esportiu del Berguedà. S´endú un xec de 300 euros i un pack de serveis per valor de 1.200 euros.\nEl jurat va decidir atorgar dues mencions especials dotades per La Caixa amb 250 euros cadascuna. La primera menció ha estat per reconèixer el projecte de WeDecide de Marc Serra i Ignasi Serra. Es tracta d´un portal web que permet fer votacions on line a particulars i administracions o entitats. La segona menció és per al projecte Sense Barreres de Jaume Mora i Josep Maria Rossinyol. Aquesta proposta busca adaptar l´espai físic en habitatges (blocs d´edificis, cases de pagès i cases de turisme rural) per a persones amb discapacitats aplicant noves tecnologies com la domòtica.\nAl Concurs d´Idees Emprenedores s´hi han presentat 17 candidatures i s´han lliurat distincions valorades en 14.000 euros.\nEl jurat del certamen està integrat per Xavier Gual, Neus Viñas, de l´Associació Comarcal d´Empresaris del Berguedà, Àngel Noguera de l´Associació Independent de Joves Empresaris de Catalunya, Antoni Clement, de l´Associació pel Desenvolupament Rural de la Catalunya Central, Marc Bernadich de la Universitat de Manresa, Moisès Gonzàlez de MoiAcció, Pere Caballero de la Confederació de Treballadors Autònoms de Catalunya, Ramon Sala d´Hostaleria i Turisme del Berguedà i Laura Seuba de l´Agència de Desenvolupament del Berguedà\nEl Concurs d´Idees Emprenedores del Berguedà és un certamen organitzat per l´Agència de Desenvolupament del Berguedà amb el patrocini de la Fundació l´Obra Social La Caixa, i amb la col·laboració de la Cambra de Comerç de Barcelona - Delegació al Berguedà, l´Associació Comarcal d´Empresaris del Berguedà, la Universitat de la Catalunya Central - Universitat de Manresa, l´Associació Independent Joves Empresaris de Catalunya, la Confederació de Treballadors Autònoms de Catalunya, l´Associació d´Hosteleria i Turisme del Berguedà, l´Associació pel Desenvolupament Rural de la Catalunya Central, Inforber, Assessoria Pujol, Assessoria Plana (Berga i Bagà), Assessoria Puig-reig, Assessoria Guitart, Assessoria Miquela-Garriga, Montraveta&Hernández associats, Assessoria Coma, Assessorament Personalitzat de Pimes, Agroxarxa, Estudi Jurídic i Econòmic, Fernàndez - Cabra Assessors, MoiAcció i el diari Regió 7. A més a més, del suport de la Diputació de Barcelona i la Generalitat de Catalunya.


L'escriptor Biel Mesquida serà el pregoner de la Festa de l'Estendard 2018\n19 abril 2021 13:35\ndBalears/EP | 25 octubre 2018\nL'Àrea de Cultura, Patrimoni, Memòria Històrica i Política Lingüística ha triat l'escriptor Biel Mesquida per ser el pregoner de la Festa de l'Estandard 2018, a causa de «la seva feina dins el món de la creació literària, l'activisme cultural i la defensa de la llengua».\nSegons ha informat Cort en un comunicat, el batle de Palma, Antoni Noguera, i el regidor de Cultura, Patrimoni, Memòria Històrica i Política Lingüística, Llorenç Carrió, han traslladat a Mesquida la decisió municipal.\nEl pregó de l'escriptor narrarà la seva «relació íntima amb Palma, iniciada durant la seva infància. La meva educació sentimental està lligada a la ciutat, parlaré de les alegries i les tristeses que Palma em produeix», ha explicat l'autor.\nMesquida va néixer el 9 de gener de 1947 a Castelló. Fill de mestres mallorquins, es va traslladar a Mallorca des de la seva infància, on va estudiar la Llicenciatura de Biologia i Ciències de la Informació.\nCom a escriptor, es va donar a conèixer el 1973 quan va guanyar el Premi Prudenci Bertrana amb 'L'adolescent de sal', que no es va poder publicar fins a dos anys més tard a causa de problemes de censura, ja que «plantejava d'una manera oberta i trencadora idees sobre la religió, el sexe jo la família».\nLa decrèpita Mesquida, el col·laborador de l'infecte DM, la que no anava a la feina de la UIB perquè estava enxufat (però cobrava, ep!), la que fa i desfà sense control amb la Poesia Mediterrània (quants de poetes hi ha que no hi han estat convidats pel seu caprici?), ara ha de venir a donar-nos lliçons d'història. Quin fàstic inacabable, el que ens proporciona Més!


La generositat de la Vall d’Albaida acull «Els Viatgers» | Escena Erasmus\nLa generositat de la Vall d'Albaida acull "Els Viatgers"\nEscena Erasmus / Sin categoría / La generositat de la Vall d’Albaida acull «Els Viatgers»\nLa generositat de la Vall d’Albaida acull «Els Viatgers»\nUna de les explicacions de Joan Olivares als actors d’Escena Erasmus entorn als rellotges de sol d’Otos\nCom les imaginàries manetes d’un rellotge de sol, un a un, els integrants del grup teatral Escena Erasmus van gaudir minuciosa e intensament de dues jornades carregades de sentiment e identitat a la Vall d’Albaida: el poble d’Otos i la acollidora Carrícola, segon i tercer destí de la gira “Les Europes Menudes”.\nBaix un llustrós Llorenç, la furgoneta del teatre -també coneguda sense falta de romanticisme com l’autobús dels Viatgers-, arribà a Otos, el poble dels rellotges de sol, situat al Paratge Natural Protegit de l’Ombria del Benicadell. La jornada, que guardava per al final la representació al aire lliure de l’espectacle: “Els Viatgers. Somni d’una nit a Europa”, començà a la Casa del Poble, amb la benvinguda de l’alcalde, Emili Mira, del regidor de Cultura, Tino Pla i de l’escriptor Joan Olivares, responsable del projecte del rellotges de sol.\nDe la mà d’Olivares, la ruta obrí boca amb el plat fort: el rellotge de l’escultor valencià de prestigi internacional, Andreu Alfaro, anomenat: “La norma no és un dogma”. Un títol no exempt de controvèrsia que emmarca un obra donada per l’autor i de la que, com ressalta Olivares, “el poble es sent molt orgullós”. I de banda a banda, els membres del grup Erasmus descobriren bona part dels 25 rellotges de sol dissenyats per diferents artistes valencians que alberga Otos, un municipi que amb només 500 habitants posseeix la major densitat d’aquest patrimoni de tota Europa. I a la vora del migdia, la visita s’acomiadà amb el tresor pictòric del municipi: una exposició permanent d’obres cedides per l’autor valencià Antoni Miró, fruit dels seus viatges i on el denominador comú és la denuncia social.\nUn deliciós arròs al forn amb vistes a la vall en ‘Ca les Senyoretes’, un reconfortant bany a la piscina municipal, i una estona meravellats amb l’espectacle de pilota valenciana, van preparar als actors per l’espectacle. Aquella nit disposaren del millor dels teatres: carreró estret amb escenari improvisat, i un públic, cadira en mà, que omplí asfalt i vorera per gaudir d’una emotiva representació de “Els Viatgers”. A la fi, els veïns en peu van aplaudir, i a la lluna de València, forasters i otosins van compartir sopar al carrer.\nAl dia següent, l’autobús dels Viatgers rodà fins Carrícola, un municipi agrícola als peus del Benicadell que amb tan sols 93 habitants aposta per la producció ecològica i de qualitat; la preservació de les costums, el patrimoni, la gastronomia casolana, la vida en comú; i la potenciació de l’art i la cultura.\nUlleres de sol, calçat còmode, barrets i moltes ampolles d’aigua fresca del bar de la plaça: començava la pujada al castell de Carrícola per la ruta Biodivers, i per davant , un dur camí de quatre kilòmetres de muntanya mediterrània esperava. Durant el recorregut, el grup Erasmus va descobrir l’empremta humana d’art, tradició, innovació i amor per la natura, amb les obres caduques integrades en el paisatge d’artistes de professió i/o vocació, que composen aquesta meritòria iniciativa de Carrícola.\nPaella de pollastre i conill per a dinar, aigua i bon solet en la piscina municipal, i una interessant visita a una bodega ecològica, així passaren la vesprada els companys d’Escena Erasmus. “A les 20h serà el teatre a la plaça. Tots aquells que hagen cuinat coques per al berenar que les porten per a després”, anuncià el ban per megafonia. I els actors no van poder dissimular les mirades d’il•lusió i agraïment per tanta generositat.\nI amb aquelles mirades convertides en la més sincera i valuosa aportació en escena, “Els Viatgers” interpretaren una cuidada selecció d’escenes per a un públic entregat. Al acabar, els veïns oferiren un sopar de germanor cuinat amb bones mans i productes de la terreta, i intercanviaren amb els visitants, experiències, costums, opinions, curiositats, i fins i tot, receptes. Una nit màgica on els habitants de Carrícola i els curiosos Viatgers, acompliren l’objectiu d’aquesta aventura: fer d’Europa una reunió d’amics.\n9 julio, 2013 | Sin categoría |\nPetrés fue una fiesta de la cultura europea\nAlfara de la Baronia acoge mañana jueves Las Pequeñas Europas de Escena Erasmus y la Diputació de València


Espanya millora el ritme de creixement\nEl PIB avança fins al 0,4% en el primer trimestre, la millor dada des de l’inici de la crisi\nEl govern de Mariano Rajoy vol continuar fent gala de la recuperació de l’economia espanyola i, de moment, i a l’espera de la publicació de l’Enquesta de Població Activa (EPA) del primer trimestre la setmana que ve, les dades li juguen a favor. Segons les estimacions del Banc d’Espanya difoses ahir, el producte interior brut (PIB) ha avançat un 0,4% durant el primer trimestre, i s’ha convertit en el millor percentatge des que va començar la crisi, el 2008. Es tracta, doncs, del tercer trimestre consecutiu de creixement i el primer pel que fa a la comparació interanual amb l’any passat -el PIB ha crescut un 0,5% respecte a l’inici del 2013- des del 2010, quan ja es volia deixar enrere la primera gran recessió de la crisi.\nLa clau d’aquesta millora, segons la institució, és l’increment del consum domèstic i la inversió empresarial. Però no tot són flors i violes. El Banc d’Espanya alerta que la millora de la contractació encara no és suficient per superar els nivells de l’inici del 2013, ja que, mentre augmenta el treball precari -“contractació temporal i a temps parcial”-, es continua registrant una destrucció neta de llocs de treball a jornada completa. Aquestes dades s’aclariran la setmana vinent, quan es publiqui l’EPA i l’Institut Nacional d’Estadística (INE) actualitzi l’estimació del Banc d’Espanya.\nCatalunya ‘crea’ ocupació de cop\nDe fet, l’actualització del cens de població de l’INE va reduir ahir, de cop, l’atur a Espanya a finals del 2013 d’un 26% a un 25,73%. Això es deu al fet que l’EPA ha deixat d’utilitzar les dades modificades entre el 2002 i el 2005 del cens del 2001, en què la població estrangera estava sobrerepresentada just en el moment del boom immobiliari, i amb una nova forma de càlcul ha començat a utilitzar les del 2011. I ara totes les dades s’estan actualitzant. En el cas de Catalunya, han aflorat fins a 133.600 llocs de treball.\nAixí Rajoy guanya algunes dècimes per intentar complir les promeses que ja va començar a fer ahir a Barcelona durant una trobada amb empresaris del Foro de Marcas Renombradas Españolas. “Al final de l’any que ve Espanya tindrà menys persones aturades que al final del 2011”, va assegurar, i també va afirmar que Espanya creixerà aquest any per sobre de l’1% i el 2015 “clarament” per sobre d’aquest 1,5%. “Intentarem batre els pronòstics”, va puntualitzar. El ministre d’Economia, Luis de Guindos, ja va avançar dimecres que preveuen un creixement de l’1,5% per a aquest 2014.\nEls empresaris presents al fòrum a Barcelona també van llançar el missatge que veuen el 2014 millor que l’any passat i que la sortida de la crisi passa necessàriament per internacionalitzar-se.\nEl Tresor bat un rècord històric\nEl Banc d’Espanya, justament, destaca en el butlletí del mes d’abril publicat ahir que un dels pilars de la millora de l’economia espanyola és l’enfortiment gradual dels mercats d’exportació espanyols, com també la millora de les condicions financeres. El Tresor espanyol va superar ahir el seu objectiu d’emissió en col·locar entre els inversors 5.565 milions d’euros en bons i obligacions a tres, cinc i deu anys, i va aconseguir rebaixar a mínims històrics l’interès marginal aplicat en les tres referències. En concret, a deu anys, va adjudicar bons al 3,073%. El mínim anterior era del setembre del 2005 i es tractava del més baix de tota la sèrie històrica.\nEn aquest sentit, el president de CaixaBank, Isidre Fainé, a la junta d’accionistes celebrada ahir, va assegurar que el 2014 “és l’any de la recuperació”. Però, per Fainé, cal una estratègia de sortida de la crisi que permeti tenir sota control els preus, ja que hi ha risc de deflació, i no va descartar que el Banc Central Europeu (BCE) prengui noves mesures.\nEl president del BCE, Mario Draghi, va recordar ahir que un empitjorament de les perspectives d’inflació a curt termini a l’eurozona justificaria que iniciessin “un programa de compres d’actius més ampli”. En aquest sentit, el Banc d’Espanya considera “remota” la possibilitat de deflació.\nTant aquesta possibilitat com les dades d’atur de la setmana que ve poden trencar un escenari que, segons el secretari general de la UGT, Cándido Méndez, no és res més que una “venda d’optimisme” de l’Estat de cara al futur, sense atendre les preocupacions immediates dels ciutadans.


The New Girl in Town — Kaijû! Quadern de camp\nAhir, exactament un any després de l'inici d'aquella campanya, vam començar un nou projecte a Verkami. El tercer llibre del Festival Nits serà Kung Fu Girls! Las actrices del cine de acción de Hong Kong y China, un llibre escrit pels experts Domingo López i Jorge Endrino, i il·lustrat per Toni Benages.\nA vosaltres, vau col·laborar en aquell llibre sobre monstres japonesos, us animem a participar en aquesta nova aventura editorial del Festival.\nEntreu, mireu les recompenses que hem preparat i poseu el vostre gra de sorra. I, sobretot, compartiu-lo! La vostra difusió és molt important per a nosaltres\nCampanya Verkami - Kung Fu Girls!


Apartment Dado Vir Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nBobovik, Vir, Vir, Croàcia, 23234 - Veure al mapa\nMés informació sobre Apartment Dado\nDissenyat tant per oci com per negoci, Apartment Dado està situat idealment a Vir; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Apartment Dado asseguren una estada plaentera als seus clients. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha habitació familiar, instal.lacions de barbacoa.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, nevera per satisfer els clients més exigents. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen jardí estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Apartment Dado és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Vir.


Relat eròtic: La pamela - erotic.cat\nRelat eròtic: La pamela\nFa sol, els nois de la pista corren amb els para-sols amunt i avall, fent ombra a les tenistes durant els seus petits descansos.\nLa resta, ens estem torrant, literalment, menys ella, asseguda al meu costat que sembla una nina, perfectament col·locada i pentinada, avui amb aquesta pamela que s’ha posat que li tapa quasi tota la cara, però no la boca, la seva boca, a estones meva, quan em deixa jugar amb ella. Ara perfectament maquillada. I jo que només voldria anar cap a casa a treure’m les sabates de tacó que m’estan matant!\nS’acaba el partit, i anem a la zona VIP a prendre un dels cocktails refrescants. Ella, com sempre, tria el de menta, jo en canvi, avui, provaré el de grosella. La veritat és que els fan deliciosos!\nDonem una volta saludant alguns coneguts, ella signa quatre autògrafs, sobre fotografies d’alguna de les passarel·les on ha desfilat l’últim any i es fa selfis. Els fans estan una mica decebuts, perquè amb la pamela no surt ensenyant la cara, però a mi m’encanta, i ho sap. Cada vegada que en fa una, després alça la barbeta i em mira de reüll, somrient deliciosa.\nCom que veig que va per llarg, m’assec en un dels privats “chill out” del final de la terrassa, al costat de la piscina que encara no està oberta al públic. Sinó ja hi hauria posat els peus.\nDemano una cervesa, em trec les sabates i m’estiro mig repenjada en una hamaca blanca sota la pèrgola negre, amb les cames creuades.\nQuan fa estona que m’he acabat la beguda, i estic mig endormiscada, noto una ombra al meu damunt, en obrir els ulls hi és ella, porta dues gerres, una cervesa per mi, i una ‘clara’ per ella, mmm… com l’estimo! Les deixa sobre la tauleta i s’asseu al marge de la meva hamaca, d’esquena al públic, a l’alçada del meu maluc. Fa esma de treure’s la pamela, però li demano que se la deixi només un minut més, i incorporant-me, li faig un petó dolç, mentre passo el dit per l’ala del barret. Fa gust a cervesa, ja se n’ha pres un glop, la seva llengua humida i freda, comença a buscar la meva. Li poso una mà a la cuixa, sobre el vestit de seda negra que rellisca sobre la pell, i li vaig pujant, recorrent els dits fins al seu entrecuix, gemega, per un moment atura la llengua, agafa aire i seguim menjant-nos, ara més afamades.\nMiro de reüll si algú ens veu, però ella ha tancat la cortina de gassa tornassolada i quedem difuminades per la resta del món.\nPasso la mà per sobre el tanga, calent, humit, fa molta calor, li enretiro i puc lliscar el dit entre els seus llavis perfectament depilats. Obre més les cames i es treu la pamela, té els cabells una mica aixafats i una línia, quasi imperceptible, marcada al front. Es passa les mans pels cabells i després m’acarona, dolça, besant-me de nou. Segueixo jugant amb el dit, buscant el seu interior, respira accelerada i baixant la mà, em comença a descordar la brusa, botó a botó, notar com em despulla em posa molt calenta, sap que el què més m’agrada és que jugui amb els meus mugrons, sensibles, foscos, durs, i a mi assedegar el seu interior, però ara no puc, encara que salivo només de tocar-li.\nAlço la barbeta mirant cap al sostre, quan noto la seva mà maurant-me el pit, i aprofita per petonejar-me el coll, la clavícula, i apartant la roba, se’l posa a la boca, xumant-lo delicadament, quedant mig estirada sobre el meu colze que l’aguanta, i ara sí, puc ficar-li el dit a dins, mmm… prem més fort el mugró amb els llavis, ufff… i li introdueixo un altre dit, per follar-la repartint la humitat entre ells, entrant cada vegada més endins, fins que ja no puc més, i buscant-li el punt G, fricciono fort. Ella gemega descontrolada, mirant-me suplicant, amb aquesta boca sensual a matar, i la torno a besar, abraçant-nos, per callar-li la boca o ens descobriran.\nCada vegada que enretiro els dits, tremola, i segueixo follant-la, té les cames rígides, amb els peus quasi de puntetes, prement les natges, descontrolant-se per moments, i baixant una mà, es comença a acariciar el clítoris… mare meva!… m’estic posant com una moto només de veure-la gaudir, i accelero els moviments, com ella, que no trigarà gaire, llavors, m’acosta la seva mà a la boca, perquè en llepi el flux, olorant la seva essència, i ho faig, mentre li trec els dits del seu interior i la començo a masturbar enèrgica, està molt catxonda, humida, amb els llavis inflats, i se m’agafa fort al coll. Empatitzem amb la mirada, fins que tanca els ulls perdent el cap i, tremolant, arriba a l’orgasme, potent, sentit, esclatant molla a la meva mà, que subjecta amb la seva, perquè m’aturi, està massa sensible perquè la toqui, i descansant el front al meu pit, es relaxa somrient, recuperant-se.\nEm fa un petó i s’aixeca per seure a l’altra hamaca, on té la pamela i hi ha la meva bossa, d’on treu un parell de tovalloletes humides per netejar-nos les mans i eixugar-se les cuixes. Com m’agrada quan s’arregla, retocant-se el maquillatge, pentinant-se…\nLi brillen els ulls i té les galtes enrojolades quan em mira somrient coqueta. Està preciosa!\nRestem així una estona, relaxant-nos, bevent, fins que sentim al seu agent que la crida. S’aixeca, es col·loca la pamela, em fa un petó i surt entre les cortines, en el seu paper de model perfecta.\nJo em torno a botonar la brusa, llenço les tovalloletes a la paperera de la cantonada, i la miro de lluny. Imaginant com satisfaré el desig que li sento, tan aviat arribem a casa.\n26 Juny, 2019 - Lady Wits\nRelats eròtics: Amor candent\n14 Novembre, 2019 Per Lady Wits\nRelats Eròtics: Pluja de petons\n8 Novembre, 2019 Per Lady Wits


Geronci d'Itàlica - Viquipèdia\nSant Geronci d'Itàlica\nItàlica (actual Santiponce, Sevilla)\n25 d'agost; 26 d'agost (a l'arquebisbat de Sevilla)\nPrimer bisbe d'Itàlica\nGeronci d'Itàlica o Gerundi (Bètica, segle I) va ésser el primer bisbe d'Itàlica. Probablement, és un sant llegendari, sense existència real. És venerat com a sant per l'Església catòlica. Apareix com a bisbe d'Itàlica al segle I, tot i que el bisbat no existirà fins al segle VI. Apareix a un breviari mossàrab dels segles V o VI, i el seu culte es desenvolupà durant l'època dels visigots. Fructuós de Braga parla en un dels seus escrits de la visita al seu sepulcre al segle VII.\nSegons la tradició, fou el primer evangelitzador de la Bètica i hauria estat deixeble, i ordenat sacerdot, per algun dels Set Varons Apostòlics o dels apòstols, la qual cosa implica que hauria estat a Roma. Fou empresonat i turmentat per la seva fe i morí a la presó.\nFou enterrat a Itàlica, on hi havia una església dedicada al seu nom. L'existència del seu sepulcre consta fins a la invasió musulmana i després se'n perd la localització exacta. Del nom de Sant Geronci, Sancti Gerontii, deriva Santiponce, nom del poble que va créixer vora l'antiga ciutat romana.\nObtingut de «http://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Geronci_d%27Itàlica&oldid=10569061»\tCategories: Bisbes de les ciutats d'HispàniaSants de l'anglicanismeSants de l'Església CatòlicaSants de l'Església OrtodoxaSants de la província de SevillaSants llegendaris\tMenú de navegació\nDarrera modificació de la pàgina: 8 des 2012 a les 14:43.


El bloc de l'arxiu municipal de Cubelles: Paleografia bàsica\nIniciem aquí una nova secció anomenada Paleografia bàsica, una secció de caire instrumental per tal d'ajudar-vos una mica, a tots i totes, donant algunes dades bàsiques a tenir en compte a la hora d'enfrontar-vos a un document antic.\nLa data del document\nMoltes vegades quan ens trobem davant un document antic ens costa saber de quina data és. I ja no parlem dels diferents tipus de datacions, sobre les que existeixen unes taules per les quals podem saber la equivalència de les kalendes o de l'any de la nativitat. Parlem d'aquells documents on la data no és numèrica i que, pels diferents tipus de lletra, cal desxifrar-ho. A vegades, el primer que veiem, sobretot si el text és en llatí, és tot un seguit de caràcters escrits, seguits, sense que puguem distingir on comença i on acaba el fragment que ens interessa. Però el que a primer cop d'ull ens resulta indesxifrable, parant-hi una mica d'atenció podem desgranar les parts per a arribar a entendre el text.\nPer exemple, observem aquesta imatge:\nClarament, en la majoria dels documents, la data es troba el principi o al final d'un document. Aquest en particular, ja que és un manual notarial, trobem la data al principi del document, i quan hi ha diversos document d'una mateixa data, ho soluciona posant "Dicto die". En aquest que tenim es pot diferenciar clarament la data de la resta del text.\nLlegim primerament "Die" o dia i "Juny" . Sabem que entre el dia i el mes hauríem de trobar la data en concret.\nI després del mes, l'any. Habitualment les dates les trobem amb números romans, i encara que tothom ho sàpiga, no està de més recordar-ho:\nLes unitats i les desenes són les més complicades de comptar. En quant a les desenes, cal tenir en compte que la X s'interpreta escrita com una e, fàcilment de veure quan en trobem més d'una enllaçada. Moltes vegades només veiem que la primera s'assembla a una "X", mentre que les altres semblen "e". Això passa en el nostre document. Com podeu observar el traç de la x és seguit, i segueix en les quatre x que hi ha. La pega és que de ràpid que escrivien, la x acaba convertint-se en una e.\nLa segona dificultat la trobem amb les unitats. Com que feien el traç seguit, cada baixada és una unitat. És a dir, hem de mirar i comptar quantes baixades tenim per tal de saber el nombre d'unitats. Si us fixeu en el nostre document, com que hi ha diversos numerals, sembla talment una m o també una my. El fet que la última "pota" sigui més llarga que les altres ens marca el final dels numerals. Així, si el que tenim és un 3, trobarem 2 potes curtes i una de llarga, similar a una y tot i que sense marcar la dièresis (en un numeral no trobarem ÿ).


Apartment Filipaši Martina Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 35 allotjaments a Martina.\nMés informació sobre Apartment Filipaši\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Martina, no busqui més enllà de Apartment Filipaši. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Apartment Filipaši, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen àrea de fumadors.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara balcó/terrassa, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, nevera, banyera per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses jardí, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Apartment Filipaši és una selecció idònia per a la vostra estada a Martina.


L'exposició 'Kintsugi' mostra les cicatrius de les imatges des del prisma de Joan Fontcuberta - Altaveu el diari digital d'Andorra\nL'exposició 'Kintsugi' mostra les cicatrius de les imatges des del prisma de Joan Fontcuberta\nLa mostra s'ha inaugurat aquest dijous al Museu Fàbrica Reig, a Sant Julià de Lòria i es podrà visitar fins al 2 de maig\n25/02/2021 (19:10 CET)\nJoan Fontcuberta a l'entrada de la sala d'exposicions aquest dijous. Altaveu\nLa sala d’exposicions temporals del Museu Fàbrica Reig, a Sant Julià de Lòria acull des d'aquest dijous i fins al 2 de maig la mostra ‘Kintsugi’ de l’artista Joan Fontcuberta. Consta de 38 obres deteriorades amb una gran varietat de temes que mostren el pas del temps i els aprenentatges.\nL'artista que ha estat present a la inauguració i en les diverses visites guiades que s'han fet ha explicat que les obres segueixen la filosofia japonesa del Kintsugi, on es "valoren les cicatrius per créixer i posicionar-nos on som actualment". D'aquesta manera, a les obres de la mostra queda palès el pas del temps i els aprenentatges. Tot plegat per “trobar què passa quan la foto es fa malbé pel pas del temps i el pacte amb la realitat es perd”, tal com ha indicat l’artista.\nDe fet el Kintsugi és una tècnica japonesa que consisteix a reconstruir amb fil d'or els gerros trencats respectant-ne les cicatrius, considerades com el testimoni de l’experiència acumulada amb els anys. L'artista vol fer el mateix amb les fotografies d'arxius a les quals el temps ha donat noves lectures amb l'aparició de taques produïdes per múltiples factors que la descomponen.\nLes fotografies daten dels segles XIX i començaments del XX i tenen "un caire nostàlgic" que reflecteixen un món "desaparegut". Les imatges es presenten en diferents formats i, per exemple, les d’Andorra són caixes de llum realitzades a partir de material de l'Arxiu Nacional. A banda de l'exposició, s'editarà un llibre i es farà un taller de tres dies que Fontcuberta impartir a dotze artistes del país.\nLa voluntat del taller és conèixer i debatre les pràctiques arxivològiques com a metodologia per a l’art contemporani i la literatura. Com a resultat del taller, els participants podran incorporar, eventualment, contribucions a l’exposició. “L’objectiu és que els participants puguin sacsejar la consciència per plantar una llavor i així poder continuar amb els seus propis projectes”, ha expressat Fontcuberta.\nLa ministra de Cultura i Esports, Sílvia Riva, juntament amb el cap de Govern, Xavier Espot, la subsíndica general, Meritxell Palmitjavila, el cònsol major de Sant Julià de Lòria, Josep Majoral i la presidenta de la Fundació Reig, Deborah Ribas, han visitat la mostra que permet reprendre el calendari expositiu del Govern, gràcies al conveni de col·laboració entre l’Executiu i la Fundació Reig, que a més permet reobrir un espai tancat al públic des de l’inici de la pandèmia.\nL'artista treballa sobre velles fotografies.\nLes fotografies daten dels segles XIX i inicis del XX.\nTres obres de petit format.\nA les obres queda palès el pas del temps.


La neu arriba a Matadepera i causa alguns problemes - Inici\nData i hora oficial 19.02.2019 | 19:04\nLa neu arriba a Matadepera i causa alguns problemes\nDilluns, 12 de febrer de 2018 a les 21:20\nBombers i ADF hi estan treballant des de primera hora de la tarda\nS'esperava més el passat dijous que no pas aquest dilluns a la tarda, però el cas és que la neu ha acabat apareixent a Matadepera. Ha estat a partir de quarts de 7 de la tarda i fins just abans de les 9 del vespre. Tret de la carretera de la Mata, que ha estat tallada, i alguns veïns que no han pogut arribar a casa, no s'han enregistrat, a hores d'ara, massa complicacions.\nBombers de Matadepera i ADF estaven en fase pre-alerta des de primera hora de la tarda, amb personal al parc esperant per si es pogués produir alguna incidència, com retirar una mica de neu de les carreteres o ajudar a algún particular a que pugui arribar a la seva llar, especialment en alguna urbanització.\nA hores d'ara, i encara que ha parat de nevar, les baixes temperatures (0º a les 9 del vespre) fan preveure una nit ben freda. En aquest sentit, l'Ajuntament de Matadepera vol informar als ciutadans de tota una sèrie de consells, que no per sabuts, no està de més recordar:\n1) Si us trobeu a casa:\n- Fer un ús correcte dels sistemes de calefacció i desconnecteu els aparells elèctrics que no siguin necessaris. Si s'escau, disposeu de suficient combustible.\n- Durant les nits que duri l'onada de fred, deixar una aixeta degotant per evitar que es congelin les canonades.\n- Recomanar a la gent gran o amb mobilitat reduïda no sortir al carrer si no és imprescindible.\n2) Si us trobeu a l'exterior:\n- Es recomana abrigar-se bé i protegir-se sobretot la cara i el cap.\n3) Si us trobeu al vehicle:\n- Es recomana informar-se sempre de les previsions meteorològiques i de l'estat de la xarxa viària als mitjans de comunicació: TV, ràdio i internet.\n- Es recomana evitar agafar el cotxe, especialment de nit, i en cas que sigui necessari viatjar amb el dipòsit ple.\n- Es recomana circular per les vies principals i autopistes, i augmentar les precaucions en la conducció en funció de l'estat de la via.\nEn cas de necessitat podeu contactar amb la Policia Local (93 787 01 35).\nA la dreta, dues imatges del centre quan estava nevant.\nDarrera actualització: 12.02.2018 | 21:20


El Suprem tomba recursos que volien retardar l'aplicació de la reforma Wert - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl Suprem tomba recursos que volien retardar l'aplicació de la reforma Wert\nEls governs autonòmics d'Andalusia i Catalunya havien impugnat els decrets del ministeri\nefemadrid 22.08.2014 | 00:00\nEl polèmic ministre espanyol d´Educació, Juan Ignacio Wert ACN\nEl Tribunal Suprem (TS) ha desestimat en tres actes les peticions de la Junta d'Andalusia i de la Generalitat de Catalunya per a la suspensió cautelar dels reials decrets que desenvolupen els nous ensenyaments de Primària i FP Bàsica, derivats de la LOMCE.\nAndalusia havia presentat recursos contenciosos administratius contra dos decrets i Catalunya ho havia fet contra el que regula la FP Bàsica, i les dues administracions sol·licitaven la paralització de la seva aplicació, que ha de començar a partir del curs vinent.\nEn el cas del decret de Primària, de 28 de febrer del 2014, la Junta andalusa argumentava que hi ha un "escàs marge de temps" entre la seva aprovació i la seva aplicació, prevista des d'aquest setembre, el que faria "manifestament inviable" una planificació del curs escolar amb el "més elemental estàndard de qualitat". Però per al Suprem, aquesta llei assenyala "de manera contundent" els cursos d'implantació de les novetats de l'Educació Primària. D'aquesta manera, "l'admissió a purs efectes cautelars del retard d'un any en aquell calendari implica a primera vista una pertorbació de l'interès general de més entitat al generat per les dificultats amb què la comunitat [Andalusia] afirma que es troba que ha d'assumir" .\nLa Junta havia demanat a més la suspensió de la implantació a l'any acadèmic 2014-2015 del primer dels dos curs de la FP Bàsica, i que se li permetés continuar aquest curs amb els Programes de Qualificació Professional Inicial. Apuntava com a argument els "gravíssims danys" de l'aplicació immediata de la FP Bàsica, amb perjudicis per a alumnes i professorat, entre d'altres. El Suprem crida l'atenció sobre el fet que la previsió d'implantació del decret de FP Bàsica "es limita a reproduir alguna cosa ja ordenada" per la LOMCE. "Sense necessitat d'entrar en altres consideracions, resulta evident que el buscat pel demandant o, si més no, el que resultaria si s'accedís a la seva petició, és la inaplicació en via cautelar d'una norma amb rang de llei".\nDe la mateixa manera, el TS s'oposa a la suspensió cautelar d'aquesta disposició també demanada per la Generalitat de Catalunya, i a la de tot el decret. La Generalitat considerava en el seu recurs que la norma de FP Bàsica està afectada de "diversos vicis determinants de la seva nul·litat". El Suprem entén que accedir a la sol·licitud de suspensió "significaria anticipar el judici sobre el fons de la qüestió litigiosa".\nSense entrar en el contingut dels decrets en aquestes actuacions, el Suprem imposa el pagament de costes als recurrents.\nLa presidenta de la Junta d'Andalusia, Susana Díaz, va afirmar ahir que respecta la decisió del Tribunal Suprem sobre la reforma educativa, encara que "no la comparteixi", i va anunciar que intentarà "minimitzar" l'impacte d'aquesta llei en la comunitat amb mesures com el manteniment de la ràtio d'alumnes.\nDíaz ha manifestat que el Suprem "ha valorat les formes, però no el fons", en desestimar en tres actuacions les peticions de la Junta d'Andalusia i de la Generalitat de Catalunya per a la suspensió cautelar dels reials decrets que desenvolupen nous ensenyaments de primària i FP Bàsica, derivats de la LOMCE i ha confiat que el Tribunal Constitucional "valori el fons".\nDíaz ha avançat d'altra banda que a les aules andaluses es mantindrà la ràtio de vint alumnes, "encara que la llei Wert parli de trenta, ara".