Declaració institucional davant la situació d'emergència de les persones refugiades en Moria a l'illa grega de Lesbos - Declaracions institucionals - Generalitat Valenciana\nDeclaració institucional davant la situació d'emergència de les persones re...\nDeclaració institucional davant la situació d'emergència de les persones refugiades en Moria a l'illa grega de Lesbos\nTemes: Igualtat ;\nDeclaració institucional davant la situació d'emergència de les persones refugiades en Moria a l'illa grega de Lesbos:\nEn la matinada del passat 9 de setembre, un incendi provocat va destruir gran part del centre de recepció de sol·licitants d'asil de Moria, a l'illa grega de Lesbos. Aquesta instal·lació té capacitat per a 2.500 persones però en el moment de l'incendi residien més de 12.000 homes, dones, xiquets i xiquetes. Són persones que porten anys vivint en inacceptables condicions de sobreocupació i amuntegament en el major camp de persones refugiades d'Europa; milers d'elles han quedat ara abandonades a la intempèrie.\nEn 2016, una delegació del Consell encapçalada per la vicepresidenta i consellera d'Igualtat i Polítiques Inclusives va respondre a la invitació de les autoritats regionals gregues i va visitar el camp de Moria. Així es va poder conèixer de primera mà la situació de les persones que fugien, entre altres causes, de la guerra de Síria. En aquella visita institucional es van signar sengles protocols d'intencions de la Generalitat amb els governs de les regions gregues de l'Egeu Sud i de l'Egeu Nord, posant de manifest la voluntat de la Comunitat Valenciana d'acollir a persones refugiades procedents d'aquella zona.\nLamentablement, malgrat els esforços del Consell i de la disposició de molts ajuntaments, que van aprovar mocions declarant els seus municipis "ciutats o pobles refugi", en aquell moment el Govern d'Espanya no va tindre voluntat política de canalitzar les mostres de solidaritat, va rebutjar els oferiments d'acolliment i va incomplir el compromís assumit en el Consell Europeu de reubicar al nostre país a 9.323 persones refugiades, acollint tan sols a un total de 1.359.\nAra les organitzacions de defensa dels drets de les persones refugiades han demanat al Govern d'Espanya que participe en el repartiment que altres estats de la Unió Europea estan assumint i es comprometa de manera inequívoca i inajornable a reubicar i acollir a persones afectades per l'incendi del camp de Moria, que es troben en greu situació de desprotecció.\nEl Consell se suma a aquesta petició i torna a manifestar el seu compromís amb el dret internacional a l'asil i refugi i, concretament, la seua disposició a acollir en el nostre territori a persones refugiades afectades per l'incendi del camp de Moria.\nEn aquest sentit, des de la Generalitat s'està treballant en la implementació d'una experiència pilot de patrocini comunitari per al reassentament de cinc famílies sirianes procedents de camps de refugiats del Líban, l'agermanament valencià comunitari. En aquesta experiència, afavorida per ACNUR i desenvolupada pel Servei Jesuïta de Migrants Espanya i Càritas Diocesanes d'Orihuela-Alacant, Segorbe-Castelló i València, participen conjuntament el Govern d'Espanya, a través del Ministeri d'Inclusió, Seguretat Social i Migracions, i la Generalitat, a través de la Vicepresidència i Conselleria d'Igualtat i Polítiques Inclusives. És l'exemple que la col·laboració entre governs i administracions fa possible l'acolliment que la societat valenciana ha vingut reclamant des de la crisi de 2015.\nL'emergència no sols ve marcada per la terrible crisi humanitària que s'està vivint en Moria, sinó també pel marc europeu comú de drets humans, que resulta d'obligat compliment per als estats membres de la Unió Europea.\nEn aquest sentit, i en virtut de l'article 3 del Conveni Europeu de Drets Humans (CEDH), els Estats estan obligats a adoptar les mesures adequades per a parar atenció i protecció als més vulnerables, com els xiquets i xiquetes, les víctimes de tortura, violència o tràfic de persones, les persones amb problemes de salut i altres persones en situació vulnerable.\nA més, l'article 2 del Tractat de la Unió Europea estableix que "La Unió es fonamenta en els valors de respecte de la dignitat humana, llibertat, democràcia, igualtat, Estat de Dret i respecte dels drets humans, inclosos els drets de les persones pertanyents a minories. Aquests valors són comuns als Estats membres en una societat caracteritzada pel pluralisme, la no discriminació, la tolerància, la justícia, la solidaritat i la igualtat entre dones i homes".\nPer tot això, la resposta de qualsevol Estat membre de la UE, havent-hi tots ells ratificat el Conveni Europeu de Drets Humans, i d'acord amb els principis sobre els quals es fonamenta la UE, no pot ser una altra que contribuir en el marc de la Unió a retornar la dignitat a les persones que habitaven els camps de Moria i altres camps de l'illa de Lesbos mitjançant el seu trasllat a altres Estats membres que puguen garantir els seus drets fonamentals, inclosos els drets socials. Per si no fos prou, la majoria d'aqueixes persones entrarien en la definició de persones vulnerables establida en l'art. 21 de la Directiva 2013/33/UE del Parlament Europeu i del Consell, de 26 de juny de 2013, per la qual s'aproven normes per a l'acolliment dels sol·licitants de protecció internacional, per la qual cosa l'acció del conjunt de les institucions de la Unió i dels estats membres ha de ser, si cap, encara més urgent\nAixí doncs, davant l'emergència de l'actual situació, el Consell, de nou, manifesta:\n- La seua solidaritat amb el patiment de les persones i famílies desplaçades forçoses, especialment les que estaven en el centre de recepció de sol·licitants d'asil de Moria.\n- La seua disponibilitat a col·laborar solidàriament amb la resta de comunitats autònomes en l'acolliment del major nombre de persones refugiades i asilades que li siga possible i la sol·licitud al govern espanyol a coordinar aquesta acció col·lectiva de les diferents comunitats autònomes i municipis. Per a això és necessari que el Govern d'Espanya inste la Unió Europea a l'obertura d'un corredor humanitari perquè les persones desplaçades puguen arribar des dels països d'entrada a Europa als països d'acolliment i que les ONG puguen proporcionar durant tot el trajecte aliments i altres elements indispensables per a la seua supervivència.\n- El seu compromís per la creació d'una Xarxa de ciutats valencianes acollidores de persones refugiades i sol·licitants d'asil, amb un registre de les famílies acollidores, organitzats per les agències d'atenció a persones migrants, en estreta col·laboració amb les diputacions provincials i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies oferint les instal·lacions públiques que estiguen al seu abast.\n- El compromís d'impulsar la col·laboració amb entitats públiques i privades i ONGs per a la cessió de l'ús d'instal·lacions de manera provisional per a l'acolliment de persones refugiades o peticionàries d'asil.\n- La voluntat d'impulsar la vocació solidària de la ciutadania valenciana en l'acolliment de persones refugiades, amb el suport de les entitats que tradicionalment han protegit els drets humans de les persones desplaçades.\nPer tot això el Consell crida a entitats, societat civil i ciutadania en general a sumar-se a aquest acolliment per a poder millorar la situació de les persones que fugen de la guerra i mostrar la solidaritat, dignitat, humanitat i justícia del nostre poble estant a l'altura d'aquest drama humanitari.


El Govern aprova sancions d'entre 60.001 i 600.000 euros per celebrar actes prèviament suspesos per la Covid-19 - somlaLlagosta\nLa Creu Roja farà una campanya de sensibilització als joves en espais d'oci nocturn\nDimecres, 5 d'agost de 2020 | 17:46h\nEl Govern ha establert les sancions davant l'incompliment de les mesures de prevenció i contenció sanitàries per fer front a la crisi sanitària provocada per la covid-19. Es considerarà infracció molt greu amb multes d'entre 60.001 i 600.000 euros la celebració d’actes o activitats que hagin estat expressament prohibides o suspeses per les autoritats pel risc que suposen per a la salut de la població en relació a la covid-19.\nEl Govern també ha aprovat destinar un milió d’euros per a la posada en marxa de manera immediata d'una campanya dirigida als joves per sensibilitzar-los sobre la necessitat de prendre mesures que evitin la transmissió del virus de la Covid-19.\nEs consideraran infraccions greus o molt greus, amb multes de 3.001 a 60.000 euros, l’incompliment dels límits d’aforaments de seguretat o dels horaris d’obertura i tancament.\nPel que fa a l’incompliment de l’obligació de l’ús de la mascareta o el seu ús inadequat, es considerarà una infracció lleu, sancionable amb 100 euros. Aquesta categoria d’infraccions lleus es podran multar amb sancions de fins a 3.000 €.\nLa campanya dirigida als joves la durà a terme Creu Roja Catalunya per sensibilitzar els joves de l’impacte que suposa en la salut comunitària i individual la transmissió del virus de la Covid-19, fent especial incidència en les conductes de risc que adopten en no utilitzar degudament la mascareta, sobretot als espais d’oci nocturn.\nEs durà a terme als municipis costaners on hi hagi major afluència de grups de joves, major densitat poblacional i on es concentrin espais o conductes de major risc vinculades a l’oci nocturn. Creu Roja Catalunya per implementar-lo mobilitzarà un miler de joves, dels quals aproximadament uns 200 seran contractats i la resta voluntaris.\nParal·lelament a les accions de carrer, el Govern i Creu Roja també duran a terme una campanya comunicativa mitjançant les xarxes socials i els mitjans de comunicació, per tal d’amplificar la difusió del missatge.\nDurant la primera fase de la pandèmia (entre l’1 i el 31 de març), el percentatge de casos entre 10 i 29 anys era només d’un 6%. En canvi, per aquest mateix grup d’edat al juliol (entre l’1 i el 23 de juliol), aquest percentatge es va elevar al 26 %. El volum més important de casos durant el mes de març es trobava entre els 50 i 79 anys. Ara, el major nombre de casos es troba en població més jove. De la mateixa manera la població entre 20-39 anys també presenta un increment del percentatge, del 15 % al març passa al 40% durant el mes de juliol.


Un presentador d'Antena 3 fa pública la malaltia que pateix\nEl presentador ha fet pública la seva malaltia a través d'Instagram\nper Nadine Salinas dijous, 16 de juliol 2020 - 12:36h\nEl presentador ha fet pública la seva malaltia a través d'Instagram | Atresmedia\nAntena 3 sempre ha tingut programes emblemàtics amb presentadors molt estimats. I sempre que aquests programes han patit algun canvi, els seus seguidors ho han notat i s'han preocupat. Després de mesos de preocupació per part dels seus seguidors que percebien que alguna cosa no anava bé, Jorge Fernández va confessar la malaltia contra la qual batallava: una inquietant acumulació de metalls pesants — mercuri, plom, alumini i arsènic — en el seu organisme.\nEl presentador de 'La ruleta de la suerte' no estava disposat a conviure amb els símptomes que la malaltia li provocava i que li impediengaudir completament de la seva vida, raó per la qual va lluitar per curar-se: «Jo em vaig negar a acceptar aquesta merda».\nJa ha acabat amb el tractament\nUn any després, Jorge ha acabat amb el tractament que ha netejat el seu cos i pot seguir amb la seva vida sense limitacions. No obstant això, ha volgut advertir sobre la importància de posar-se en mans de professionals: «El problema és que la majoria de la gent es queda fotuda per sempre amb aquest mal diagnòstic i amb tota la seva simptomatologia», han estat les seves paraules al respecte. «Cap metge us pot enviar a casa dient-vos que teniu fatiga crònica».\n«Moltíssimes persones, coneixedores de la meva situació, s'estan posant en contacte amb mi, perquè fa molts anys que tinc diversos símptomes que acaben tots amb el mateix diagnòstic», declara Jordi, que insisteix en la importància d'un diagnòstic encertat. «Jo el vaig trobar perquè no em vaig donar per vençut, no em vaig rendir. I un any després he acabat el meu tractament».\nTambé ha explicat que la forma més comuna d'acumular mercuri en l'organisme és per l'aire que respirem i pel que mengem: «Difícilment podem fer alguna cosa amb l'aire que respirem, però sí que podem fer molt amb el que mengem. Jo vaig menjar molta tonyina vermella durant molts anys, per exemple... cura».


Barcelona aprova el seu Nou Model de Zoo, reforçant el compromís de la ciutat per la preservació del planeta | Zoo Barcelona\nBarcelona aprova el seu Nou Model de Zoo, reforçant el compromís de la ciutat per la preservació del planeta\nDescarrega't el Pla estratègic Nou Model del Zoo de Barcelona\nEl Plenari del Consell Municipal ha aprovat aquest matí per unanimitat el Nou Model de Zoo de Barcelona per respondre als reptes globals del segle XXI en relació a la preservació del Planeta i a la sensibilització de la ciutadania –especialment els més joves.\nL’objectiu del nou Zoo de Barcelona és esdevenir un centre de referència de primer ordre en benestar animal a través de tres eixos clau d’actuació:\nEducació i sensibilització en el respecte i la conservació de la natura\nRecerca i projectes a la natura que millorin la situació de les espècies\nConservació de la fauna autòctona, mediterrània i d’aquelles espècies del món que estiguin amenaçades o en perill d’extinció, posant èmfasi en els primats i la bioregió del Sahel\nEix d’Educació – Coneixement i emoció\nEl nou Zoo planteja una experiència completa per ajudar a adquirir coneixements nous, que emocioni a través de l’aprenentatge i que mogui a l’acció durant l’estada al parc abans i després. S’incorporarà l’ús de les noves tecnologies per completar l’experiència, especialment en els centres d’interpretació (Sahel, komodos, mediterrània prehistòrica, orangutans...) i amb noves aplicacions com la càmera de seguiment de la colònia dels ardèids (bernats pescaires, martinets blancs i esplugabous).\nEl 2018 les accions del Departament d’Educació van acollir 71.701 visitants en activitats educatives i van servir per transmetre el valor de la biodiversitat i el respecte als animals a través d’activitats escolars, casals i tallers educatius. Aquestes activitats didàctiques van augmentar un 12,7% respecte de l’any anterior.\nLa nova visió també projecta el Zoo com un equipament de referència de la sostenibilitat de la Ciutat, que permet explicar i difondre les polítiques ambientals, aplicades al Zoo, que tenen traslació a escala global. La botiga i els punts de restauració faran la seva contribució divulgativa a través de la sensibilització per a la conservació i una alimentació saludable. S’introduiran també millores en la gestió de l’aigua i dels residus, en la mobilitat i en l’educació ambiental, parant especial atenció en el rol del Zoo en la conservació de la fauna silvestre local de la Ciutadella.\nEix de Recerca – Pol de la ciència i l’ecologia del país\nEl Zoo s’incorporarà al grup d’institucions de ciència i ecologia del país que, en un espai d’1Km2, aplega més de 5.000 investigadors en diversos centres a l’entorn del Parc de la Ciutadella. Les universitats públiques UB, UAB i UPF, conjuntament amb el nou Zoo, crearan un Institut de Recerca de la Biodiversitat.\nL’impuls científic serà reforçat doblant el pressupost en recerca i conservació en el seu hàbitat (in situ) i amb l’establiment de línies de col·laboració amb les institucions científiques i acadèmiques del país. En la darrera dècada s’han atorgat 92 beques PRIC per valor de 772.242 €. Aquesta xifra representa el 30% del total de la despesa directa que la Fundació Barcelona Zoo ha dedicat a donar suport a iniciatives i a impulsar projectes de recerca i conservació in situ (en els últims 10 anys ha ascendit a 2,5M d’euros).\nConservació de fauna autòctona i fauna amenaçada – El Zoo surt del Zoo\nAmb el benestar animal com a element imprescindible en totes les actuacions, el nombre i les espècies acollides al nou Zoo de Barcelona es prioritzaran de la manera següent:\nLes espècies de la fauna autòctona en xarxa amb d’altres institucions zoològiques, entitats conservacionistes i administracions (passant del 15% del total actual a més del 30% en una primera fase)\nEspècies amb un alt nivell d’amenaça a la natura (passant del 22% del total actual al 40% en curt termini)\nEspècies per a les quals existeixin plans de conservació\nEl Nou Model transforma el Zoo en un centre referent en l’àmbit de la fauna salvatge local i propera geogràficament, en el marc de la Conservació de la Mediterrània, com el tritó del Montseny, la trenca a les terres de ponent, la tortuga del rierol, la llúdria al Besòs, les papallones a l’Àrea Metropolitana, el rorqual comú, l’ós, el llop i el fartet al delta del Llobregat, entre d’altres. Es potenciaran els acords amb centres de recerca i administracions locals de tot el territori.\nL’any 2018 la dotació econòmica a projectes de conservació de fauna in situ i el seu hàbitat ha estat destinada en un 69% a fauna autòctona, un 23% a fauna al·lòctona i un 6% a d’altres. S’ha treballat directament amb 55 espècies, tot i que hi ha diversos projectes dedicats a hàbitats o grups d’espècies que engloben un gran nombre d’espècies.\nEn l’actualitat, el Zoo de Barcelona treballa en programes de conservació que inclouen 103 espècies, de les quals 21 estan sent reintroduïdes als seus hàbitats.\nRenovació de l’espai físic\nEl desenvolupament dels tres eixos fonamentals comportarà també una metamorfosi de l’espai físic. El Zoo redistribuirà els seus espais per tal d’aconseguir infraestructures adequades en termes de biomes o taxons, grup d’animals agrupats d’acord al seu entorn natural. Aquesta nova organització serà una realitat aquest estiu amb la incorporació dels lleons al nou bioma del Sahel.\nEs crearan els nous espais: bioma de la Mediterrània, com a àmbit prioritari del Zoo, centre de biodiversitat marina, papallonari i pavelló d’invertebrats.\nEls finalitzarà el bioma d’insularitat de Madagascar.\nEs milloraran la resta d’instal·lacions agrupant-les, sempre que sigui possible, per biomes o taxons (com ara els primats o els dragons de Komodo).\nEs millorarà l’espai públic i s’establiran nous equipaments imperatius per a la funció del Zoo: nova àrea d’educació, àrea logística, xarxes de servei, etc.\nPer dur a terme el nou model, es preveu una inversió global de 64,6 M€ en el període 2019-2031. Un 50% es destinaran a les instal·lacions dels animals, un 24% a l’espai públic i vials de servei, un 21% als equipaments i logística i un 5% relatius a enderrocs i provisionalitats.\nUn primer paquet d’inversions es desplegarà el 2019 amb diverses actuacions. Les més immediates són:\nIncorporació dels lleons a la Sabana del Sahel - juny\nCentre d’interpretació de la Sabana del Sahel – juny\nInauguració del Centre d’Interpretació dels dragons de Komodo – juliol\nEl nou model de Zoo de Barcelona representa una gran oportunitat per a totes les persones que hi treballen, ja que es farà realitat aquest projecte de conservació i sensibilització de la natura davant l’amenaça del canvi climàtic i la necessitat de preservació de les espècies.\nEl Zoo de Barcelona va obtenir el 2018 la valoració més alta dels últims 5 anys. Els visitants van puntuar-lo amb 7,8 sobre 10, a l’estudi de l’Índex de Satisfacció de Ciutadans (ISC) que es realitza anualment. Un dels aspectes més valorats del Zoo ha estat el bon tracte del personal (8,9 punts).\nL’any passat, el Zoo va obrir les seves portes durant els 365 dies de l’any i va rebre 785.992 visitants, una mitjana de 2.153 visitants al dia. El primer trimestre de 2019 s’ha incrementat el nombre de visitants un 6% respecte l’any anterior. Actualment, uns 20.000 membres (com a diferents modalitats grupals de contracte) formen part del Zoo Club.


Conferència sobre “Pobresa, Hospitalitat i Salut mental” de Mons. Vives\nEl dia 14 de desembre Mons. Joan-Enric Vives va dictar una ponència-reflexió en la Jornada de formació sobre “Pobresa, Hospitalitat i Salut mental” al personal mèdic, pastoral i infermers de l’Hospital Mare de Déu de la Mercè de Barcelona, de les Gnes. Hospitalàries dels Sagrats Cors.\nInvitat per la Superiora Gna. Rosario Martínez i el Director mèdic Dr. Pedro Roy va tenir una trobada en la qual va parlar del proper Nadal, festa de l’Encarnació de Déu, que s’apropa a la humanitat sofrent. Un segon punt desenvolupà la preferència de l’acció pastoral envers els pobres, i especificà les diverses pobreses que es donen avui. I parlà de l’acció hospitalària, explicant el valor de la concreta solidaritat de la Clínica de la Mercè amb institucions hospitalàries de l’Índia.\nDesprés parlà amb els interns, celebrà l’Eucaristia amb la Comunitat de Religioses i dinà amb elles.


El col·lector de salmorres es començarà a construir aquest octubre i estarà enllestit l'any 2025 - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl col·lector de salmorres es començarà a construir aquest octubre i estarà enllestit l'any 2025\nL'empresa minera ICL pagarà 98 dels 110 Milions d'euros que costa la infraestructura, però l'ACA li avançarà i avalarà la meitat\nacn / súria 12.04.2021 | 13:58\nFotografia de grup a la signatura del conveni d'aquest dilluns a les instal·lacions d'ICL a Súria J.E.V.\nFotografia de grup a la signatura del conveni d'aquest dilluns a les instal·lacions d'ICL a Súria\nEl nou col—lector de salmorres, que ha de substituir l'actual perquè ha quedat obsolet, es començarà a construir a l'octubre i estarà enllestit l'any 2025. La infraestructura, que el Govern qualifica de "prioritària", ha de permetre portar les aigües salobres fins al mar, reduir la salinització del Llobregat i accelerar la restauració del runam del Cogulló.\nAquest dilluns s'ha signat el conveni, que fixa el calendari i el mètode de pagament. El cost de l'obra és de 110 milions d'euros, dels quals ICL Iberia, principal beneficiària, en pagarà 98. Tot i això, l'ACA li avançarà 52 milions. Els finançarà a 25 anys i amb un interès del 3,5%. A més del col—lector, també es construirà la canonada que bombejarà aigua de la depuradora de Manresa fins a Súria.\nEl Govern es compromet a treballar per «fer viable» el parc solar al runam del Cogulló.


Eric Montes, millor recepta elaborada amb productes DOP i IGP de l'Euroregió | Prodeca\nEl xef català Eric Montes, vencedor regional de l’European Young Xef Award 2022, ha guanyat el Concurs “Millor recepta euroregional elaborada amb productes DOP i IGP de Catalunya, les Illes Balears i Occitània”, que s'ha celebrat avui a l'estand Catalonia HUB a Alimentaria.\nEl representant català ha competit amb el plat "Sinergies", que comptava amb productes amb DOP i IGP com la Pera de Lleida, Calçots de Vall, oli d'oliva verge extra DOP Empordà, Ametlla de Mallorca, Avellana de Reus, Pa de Pagès, Sobrasada de Mallorca i Mel de les Cévennes.\nDe fet, els tres joves xefs, un de cada regió, han hagut d'elaborar en directe la seva proposta amb productes amb denominacions d'origen i segells d'identitat geogràfica protegida, la qual ha estat avaluada per un jurat professional, a l’estand Catalonia HUB d'Alimentaria. Es tracta d'un concurs únic que vol impulsar el coneixent transversal dels productes amb segell d’origen i qualitat entre les promeses de la gastronomia de les tres regions així com destacar l’agermanament d’aliments amb segell DOP i IGP entre les tres regions promotores de la Xarxa.\nEl vilanoví ha competit amb el xef balear José María Borras Villarroel, i Thomas Riquier, representant d’Occitània, en un concurs únic que vol impulsar el coneixent transversal dels productes amb segell d’origen i qualitat entre les promeses de la gastronomia de les tres regions.\nDebat sobre el valor dels productes locals\nLa trobada interregional ha continuat amb l’organització de ponènciessobre els circuits curts de comercialització de productes agroalimentaris, amb la ponència de Fabien Santini, cap adjunt de la Unitat de Governació dels mercats agroalimentaris de la Comissió Europea. Ha tancat l’esdeveniment una taula rodona sobre les experiències turístiques com a estratègia de valorització dels paisatges i productes locals on participaran el director de l’agència d’estratègia turística de les Illes Balears (AETIB), Xisco Mateu, la directora general de Turisme de la Generalitat de Catalunya, Marta Domènech Tomàs i el director de projectes i estratègies turístiques innovadores d’Occitània, Igor Knibiehly. El director general de l'Euroregió Pirineus Mediterrània, Xavier Bernard Sans, n'ha fet de moderador.\nL’esdeveniment ha culminat amb un dinar de networking entre els experts i productors/es i promotors/es de productes amb segells DOP i IGP procedents de les tres regions amb voluntat de crear un espai per fer xarxa i facilitar l’emergència de noves col·laboracions interregionals.\nPrograma XAQ Euroregió Pirineus Mediterrània - Alimentaria


La Màlaga i la rumba del traginer ~ SANT GAUDENCI Rumba Catalana\nLa Màlaga i la rumba del traginer\n06 de maig 2014 by Sant GaudenciNo comments\nEl grup de Sants, el qual fa un any va presentar el seu primer treball Mañana Sol (Sant Gaudenci Records, 2013), ha composat una rumba per als traginers, la qual serà presentada durant la XVII Trobada de la Federació Catalana dels Tres Tombs, la setmana del 5 al 11 de maig.\nPer què fer una rumba dedicada als Tres Tombs?\nEl grup volia retre homenatge a aquesta festa pels forts lligams que té amb Catalunya i fer d'aquesta rumba catalana una unió entre dos trets importants de la nostra cultura. La Federació Catalana dels Tres Tombs va proposar-ho al grup i l'acceptació va ser rotunda.\nEl videoclip ha estat presentat en excluisva per Enderrock durant aquest matí de dimarts 6 de maig i el grup farà una roda de premsa amb concert dimecres 7 de maig a les 19:00h a l'FNAC El Triangle. Prem aquí per a veure'l!\nMostra més notícies sobre La Màlaga, Rumba Catalana, Videos


alternativa baix gaià Torredembarra: LA TORREDEMBARRA REPUBLICANA\nLa Torredembarra republicana i federal\nL’any 2006 s’ha celebrat el 75è aniversari de la proclamació de la II República. Moltes entitats i administracions han estat al capdavant de centenars d’actes de record i homenatge d’aquell període i dels seus protagonistes. En certa manera, s’ha intentat recuperar la memòria d’aquell esperit cívic, il·lusionador, popular i educatiu. També s’ha mirat de fer balanç dels encerts i dels errors d’aquella etapa. És un bon moment, doncs, per submergir-se en el nostre passat més proper i conèixer l’experiència d’un municipi com Torredembarra. Què va passar durant la II República? Quines eren les forces polítiques que hi havia? Hi havia republicans abans del 14 d’abril de 1931?\nAquests dies estic acabant un escrit sobre el Centre Republicà Democràtic Federal. Ha estat molt interessant perquè he comptat amb el suport de moltes famílies que m’han ajudat a obtenir informació, imatges i altres documents. Hem de pensar que no s’han conservat els llibres d’actes de l’entitats polítiques d’abans de la guerra. Així el procés de recopilació ha estat lent i laboriós però crec que el resultat és bo i que pot interessar a tothom. El fet és que seguint el fil de la història d’aquesta mítica entitat ubicada al Sabó, m’he introduït a parlar de l’Esquerra Republicana, de l’Agrupació Republicana de la Cultura, de la Joventut Torredembarrense, del Carnaval, del context social i econòmic, etc. Una història que arrenca abans de la proclamació de la I República, que s’endinsa en la crisi econòmica de finals del segle XIX, amb el naixement del Centre Republicà el 1890, amb la repercussió a Torredembarra de les principals notícies de l’època, etc. En un apartat especial he desenvolupat com es va viure a la nostra Vila la proclamació de la II República i els anys posteriors. I voldria destacar la recuperació de la memòria de diferents alcaldes que actualment han caigut en l’oblit: Francisco Vidal Roig, Joaquim Sanmartí Pàmies, Miquel Aleu Prats, Josep Girol Domingo, Pere Cañellas Arbós, Francisco Pujol Gallofré, Eduard Fité López o Joan Reverté Papiol. Es tracta d’una nova aproximació a la Torredembarra de finals del segle XIX i primer terç del segle XX que vaig iniciar amb el llibre sobre Miquel Mestre Avinyó i el cooperativisme.\nVoldria agrair la paciència de tots els que m’heu ajudat. I també voldria fer una crida a tots aquells que teniu alguna informació que creieu que podria completar l’estudi per tal que us poseu en contacte amb mi. Torredembarra és molt gran i segurament hi ha famílies que guardeu records i anècdotes dels vostres avis i àvies relacionades amb el Sabó que podrien quedar recollides per sempre en el treball que preparo. Poso a la vostra disposició un número de telèfon per tal que em podeu localitzar als vespres.\nJordi S (Article enviat al Mònic)


Noms alternatius: Need for Speed 2\nQui dels jugadors amb experiència sap que el joc Need for Speed 2, estant a Rússia a principis de 1997 i va rebre el títol de Rússia "Need for Speed 2". Aquest simulador de carreres arcade llançat en aquest moment amb gràfics millorats. Va ser màquines que detallen notables seriosament dibuixen, el món semblava objectes animats volumètriques. Per tant, si vostè recorda, a través d'una línia o un pla que vola prop de el tren va passar. Però tot aquest esplendor jugadors no miren principalment - els vehicles de velocitat de vertigen no se'ls permet distreure de la carretera. Un joc funciona Nid probabilitats Speed 2 ofereix sis tipus i tots estaven circular. Si vostè sol · licita en línia del joc probabilitats Nid Speed 2 de vídeo, a continuació, veure que pot presentar el nivell de gràfics per ordinador en el moment i el gonyalka en general. Per a una experiència completa, pot sense cap problema Need for Speed II, descàrrega i instal a l'equip, per provar personalment aquest joc. Sobretot que es tracta dels requisits del sistema en qualsevol ordinador modern.\nEl joc Need For Speed 2 cotxes, que podria utilitzar un reproductor han estat les següents:\n• Ferrari F50,\nQuan vas començar a Need for Speed 2 joc, després va veure que aquest joc va ser retirat de la policia, i els desenvolupadors han decidit augmentar la freqüència dels possibles errors comesos per un oponent controlat per un ordinador. El procés mateix de la carrera va ser molt més dinàmic i més complex: ara sense vergonya pot debilitar als seus oponents, tractant de eliminar-los de la pista.\nTot l'anterior, en el seu conjunt, suggereix que NFS2 joc per a finals dels noranta va ser bastant reeixida i va rebre els aplaudiments dels aficionats qualificats carretera gonyalok. Però tot va ser en el passat. I ara què?\nSi ara martillado la frase en el seu navegador - descarregar Nid forma Speed 2, llavors es pot trobar l'enllaç a la pàgina web NeedForSpeed oficial. COM. Anar-hi i seleccionar l'idioma rus, es veurà que el joc Need for Speed II existeix avui. Només la versió actual d'aquest joc es diu Need for Speed Rivals i ho ha fet ja en el motor, la "generació següent» Frostbite 3. Ara, gràcies al sistema existent ALLDRIVE combinen les maneres individuals i col · lectius de les carreres. Aquest sistema li permet esborrar la línia entre un jugador i multijugador. En el joc hi ha i els conductors i de la policia. Cada grup té les seves pròpies característiques i habilitats úniques. Vostè pot jugar per qualsevol d'aquestes dues classes. En aquest joc tindràs accés a 26 màquines diferents. Un avantatge molt important d'aquest joc - que és la llibertat d'elecció. Només els jugadors decidir per si mateixos què i en quin ordre vol passar. Selecció de la propera cursa a la vegada, o l'habitual de curses de persecució per vostè. En el joc un munt d'altres avantatges. Des que visiten el lloc, comprar el joc i perseguir el seu plaer!\nJocs Jocs MMORPG en línia Need for Speed 2


Eleccions a Corts Generals 2016 Seguretat Social\nMembres de Mesa / Informació general sobre les meses electorals / Seguretat Social\nIndependentment de la seva condició individual (treballador, pensionista, aturat…), tota persona que sigui designada per a exercir funcions com a membre (tant titular com suplent) d’una mesa electoral amb motiu de la celebració d’un procés electoral, està especialment protegida pel sistema de la Seguretat Social.\nEstà protegida de tots els riscos que derivin de la condició de membre, titular o suplent, d’una mesa electoral i que tinguin relació directa amb l’acompliment de les funcions, inclòs l’accident in itinere; les lesions que pugui patir, es consideren accident de treball.\nLes prestacions a què té dret són les següents:\nEn cas que sigui necessària l’assistència sanitària, el mateix afectat o, si no, els seus familiars o la resta de membres de la mesa, han de comunicar a la Delegació o Subdelegació del Govern, al més aviat possible, les dades següents:\nDades personals de la persona afectada.\nMesa en la qual tenia la condició de membre.\nAccident i lloc on es va produir.\nCentre on va ser atès.\nLa Direcció General de Política Interior, en comunicació amb els delegats i subdelegats del Govern, s’encarregarà de fer les gestions oportunes amb la Direcció General de l’Institut Nacional de la Seguretat Social a fi que s’agiliti i es faciliti la protecció que s’ha de dispensar.\nQuant a la resta de prestacions diferents de l’assistència sanitària (prestacions complementàries, prestacions econòmiques i serveis socials), també s’han de comunicar a la Delegació o Subdelegació del Govern corresponent.


Nord-est Llibertari: Exposició al Camp de Refugiats d’Argelers de la Marenda. De dimarts a dissabte.\nExposició al Camp de Refugiats d’Argelers de la Marenda. De dimarts a dissabte.\nVol retre homenatge als 500 000 refugiades i refugiats --homes, dones i criatures-- que van fugir de l’avanç de les tropes franquistes cap a la frontera del Pirineu el febrer de 1939\nTRAMUNTANA VERMELLA MAIL 30/06/2017\nArgelers de la Marenda (Rosselló).-\nDe dimarts a dissabte podem visitar una exposició a Argelers de la Marenda (Rosselló) que vol retre homenatge als 500 000 refugiades i refugiats --homes, dones i criatures-- que van fugir de l’avanç de les tropes franquistes cap a la frontera del Pirineu català durant la Retirada republicana de principis de febrer de 1939 i que l’Estat francès va internar en aquest camp de concentració, sobre la platja d’Argelers de la Marenda.\nL’exposició, dividida en dos grans zones simbolitzant Espanya d’un costat i França de l’altre, relata aquest dramàtic esdeveniment històric, més conegut com la Retirada.\nAquesta exposició la podeu veure de dimarts a dissabte, per més informació truqueu al 04 68 95 85 03.


El president d’ACAVe, Martí Sarrate, presidirà el saló B-Travel – Comunicatur\nHome/Fires i Congressos/El president d’ACAVe, Martí Sarrate, presidirà el saló B-Travel\nEl president de l’Associació Corporativa d’Agències de Viatges Especialitzades (ACAVe) i director general de Central de Viajes i Juliatours del Grup Julià, Martín Sarrate, substitueix l’hoteler Jordi Clos com a president del saló de turisme B-Travel.\nSegons ha informat en un comunicat Fira de Barcelona, Sarrate és enginyer tècnic químic i col·legiat tècnic de turisme, compta amb una dilatada trajectòria de més de 35 anys en diferents àrees de gestió turística i ha estat guardonat amb la Medalla al Mèrit Turístic de la Generalitat de Catalunya. Des de l’any 2013 presideix ACAVe, l’associació més representativa d’Espanya amb més de 550 associats i al voltant de mil punts de venda.\nMartí Sarrate substitueix en la presidència del comitè organitzador de B-Travel a l’empresari Jordi Clos, que ha estat al capdavant del saló des de l’any 2005.\nEl nou president ha afirmat que “afronto aquesta responsabilitat amb gran il·lusió i amb l’objectiu de contribuir amb la meva experiència a incrementar el grau d’internacionalització d’aquest saló referent sectorial, així com augmentar el nombre d’agències de viatges i operadors presents”. Sarrate assenyala que\n“B-Travel s’ha de consolidar a partir d’aquesta edició com la major agència de viatges per al gran públic en què els visitants trobin les millors ofertes i promocions i, alhora, puguin viure grans experiències en el moment de preparar les seves vacances”.


Web Oficial Boitaullresort.com\nAtención al cliente +34 973 949 948 | Tots els dies de 09:00 ha 21:30 h\nINICI ENTORN SPA HOTELS RESTAURACIÓ OCUPACIÓ CONTACTE\nUtilitzem cookies. Si estàs d'acord contínua navegant.\nAfegeix dates per al teu viatge!\nLa meva cerca per de juliol\n1 hab, 2 adults\nAfegir forfets a la meva reserva\nDesconnecta en un SPA amb vistes al Pirineu Català\nL'Spa Siente Boí està situat al cor de la Vall de Boí, a 1600 metres d'alçada i amb unes vistes privilegiades al Pirineu Català. Relaxa't a l'spa i allibera l'estrès del teu dia a dia. A més compta amb piscina spa, pediluvi i zona termal. Vine a relaxar-te i gaudeix de les seves aigües cristal·lines.\nDescobreix tot el que podràs fer al nostre SPA\nEls nostres tractaments i el nostre circuit farà de la teva escapada a Boí Taüll una experiència única.\nVeure la carta de l'SPA Trucar a l'Spa Siente Boí\nZones d'aigües i relax\nIdeal per relaxar-se a la piscina multifuncional amb hidromassatge i zona termal.\nHidromassatge amb essències\nSorprèn la teva parella amb un tendre bany de bombolles, a una sala privada amb detall especial.\nPerfecte per relaxar, alleujar i tonificar tot el cos.\nIdeal per combatre la cel·lulitis i activar la circulació sanguínia.\nRelaxant massatge als peus amb finalitat terapèutica.\nMassatges personalitzats a la zona que necessitis.\nIdeal per iniciar els més petits al món del benestar.\nMassatge relaxant i descontracturant amb roques volcàniques d´origen basàltic.\nMassatge tradicional de l´Índia amb efecte relaxant i harmonitzant.\nMassatge terapèutic destinat a tractar malalties tendinomusculars i migranyes.\nAplicació de microagulles a punts energètics. Combat l'estrès i el dolor.\nAcupressió i estiraments, millora la flexibilitat i el benestar físic i mental.\nTractaments especialitzats per a cada tipus de pell.\nExfoliació corporal i hidratació per a la renovació de la pell.\nEmbolcall de xocolata o algues\nInclou peeling corporal, mascareta i massatge facial.\nPiscina d'hidromassatge multifuncional climatitzada entre 30ºC i 32ºC amb els següents serveis:\nDolls per a peus, cames i lumbars\nBanc relax amb 3 llits d'hidromassatge\n1 Cascada "Coll de Cigne"\nCub suec de contrast amb aigua freda\nEt ve de gust una escapada amb SPA?\nNo t'ho pensis més i reserva el teu proper viatge a la Vall de Boí al Aparthotel Siente Boí & SPA.\nNormes d'accés a l'SPA\nÉs obligatori l'ús de banyador, xancletes i casquet de piscina (disposem a la venda a la recepció de l'spa).\nNo està permès l'accés a menors de 3 anys.\nL'entrada inclou la tovallola i una clau per a la taquilla.\nDisposem de vestuaris de dones i homes més estan equipats amb dutxes, sabó i taquilles individuals.\nHorari de l'SPA Sent Boí\nDe dilluns a divendres de 15: 00h a 21: 00h\nDissabte i Diumenge de 11: 00h a 21: 00h\nHorari infantil: a les 15: 00h ia les 17: 00h\nHorari Agost: De dilluns a diumenge de 11: 00h a 21: 00h\nTrucar a l'Spa Siente Boí\nTots els secrets de l'SPA del Siente Boí\nL'SPA està ubicat en plena Vall de Boí, envoltat de muntanyes i natura, sens dubte una posició privilegiada per a l'únic centre wellness de la vall. A més compta amb una oferta de tractaments per a la pell com el peeling, l'embolcall de xocolata, acupuntura i molt més.\nSi estàs pensant en fer una escapada romàntica amb SPA Aparthotel Siente Boí & SPA és el lloc ideal, aprofita tots els racons de l'circuit wellness. Des de la piscina climatitzada multifuncional, el coll de cigne, els jets per a les cames fins al hidromassatge, a més d'una zona termal amb un vaporàrium amb aromes d'eucaliptus, sauna finlandesa i cub suec.\nAl SPA Siente Boí pots gaudir de les propietats de l'aigua de l'Pirineu en una càlida i relaxant piscina multifuncional amb hidromassatge, coll de cigne, jets per cames i pediluvi.\nAquest spa es troba a Aparthotel Siente Boí & Spa, un dels millors allotjaments a Boí Taüll Resort. Genial!\nContacta amb l'SPA\n+34 973 100 102\n+34 627 067 489\nPla de l’Ermita - Vall de Boí (Lleida)\n+34 973 949 948 (reserves)\n+34 973 696 264 (hotels)\nEstem cercant la millor oferta per a tu!\nHem trobat la millor oferta!\nT'estem redirigint al lloc web de Esquiades.com


S'estrena la web oficial d'Al Tall - VilaWeb\nDimecres 29.03.2006 06:00\nS'estrena la web oficial d'Al Tall\nSi ja hi havia informació d'Al Tall a la xarxa, el grup encara no tenia pàgina pròpia. Doncs bé, ara ja en té i s'anomena AlTall.org. Amb una visió ben pròpia i moderna de la música tradicional del país, Al Tall ha enregistrat catorze discos i ha fet un miler de concerts ací i a fora (per exempke, a Portugal, Alemanya i Mèxic). Entre més dades, a la pàgina, hi ha una agenda amb els concerts programats i una relació discogràfica del grup.\nToquen des del 1975, de manera que ja tenen més de trenta anys d'història. Però, així i tot, són escoltats per més d'una generació i continuen ben activament a l'escena musical del país.\nEl seu últim disc és 'Vares Velles', de fa dos anys, però continuen tocant amb força. De fet, tenen dos concerts programats per al mes entrant, l'un a Castelló (el dia 1) i l'altre a la Universitat Politècnica de València (el dia 26).


L'Ajuntament de la Vall d'Uixó canvia el recorregut de la Cavalcada de Reis per la Covid-19 | Castelló Extra\nL’objectiu és facilitar el compliment de les distàncies de seguretat i evitar aglomeracions amb la desfilada per les avingudes principals\n31/12/2021 - Castelló Extra\nL’Ajuntament de la Vall d’Uixó ha presentat la programació per al 5 de gener, quan arribaran els Reis d’Orient. La Cavalcada es recupera després que l’any passat no es poguera celebrar per la pandèmia de la Covid-19. En aquest sentit, el regidor de Joventut, David Lluch, ha explicat que “enguany la normativa ho permet i prendrem totes les mesures de seguretat i prevenció”.\nPer això, la principal novetat és el canvi de recorregut perquè la Cavalcada de Reis transcórrega per les avingudes principals, evitant així carrers estrets en les quals és més difícil mantenir les distàncies de seguretat. Tampoc es tiraran caramels, llepolies ni dolços des de les carrosses “per a evitar que el públic es lleve la màscara per a menjar-los i també que hagen sigut tocats per diverses persones”, ha indicat Lluch. A més cal recordar que l’ús de la mascareta en exteriors és obligatori.\nLa Cavalcada començarà a les 18.00 hores, després de la visita al pesebre de l’Assumpció, des del final de l’Avinguda Cor de Jesús i seguirà per Avinguda Agricultor, Avinguda Espanya i Avinguda Jaume I fins a la plaça del Centre. La desfilada comptarà amb l’animació de Xarxa Teatre i una vegada a l’Ajuntament, Melchor, Gaspar i Baltasar seran rebuts oficialment i dirigiran el tradicional discurs a la ciutat des del balcó.\nPrèviament, els Reis d’Orient arribaran a la Vall d’Uixó pels Coves de Sant Josep, com és tradició. Serà a les 12.00 hores aproximadament i s’instal·laran tanques per a evitar aglomeracions. Igualment, es recomana als assistents mantenir les distàncies de seguretat i complir en tot moment les mesures de protecció enfront de la Covid-19.\nEl regidor de Joventut ha agraït al Grup Scout Espadà “un any més, la seua col·laboració desinteressada a portar la il·lusió i la màgia dels Reis d’Orient a tots els xiquets i xiquetes de la Vall d’Uixó”.\nPer a finalitzar, des del Grup Scout Espadà, María José Gregori, ha assegurat que els Reis d’Orient i la seua comitiva “estan molt contents de poder tornar a desfilar” i ha recordat que és necessari “complir les mesures de seguretat perquè la nit siga realment màgica”. També ha mostrat el seu desig “que la pau arribe a tots els racons del món”.


El català als 'media' valencians: una llengua (encara) amb interferències - El Temps\nEn els tres primers anys del Botànic es van repartir quatre vegades més ajudes per a l'ús del català als mitjans que en tres dècades de govern del PSOE i PP. La llengua pròpia es fa un lloc en els mitjans en castellà i, sobretot, en l'àmbit digital. El llibre 'La comunicació a la Comunitat Valenciana (2010-2018): crisi i canvi', de l'Institució Alfons el Magnànim, analitza aquest i altres aspectes del panorama comunicatiu valencià.\nL'entrada en funcionament d'À Punt Media ha significat un punt d'inflexió pel que fa a la presència de l'idioma en el panorama mediàtic valencià.\nS'esforça però encara necessita millorar. I molt. Aquesta podria ser l'avaluació parcial de l'estat de la llengua als mitjans de comunicació valencians. L'ús de l'idioma propi als media continua sent residual al País Valencià. I si bé l'entrada en funcionament de la ràdio i la televisió pública, el 2017, ha obert una porta a l'esperança, l'estat de l'idioma en els mitjans privats continua sent deficient. I és que si bé s'han obert espais en la nostra llengua, tant en ràdio, com en televisió com en premsa escrita, escriure o parlar en català és excepcional. Amb dades d'abril de 2017, els mitjans que s'expressen preferentment en la llengua pròpia i els bilingües editats en castellà que usen normalment la llengua vernacla representen el 21,7% del total. Es tracta, com reconeix el professor de la Universitat de València Francesc Martínez d' «una quota de mercat subalterna que no es correspon amb els nivells de competència lingüística de la població i dels mateixos periodistes».\nAmb tot, però, hi ha raons per a un cert optimisme: l'explosió de mitjans netament digitals que utilitzen amb normalitat la llengua pròpia és un fet. Així almenys es posa de manifest en La comunicació a la Comunitat Valenciana (2010-2018): crisi i canvi, que acaba de publicar la Institució Alfons el Magnànim, un volum coordinat per Guillermo López on una vintena de professors universitaris i experts en comunicació radiografien el panorama comunicatiu al País Valencià en les seues diverses vessants.\nEl que posa de manifest el dit treball és que, si com diu Josep Gifreu, «la plena normalització de la llengua requereix disposar d'un espai de comunicació propi, políticament reconegut, socialment acceptat i funcionalment apte», als mèdia valencians encara els resta un llarg camí per recórrer. Diversos són els factors que expliquen aquest estat de la qüestió. El primer és, òbviament, el fet de no disposar d'una estructura de mitjans autòctona suficientment potent. El fet que els grans mitjans (tant pel que fa a premsa escrita, com a cadenes radiofòniques i espai televisiu) depenguen de capital forà ha dificultat en molts casos bastir una estructura pròpia, alhora que un mercat de consum mediàtic autoreferenciat.\nEl segon factor a tenir en compte va ser l'absència d'una política institucional de foment del català als mitjans durant els 20 anys que el Partit Popular va governar la Generalitat. Els successius governs conservadors no van considerar necessari plantejar incentius i ajudes econòmiques per als mitjans que es comunicaren habitualment en la llengua autòctona, a pesar de la situació de minorització que patia l'idioma. Només Alberto Fabra, al final del seu manament, quan ja havia tancat RTVV manu militari habilità 800.000 euros d'ajudes per al foment de la llengua. Un adob insuficient després de tants anys d'ermot. «Més que una aposta per la llengua, les ajudes buscaven, de manera tímida i poc consistent, potenciar el sector audiovisual local», explica el professor de la Universitat Jaume I, Andreu Casero.\nEn tercer lloc la crisi econòmica, com arreu, va passar factura als qui fins fa uns anys produïen informació en català. Segons recull el professor de la Universitat de València, Francesc Martínez, en el seu capítol: entre 2008 i 2015 va haver-hi un «autèntic terratrèmol comunicatiu». En concret, en un període de 18 anys van tancat almenys cinquanta mitjans en valencià, trenta-cinc dels quals eren d'abast local i comarcal, catorze de regionals i un d'internacional. Així, alguns mitjans com Gandia TV, Aldaia Ràdio o Tele Carlet – a més de la ja esmentada RTVV- van abaixar les persianes per ordre de governs del PP. En el cas de L'Avanç, Silenci, Eines, Cadafal, El Brillantet, La Cabota, Camp Verd, Pensat i Fet, El Cresol, Papers de l'Horta i Crònica van liquidar la seua activitat per raons econòmiques. Especialment ressenyable és el cas d' Info TV, un intent per bastir una televisió privada en llengua pròpia que va ser escapçat pel Partit Popular.\nLa inferioritat del català respecte del castellà es fa evident si atenem a la foto fixa del panorama mediàtic. Dels 851 mitjans que hi havia registrats al País Valencià l'abril de 2017, només 91 eren íntegrament en la llengua pròpia, segons dades de la Universitat de València recollides a La comunicació a la Comunitat Valenciana (2010-2019): Crisi i canvi. És a dir, només un 10,7% del total. D'una altra banda hi ha 94 mitjans que utilitzen el català en versions digitals doblades, seccions o suplements (en el cas de la premsa) o en programes específics si es tracta de mitjans audiovisuals.\nAl marge d'aquests mitjans, hi ha 66 revistes impreses i quatre digitals especialitzats en temàtiques molt concretes. Són, tanmateix, publicacions que no estan sostingudes, estrictament, per empreses periodístiques, sinó per universitat públiques, editorials, associacions, fundacions o institucions, entre altres. Es tracta de publicacions com L'Espill, Mètode, Lletres Valencianes o Nexe, entre moltes més.\nPel que fa a la ràdio, l'actual espai comunicatiu encara és hereu d'un model on les grans ràdios generalistes tenen preeminència. À Punt Ràdio, que va començar les seues emissions el desembre de 2017, té en l'actualitat una audiència limitada. I no hi ha al País Valencià una ràdio privada que, com ara RAC 1 a Catalunya tinga abast sobre tot el territori autonòmic. Catalunya Ràdio, per la seua banda, va deixar d'escoltar-se el gener de 2014, després d'una persecució ferotge de Francisco Camps. El resultat de tot plegat és que, al marge de l'emissora pública, «la ràdio que usa preferentment el valencià està reclosa en petites audiències locals i en els àmbits educatiu i esportiu». Fins a 24 emissores locals usen amb normalitat l'idioma vernacle.\nEn l'àmbit de la televisió, l'inici de les emissions d'À Punt, ara fa tot just un any, ha suposat un punt d'inflexió. Una televisió -tot s'ha de dir – íntegrament en català, al contrari del que passava amb l'extinta Canal 9, on -val a recordar – l'ús del castellà s'havia normalitzat en part de la graella. Amb tot, a la televisió pública valenciana encara li resta tenir més penetració en el territori i a les llars. Va tancar maig amb un 2,2% d'audiència. Pel que fa a la recuperació de les emissions de TV3 al País Valencià, la situació continua encallada i no s'albiren solucions en el curt termini. Pel que fa a la televisió d'àmbit local, el panorama perduren alguns projectes televisius en llengua pròpia en l'àmbit local i comarcal, si bé l'àmbit de la TDT continua en recomposició després que el Botànic haguera de refer els defectuosos concursos d'adjudicació impulsats durant l'etapa del PP.\nEndollats al futur?\nOn la llengua sí ha mostrat una vitalitat destacable és en l'esfera digital. De 2008 a 2017 van aparèixer 27 nous diaris digitals. A Sueca, Gandia, Ontinyent, Vinaròs, Benicarló, Torrent,... s'han articulat mitjans de comunicació de proximitat netament digitals. Tots ells es sumen a altres iniciatives ja consolidades com El Temps, Comarques Nord o Vinaròs News. En total, el 2017 -últim any d'anàlisi- hi havia 37 mitjans digitals.\nL'aparició de nous mitjans i la incorporació del català a mitjans que fins ara havien tingut edicions íntegrament en castellà està íntimament lligada al fet que el govern del Botànic donara la darrera legislatura ajudes per l'ús del valencià. «Entre 2015 i 2017, el govern valencià ha assignat un import total de 6,2 milions d'euros per als mitjans de llengua pròpia i també per als que tenen el castellà com a llengua vehicular però fan un ús regular del valencià -escriu Francesc Martínez -. En tres anys s'han repartit quatre vegades més ajudes que en tres dècades de govern del PSOE i PP».


Els Voltors organitzen més d’una vintena d’activitats per la Festa Major de la Bisbal d’Empordà 2019, Notícies, Ajuntament de la Bisbal d'Empordà\n08/08/2019 a les 17:00\nEls Voltors organitzen més d’una vintena d’activitats per la Festa Major de la Bisbal d’Empordà 2019\nUn any més, per a la Festa Major de la Bisbal, Els Voltors posen tota la carn a la graella amb un allau de propostes. El col·lectiu organitzarà un total de vint-i-una activitats per a tots els públics a diversos espais del municipi: és el que enguany anomenen La Festa Infinita.\nClàssics com la tradicional Festa de l'Escuma a la plaça Germans Sitjar (dimecres 14 d’agost a les 21.30 h) o l’Empordà Holi Festival (djous 15 d’agost a les 18.45 h), que enguany canvia d’ubicació i es farà al Parc 8 de Març, i que promet tornar a brindar 75 minuts d’explosió de colors, aigua i energia. De fet, el matí del dijous 15 d’agost serà especialment mogut per a la mainada: a les 10.30 h el parc infantil 8 de Març acollirà la Menuda Festa i es transformarà en un parc aquàtic amb inflables. Més tard, a les 12.30 h arrencarà la Minifesta de l’Escuma al mateix lloc: el millor remei per refrescar-se i divertir-se a la vegada. D’altra banda, el dissabte 17 d’agost, a partir de les 21 h, organitzarà una nova edició del concurs La Veu, inspirat en el programa de televisió La Voz, per tal que totes les persones inscrites demostrin el seu talent davant d’un selecte i reconegut jurat.\nAllau de propostes a l’Espai dels Voltors a la pista de l’Escola Mas Clarà\nConcerts, sessions de DJ’s, circ, ioga, degustació de vins, chill out, wifi i una àmplia carta d’oferta per a sopar. Els Voltors tornaran a regentar l’Espai a la pista esportiva de l’Escola Mas Clarà amb una completíssima programació de propostes per a tot els gustos i per a tots els públics. Si els Voltors són una de les entitats amb més programació a la Bisbal durant tot l’any, l’Espai dels Voltors continua com un dels emplaçaments amb més efervescència de la Festa Major. I és que durant tots i cadascun dels dies de la Festa Major oferirà activitats tan diverses com el Fem Circ per la Festa, per tal que la mainada posi en pràctica les potencialitats de circ com a eina educativa, participativa i de cohesió social; com la Masterclass de Hatha-Vinyassa ioga gratuïta a càrrec de Maria Abras; com el Wine & Music: un tastet de vins amb projeccions i música en directe a càrrec de Tokaji Quartet, o com la Trobada de cotxes Sports & Clàssics la Bisbal, que tindrà lloc just davant de l’Espai.\nI, per si no n’hi hagués prou, cal fer menció especial de l’allau de concerts i sessions de DJ que s’han programat durant la Festa Major d’enguany, amb noms tan destacables com Mireïa Mora, The Best Of, Double Chick, El Ultimo Veneno, Sabrina & One Take Band, Litus3, Jordi Serradell, Sense Sal, Orquestra Maribel, Karlos Selektah DJ, o el plat fort de fi de festa: Mishima. A més, snyores i senyors, cal tenir present que el dissabte 17, amb les actuacions de Sense Sal, Orquestra Maribel i Karlos Selektah DJ, l'Espai viurà una festassa i tancarà les seves portes més tard. Per parar un tren!


L’anglès aussie (és l’anglès que parlen a Austràlia), que tot i que la gramàtica és igual que la de l’anglès britànic però la pronunciació és diferent, i et pot costar entendre’ls. A Austràlia et rebran amb un G’day mate (Bon dia!) i t’agrairan amb un Ta (Gràcies).\nEls coales estan en perill d’extinció i pràcticament els trobaràs sempre amb captivitat, en canvi els cangurs, els pots trobar en llibertat fàcilment depenen de la zona del país.\nCondueixen per l’esquerra, ja que van ser colònia anglesa.\nNo hi ha plats típics, però si tens curiositat pots provar la carn de cangur i de cocodril.\nLes galetes Tim – Tam són unes galetes de xocolata, imprescindibles a qualsevol berenar o esmorzar igual que Vegemite, que és com un tipus de melmelada però que té un gust salat i una mica amarg.\nAustràlia és el país on trobaràs la gran majoria de nacionalitats, és un país multicultural.\nUsar un bon protector solar és molt important, ja que allà el sol crema molt més.\nLa barbacoa és una dels menjars més típics, ja que ho tenen com a filosofia de vida, i és quan es troben amb la família i amics per poder gaudir de un bon menjar.\nHi ha deserts, i no pas pocs, ocupen una gran part de la superfície del país. Un total de 1,371,000 km2. N’hi ha un total de 10 diferents. A l’oest trobem el Gran Desert de Victoria, el Gran Desert Arenós, el Desert de Tanami, el Desert de Gibson, El Petit Desert Arenós. Al sud hi ha el Desert de Simpson, el Desert Pedregós de Sturt, el Desert de Strzelecki i el Desert de Pedirka. I finalment a l’est hi ha el Desert de Tirari.\nHi ha 9 espècies diferents de Baobab en el món i la gran majoria estan Madagascar, però a Austràlia trobareu el Baobab australià, que és endèmic. L’eucaliptus és una espècie que trobes en abundància a Austràlia, ja que és el menjar del coala.\nLa majoria dels mamífers, rèptils, peixos, insectes i amfibis que hi ha a Austràlia només els trobaràs aquí, és a dir són endèmics. Com per exemple, Dimoni de Tasmania, Cangurs, Koales, Echidna, Wallaby, Galah (tipus d'ocell), Kookaburra, Possums, Cacatues, Humpback Whale, Cassowary, Peix pallasso, Dugongs, Platyplus, Dofins, Tortugues, Cocodrils, Wombat, Emu, Tauró balena, Quokka


Presentació del tercer número de la Revista de la Safor\nGandia, 19 d'octubre de 2011 · Organitza: CEIC Alfons el Vell\nEls presentadors de la Revista de la Safor, Enric Ferrer-Solivares (director) i Rafa Delgado (col·laborador), tots dos membres del CEIC Alfons el Vell.\nSobre la taula els tres números ja editats de la Revista.\nImatge general de la sala durant la presentació.\nUn moment de la intervenció d'Enric Ferrer.\nIntervenció del públic, amb un comentari de Gabriel G. Frasquet, director del CEIC Alfons el Vell.A la seua dreta, Clara Carbonell, regidora de l'Ajuntament de Gandia, i Lluís Romero, membre del CEIC.\nEls presentadors dialoguen amb el públic assistent.\nImatge a la eixida de l'acte amb la paradeta de revistes. En primer terme els professors Fernando Sendra i Antonio Arjona. Més al fons, el professor Abelardo Herrero.\nPart de l'equip del CEIC Alfons el Vell: Gabriel Garcia Frasquet (director), Pasqual Molina, Enric Ferrer Solivares (director d ela Revista de la Safor) i Rafa Delgado.


Mar i Cel: de març 2015\n"Els defectes que més ens molesten dels altres són el reflex dels nostres propis defectes"\nHe sentit aquesta reflexió en diverses ocasions i de diferents fonts i totes elles de contrastada credibilitat.\nLa primera vegada que ho vaig sentir em va cridar l'atenció i no m'ho vaig creure gaire. Al cap d'un temps ho vaig tornar a escoltar i vaig pensar: "·Carai, tornem-hi!". No fa gaire va tornar a sortir en una xerrada a la que assistia i gairebé em va inquietar el pensament.\nTanta remor no pot ser perquè sí. Tal vegada és perquè potser ja veig que deu ser cert tot això, malgrat no m'agradi admetre com a defecte meu allò que critico tant dels altres. Això és com la caiguda d'un ídol: no dec ser tan bona peça com pensava.\nAquest any tinc una companya de feina a la que no aguanto . Treu el pitjor de mi. És justament la meva paral·lela, amb la qui justament he de preparar totes les programacions i tota la feina del curs. I no és que sigui mala persona, que no ho sé, però la química no hi és per molts esforços que jo faig. I em fa molta ràbia pensar que el que no aguanto d'ella és el reflex del que jo sóc. I en realitat no em cau malament només a mi, li cau malament a tot el claustre, però això no justifica que les coses que no m'agraden d'ella siguin també defectes que jo tinc. Uf!\nÉs més dur del que sembla a primera vista admetre tot això i ho estic treballant. A veure quin exercici m'ajuda a canalitzar degudament tot aquest rebombori. D'entrada estic fent un exercici de paciència que es mereix un premi. La cap d'estudis diu que em farà un diploma a final de curs.\nD'altra banda, tot això no estaria malament que també funcionés en sentit invers. És a dir, que totes les coses bones que veiem en els altres haurien de poder ser les coses que nosaltres tenim, oi? Però d'entrada penso que no va així. Jo del que trobo bo dels altres més aviat és el que m'agradaria tenir però de moment sóc conscient de que compto amb moltes mancances.\nQuina feinada això de la construcció d'un mateix!\nPotser és que he començat molt tard a fer aquesta labor... però això potser que us ho expliqui un altre dia.\nPublicat per Laura T. Marcel a 11:09 7 comentaris:\nAquest matí agafant forces, asseguda tranquil·lament amb música relaxant al cotxe abans d’entrar a l’escola observa el panorama.\nSe m’ha acudit això:\nEstranys éssers sobrevolen la ciutat,\nespiadimonis metàl·lics observen des del cel\nmentre formigues sorolloses es mouen a molta velocitat.\nCorren i giravolten les corbes d’un racó de Montmeló.\nI a continuació hi ha hagut la següent reflexió:\n“Talment aquests podrien ser els pensaments d’un paranoic"\nI a continuació m'ha vingut una verborrea mental que m'ha fet por:\n"Paranoic? I per què paranoic? Ho dic amb connotacions negatives i potser m'ho hauria de fer mirar, perquè ben mirat a vegades jo si que penso que estic perdent el seny. Però, de totes maneres, la creació, la inspiració, el sospir del moment, no ha de tenir límits. M'ha rajat això i visca la rauxa! Ningú és pot ficar en el cap de ningú altre, els camins de les nostres ments són inescrutables"\nPublicat per Laura T. Marcel a 18:30 7 comentaris:\nLo que encontré bajo el sofà de Eloy Moreno\nÉs el segon llibre de l'Eloy Moreno que repeteix estil. De lectura fresca i àgil narra un dia a dia molt quotidià. Et convida a reflexionar sobre la pròpia vida, sobre els sentiments, la lluita entre els aparents i moltes vegades els que no ho són tant però que estan allà. També fa alguna inserció en la crítica social i política. En aquesta ocasió a més a més fa un bon homenatge a una ciutat que no conec però que amb els ulls tancats aniria a descobrir després d'haver llegit el llibre: Toledo.\nHe passat bones estones amb aquesta lectura que dona peu a versió cinematogràfica i tot ja que quan la llegeixes gairebé veus els carrerons i els detalls de seductora l'arquitectura de la ciutat.\nPublicat per Laura T. Marcel a 17:48 1 comentari:\nCarta a un gran ex-amic\nPer què encara, després de tants anys, em venen les llàgrimes als ulls quan recordo com em preguntaves cada dia que com estava? Per què encara tinc gravades i presents tantes i tantes reflexions que havíem fet i confessions que ens havíem dit sense mirar-nos als ulls? Per què encara em penedeixo d'haver-me desgastat tant en subtileses que al final només potser t'obligaven al mateix joc amb mi? Per què a vegades les coses són tant complicades? Per què sento que en Sabina té tanta raó quan canta:\nTú que tanto me has enseñado.\nSabes mejor que yo que hasta los huesos.\nSólo calan los besos que no has dado.\nPublicat per Laura T. Marcel a 1:08 7 comentaris:


Del 24 al 30 d’abril de 2022 se celebra la Setmana Europea de la Immunització, l’objectiu de la qual és promoure la vacunació per protegir les persones de totes les edats enfront de certes malalties infeccioses, evitant així transmetre-les a la resta de la ciutadania.\nDes d’Escolab volem sumar-nos-hi i promoure la vacunació a través de “VacunAcció: com immunitzar-se contra la desinformació”, una iniciativa del programa Escolab i l’Institut d'Investigació Biomèdica de Bellvitge (IDIBELL), que enguany ha viscut la seva segona edició, després de la prova pilot realitzada el curs passat amb l’Escola Virolai.\nEl projecte educatiu VacunAcció s’estructura en un seguit d’activitats basades en la reflexió i la descoberta, el treball autònom de l’alumnat, la formació de grups d’experts per al debat, el disseny d’un estudi per esbrinar si el seu entorn proper té una percepció negativa de les vacunes i els seus efectes, l’adquisició d’eines per cercar informació fiable i, finalment, l’elaboració d’un producte final clar i definit que tingui un impacte directe sobre la societat a la qual pertanyen: una campanya de conscienciació contra els moviments antivacunes, o bé a favor de les vacunes.\nL’activitat pretén potenciar l’esperit crític i, d’aquesta manera, contribuir a formar ciutadanes i ciutadans amb criteri propi, capaços d’identificar i rebatre missatges sense fonament científic.\nDurant aquesta segona edició de VacunAcció, que va concloure el passat mes de març, l’alumnat de 4t d’ESO de l’Escola Pia de Granollers ha presentat diverses campanyes contra la desinformació sobre la vacunació, mitjançant la creació de recursos tan diversos com el d’un vídeo per a TikTok fins a adhesius i un conte infantil. Tot gràcies al treball conjunt, conduït pel professorat i els investigadors i les investigadores de l’IDIBELL.\nEnguany, a més, hem volgut parlar amb els protagonistes de la primera edició de VacunAcció (2021) per conèixer la seva experiència. En aquest àudio d’Escolab hem recollit els testimonis del Joan Duran (comunicador de l’IDIBELL), la Marisa Mena (investigadora de l’IDIBELL) i Txus Cid (professora de l’escola Virolai), on han compartit les claus de l'èxit del projecte. Esperem que el gaudiu!\nI recordeu, per a qualsevol dubte o consulta sobre el programa Escolab us podeu dirigir al correu escolab@bcn.cat. Si voleu que fem difusió a les xarxes socials de les activitats que heu dut a terme, només cal que mencioneu o etiqueteu a @BCNCiencia quan publiqueu a les xarxes els vostres posts.\nDesprés de dos anys de restriccions, ens fa molta il·lusió recuperar la Trobada de la Comunitat Escolab Viu una primavera Escolab!


Actualitzada el 09-01-2021 10:32\nFilomena és com s’anomena el fenomen que està passant en les últimes hores per la península ibèrica i que, ja està afectant Catalunya des d’aquesta matinada. Un temporal de vent i neu que ara de seguida el Martí ens detallarà. El resum seria que la situació és desigual a bona part del país. Està nevant arran de mar, a cota zero, en els extrems del país. A la Costa Brava, per exemple a Cadaqués, però també ho ha fet a les Terres de l’Ebre, al Perelló i l’Ametlla de Mar. Això sí, des de Tarragona fins al Maresme ni ha nevat ni està previst que ho faci.\nÉs d’aquells dies que una part significativa del país no veurà la neu, especialment l’àrea metropolitana i li semblarà que és un dia fred més, però en d’altres zones cau neu inusual. Per exemple a Lleida capital, on a aquesta hora es desperten amb una nevada considerable i un cert gruix. També s’espera una nevada força extraordinària a la zona dels Ports. I ha nevat tota la matinada a l’interior, Osona, Garrotxa, Berguedà. Per tant, un dia de molt d’Instagram i molta foto, i esperem que pocs incidents. Per això si n’hi ha, si voleu compartir amb nosaltres fotos, imatges o sensacions d’un dia nevat a molta part de Catalunya, teniu totes les vies del programa, l’etiqueta #NeuRAC1, o notes de veu al 606 25 64 39.\nLa neu pot ser per molta gent l’al·licient d’un cap de setmana ple de restriccions per la pandèmia. On està prohibit sortir del municipi, on estan tancats tots els comerços, excepte els essencials. De fet, Interior i el Procicat han demanat que a ser possible, ningú faci desplaçaments que no siguin inajornables. Tot i que hi ha milers de persones que avui han de fer oposicions i a qui el govern de Catalunya no els ha ajornat. Veurem què passa amb ells.\nAls qui no els nevi, però, especialment Barcelona i Àrea Metropolitana, avui veuran el Filomena en forma d’una ventada molt considerable. Ada Colau ha decidit tancar els parcs de la ciutat en previsió.\nOn tenen el complet és Madrid, que fa més d’un dia neva amb intensitat. Allà sí que estem parlant de registres històrics, en els últims 40-50 anys. I que han provocat molts problemes. Entre ells el tancament des d’ahir a la nit, i ara ja sabem que tot el dia d’avui de l’Aeroport de Barajas. També hi ha hagut talls a la M-30 I M-40, milers de cotxes atrapats. I talls en l’Alta Velocitat.\nDe fet, el Filomena està posant també en dubte, la celebració d’una part dels partits de la jornada de la primera divisió. Dia especial pels meteoròlegs, dia per seguir enganxats a la ràdio.


Casa d'Oficis "Sant Feliu, Ciutat Digital": Els Cercadors\nQue són els buscadors/cercadors?¿\nSón motors informàtics que recuperen documents web indexats, mitjançant un tipus de programa denominat aranya. El programa denominat aranya indexa el text complet dels documents web i emmagatzema en una base de dades els termes resultants que enllaçen amb les URL dels documents webs en que apareixen.\nAvantatges dels cercadors/buscadors\nEls cercadors poden arribar a rastrejar fins un 90% dels documents del (www)\nEs posible plantejar cerques sobre temes especifics.\nInconvenients dels cercadors/buscadors\nSi en la realització de recerca no s'apliquen les tecniques adients per acutar i decorar els resultats es facil que sortint milions de documents web i un altre inconvenient que els cercadors no evaluen els resultats d'una cerca.\nTipus De Buscadors\nMotors de cerca: Tenen una base de dades que s'alimenta d'un rastreig de la xarxa i que guarden les dades que contenen les pagines l'ordenació i presentació dels resultats es fa seguint uns criteris que varien a casa un d'ells (yahoo,google)\nMetacercadors: No emmagatzemen dades de documents webs,si no que remeten les consultes dels usuaris a motors de cerca i mostren despres un llistat de totes les respostes obtingudes.\nCom s'utilitzen els cercadors?\nCada cercador té les seves particularitats (caracteristiques)\nsi no t'enrecordes d'algun nom s'usa un asteric (*) i et pot sortir el que busques.\nLes claus per definir una cerca cal definir la forma exacta de la cerca.\nLidia Gómez lidia1492@gmail.com


Milers de manifestants reben la missió de la 'troica' a Grècia\nTres mil cinc-cents policies van prendre ahir els carrers del centre de Salònica, la segona ciutat de Grècia, l'escenari de fins a tres manifestacions diferents (els sindicats, els anarquistes i els comunistes) contra el nou paquet de retallades que prepara el govern. El primer ministre, Andonis Samaràs, hi va fer ahir un breu discurs (res a veure amb el tradicional parlament sobre política econòmica d'arrencada del curs) en la inauguració de la Fira Internacional de Comerç. El govern ha de negociar avui amb la missió de la troica (Banc Central Europeu, Unió Europea i Fons Monetari Internacional) com retallarà els 11.500 milions d'euros addicionals del pressupost, que li reclamen els creditors per rebre un nou tram d'ajuda del segon rescat del país. El finançament (31.000 milions) està congelat des que el país va anar a les eleccions el maig, uns comicis que es van haver de repetir el 17 de juny, i que van donar una ajustada majoria als partits pro-rescat. La premsa grega ha filtrat que les retallades se centraran en les pensions i els sous dels funcionaris, que ja han vist caure un 40% el seu poder adquisitiu en tres anys.\nDesprés d'haver guanyat les eleccions amb la promesa que renegociaria les condicions del memoràndum per fer-les més suportables pera als grecs, Samaràs va justificar les noves mesures d'austeritat: "intentem minimitzar els efectes de les retallades tant com podem, però hem de fer retallades, perquè aquest és l'únic camí". El primer ministre va recordar que Grècia no rebrà els crèdits si l'informe de la missió de la troica no és favorable. El govern espera que avali també una ampliació d'un o dos anys del termini per complir els requisits macroeconòmics. Alexis Tsipras, cap de Syriza, la coalició d'esquerra alternativa que va quedar en segon lloc a les eleccions, va participar a les protestes. Va acusar Samaràs d'haver entrat i sortit de la seu de la fira "com un lladre, potser perquè està avergonyit". Sistema polític fracturat\nEls analistes destaquen la fractura en el sistema polític grec, que difícilment podrà suportat una tardor de protesta social, quan les dues centrals sindicals, GSEE i ADEDY, ja negocien la data d'una nova vaga general. Els tres socis de la coalició de govern encara no s'han posat d'acord en les noves retallades. El mecanisme de la troica , que demana noves condicions per aprovar cada tram del rescat, tampoc no contribueix a l'estabilitat. "Els líders europeus van respirar alleujats en veure que els partits pro-austeritat guanyaven les eleccions de juny. Però van subestimar la revolució a l'escena política grega: Nova Democràcia, el partit de centre-dreta, té nous competidors a la dreta, i els socialdemòcrates del Pasok han estat escombrats per Syriza", explica Malcolm Lowe, hel·lenista de l'institut Gatestone.\nLes dades oficials de divendres constaten que després de dos anys d'austeritat, l'economia grega està en caiguda lliure: el PIB es va reduir un 6,3% el segon trimestre, la inversió gairebé el 20% en un any i el consum privat un 8%. "El problema de Grècia és el mateix que el de Portugal i Espanya: una unió monetària inconsistent que ha dividit Europa entre el centre i la perifèria. La competitivitat de la perifèria s'ha destruït i aquí s'ha acumulat un enorme deute públic i privat. El problema no són els estats, sinó els bancs", apunta Costas Lapavitsas, professor d'Economia de la Universitat de Londres. "El govern grec té tanta por de sortir de l'euro que acceptarà tot el que demani la troica . I tragèdia és que el patiment no servirà per a res, perquè més austeritat tampoc no funcionarà".


Nou Curs Polivalent de Missatgeria – Associació Reintegra\n21 de juliol de 2017 Notícies by admin\nL’Associació Reintegra engega el quart curs del Punt de Formació del programa Incorpora de l’Obra Social “la Caixa” amb la col·laboració de l’empresa MRW Lleida.\nAquest Setembre, l’Associació Reintegra iniciarà a la ciutat de Lleida un nou curs de formació del programa Incorpora de l’Obra Social “la Caixa” adreçat al sector de la missatgeria. L’objectiu principal d’aquesta formació és oferir una nova oportunitat educativa i laboral a col·lectius que actualment es troben en una situació de vulnerabilitat social.\nEl nou “Curs Polivalent de Missatgeria” que es realitzarà amb la col·laboració de la important empresa de missatgeria MRW, té la finalitat de formar 20 persones en aquest sector de treball i aconseguir que siguin personal altament qualificat, per donar un bon servei en aquest camp laboral.\nEl programa compta amb 200 hores de formació teòrica i 80 hores de pràctiques al costat de professionals del sector, que donaran a l’alumnat, la possibilitat de conèixer el dia a dia real d’aquest ofici.\nVols + INFO? Fes click al link per veure el programa:\nDiptic Curs Polivalent de Missatgeria 2017


Villa I Karma Tisno Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nDr. Ante Starcevica 136, Tisno Centre, Tisno, Croàcia, 22240 - Veure al mapa\nDissenyat tant per oci com per negoci, Villa I Karma està situat idealment a Tisno; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Villa I Karma, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos habitació familiar, instal.lacions de barbacoa.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen jardí estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Villa I Karma.\nCal que informeu el Villa I Karma de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.\nTots els tipus de viatgers (30) Parelles (18) Viatgers en solitari (1) Famílies amb infants petits (3) Famílies amb infants grans (2) Grups (5)


Crida al veïnat del Poblenou per recuperar la seva memòria històrica 2017/06/10 - teixidora\nQuan: 10-juny-2017 · Hora: 11:00 - 13:30· On: Can Ricart · (mapa)\nDissabte 10 de juny, se celebra la segona jornada, continuació de la primera del 13 de maig, per recopilar material audiovisual dels veïns i veïnes del barri de Poblenou de Barcelona.\n“… El barri del Poblenou ha viscut una transformació constant a causa del seu passat industrial, tant en el paisatge urbà com en el teixit social. Per això és important recuperar la memòria històrica i material d’aquest territori, no només com a una forma de col·leccionisme, sinó també com a eina per generar debats sobre el present i el passat del barri.\nGeneració de càpsules audiovisuals amb material de l’arxiu i veu en off.\nPropostes sobre la continuïtat del grup com a col·lectiu audiovisual del Poblenou.\nPlanificació de l’arxiu digital amb el material generat durant les jornades.\nObtingut de «http://www.teixidora.net/w/index.php?title=Crida_al_veïnat_del_Poblenou_per_recuperar_la_seva_memòria_històrica_2017/06/10&oldid=3381»\nDarrera modificació de la pàgina: 13 maig 2017 a les 12:43.


Les escoles Ignasi Peraire i Les Arrels de Mollerussa s'endinsen en el món de la producció agroalimentària amb la Cúpula Gustum\n07 Novembre 2018 | La Cúpula Gustum | Pla d'Urgell\nAquest dimecres 7 de novembre, la Cúpula Gustum ha fet parada a la capital del Pla d’Urgell. Les escoles Mestre Ignasi Peraire i Les Arrels de Mollerussa han pogut visitar la instal·lació que s’ha col·locat a l’EspaiCultural dels Canals d’Urgell (Mollerussa). Durant tota la jornada lectiva, uns 150 alumnes han passat per la Cúpula Gustum i han conegut com, qui i on es produeixen els aliments que tenim diàriament a taula. Monitors especialitzats han explicat el funcionament del recurs i també han donat suport als mestres per treballar amb els jocs educatius, presentats aquesta tardor.\nL’activitat ha comptat amb la presència del president de l’Associació Leader de Ponent, i president del Consell Comarcal del Plad’Urgell, Joan Trull i Borràs, que ha fet saber que des del setembre d’aquest 2018 fins a data d’avui, unes 2.800 persones de tot Catalunya han pogut visitar la Cúpula, que ja s’ha traslladat a 16 escoles i 2 fires de tot el territori català.\nTrull, també ha fet saber als mitjans que durant el 2017, la Cúpula es va instal·lar a 62 escoles i en 6 fires del país. Un total de 8.200 persones van descobrir aquesta instal·lació semiesfèrica des del novembre del 2017 i fins al juny del 2018.\nAl matí, els alumnes de 3r i 4t de l’escola Ignasi Peraire de Mollerussa han pogut visitar el recurs i aprofundir en la temàtica a través dels nous jocs educatius que l’acompanyen. A la tarda, serà el torn dels alumnes de 5è de l’escola Les Arrels de Mollerussa. Les dues escoles s’han interessat pel recurs arran de la 22a edició de les Activitats Dinàmica Educativa Comarcal del Pla d’Urgell, acte on es va donar a conèixer el recurs.\nEl projecte Gustum va publicar un formulari al seu web de Gustum i des d’allà, les escoles que es van inscriure i van ser escollides per ordre d’inscripció.


A Catalunya fou Ermessenda de Carcassona entre els anys 1035 i 1043 qui nomenà el primer senescal que es coneix en la persona d'Amat Elderic d'Oris. Ermessenda, vídua de Ramon Borrell era senyora d'un bon grapat de castells a Girona i Ausona. El Castell d'Orís n'era un. Aquest conjunt de béns, combinat amb el fet de la minoria del nét Ramon Berenguer I, orfe als 11 o 12 anys i sota una tàcita tutela d'Ermessenda, dóna a aquesta una preponderància en el comtat. Amb innegables dots de govern, Ermessenda organitza una Cort reduïda on destaca el nou càrrec de senescal, a qui infeuda els castells patrimonials. Un únic càrrec serà el responsable de la defensa. De fet, el coordinador dels varvassors o castlans.\nPerò i tal com ja havia passat en els primers anys de viudetat, en la minoria del fill Berenguer Ramon I ‘’el Corbat’’, quan el menor comença a assumir funcions pròpies de govern, es creen tensions amb Ermessenda, gelosa del seu domini. Aquesta vegada els magnats que envoltaven Ramon Berenguer I eren una generació més jove i amb mentalitats més innovadores. Es desferma una crisi en el comtat en la que Mir Geribert l'any 1039 es proclama príncep d'Olèrdola i es produeix la sedició del vescomte Udalard I de Barcelona. Ambdós amb molts interessos comuns amb Ermessenda. Antoni Rovira i Virgili va dir que hi havia dos partits contraposats. Són especialment les dignitats eclesiàstiques les que recondueixen la situació. Ramon Berenguer I en resulta enfortit. No hi ha grans càstigs pels sediciosos. El 1057 Ermessenda acaba venent els drets al seu nét.\nLlista de senescals de BarcelonaModifica\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Senescal_de_Barcelona&oldid=25472254»\nDarrera modificació: 19 nov 2020 a les 18:38\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 19 nov 2020 a les 18:38.


Ed Harris: «Encara avui continuo aprenent a actuar»\nEl veterà actor i director, ara en un pic de fama gràcies a 'Westworld', ha rebut un Gran Premi Honorífic a Sitges\nSitges - Divendres, 12/10/2018 - 20:32\nDes del seu revelador paper, al costat de Charles Bronson, a ‘A veinte millas de la justicia’, l’actor i ocasional director Ed Harris (Noova Jersey, 1950) ha sigut un valor segur del cine nord-americà. L’hem vist brillar en clàssics (‘Escollits per a la glòria’, ‘Abyss’, ‘El show de Truman’) i millorar infinitud de pel·lícules amb la seva simple presència. L’ara també ídol televisiu (encarna el personatge potser més magnètic de ‘Westworld’, l’Home de Negre) ha visitat Sitges per recollir un Gran Premi Honorífic.\nJeffrey Wright va rodar tota la primera temporada de ‘Westworld’ sense conèixer la veritable naturalesa del seu personatge. ¿Coneixia vostè tot l’arc del seu?\nNo, no. Durant el primer any, hi va haver moltes sorpreses al llarg del camí. Hi havia informació que no sabíem. Si la coneixien i no ens la van passar, o és que continuaven treballant en el guió i desenvolupant-lo... D’això no n’estic segur. El segon any vaig ser molt més conscient del que anava a passar. Quant al tercer, no en tinc ni idea. Crec que Jonathan [Nolan] i la seva esposa Lisa [Joy; cocreadors de la sèrie] van pensar que era bona idea que els actors no sabessin el que anava a passar. Jo els vaig dir: “A veure, nois, faig teatre... És la mateixa obra cada nit durant mesos. Sé el que passarà. ¡És part de la meva feina!". Però no passa res, és igual (somriu).\nHa de ser frustrant treballar així per a un actor com vostè, a qui li agrada preparar-se els papers a fons. ¿Té algun mètode habitual?\nDepèn de la feina, del paper que sigui. És diferent preparar-se per ser John Glenn [el primer astronauta nord-americà en orbitar la Terra, al qual va donar vida a ‘Escollits per a la glòria’] o el general Patton [en la futura ‘Resistance’, sobre els dies del famós mim Marcel Marceau a la Resistència francesa]. Sempre tracto d’investigar. Però en realitat, el guió és la Bíblia i has de posar-t’hi i captar-ne el ritme. Comences a pensar si el personatge és molt físic, on està a nivell emocional, què li passa. Proves de reunir tot el coneixement que sigui possible sobre ell. Pots aconseguir-ho llegint o a través de la teva imaginació.\n¿Què el va portar a convertir-se en actor?\nAnava per a esportista, però el meu primer any d’universitat vaig deixar aquell camí. Mentre visitava els meus pares a Oklahoma, vaig veure un actor fer dos papers en una obra i va ser revelador. Tothom es va posar dret per aplaudir-lo; jo també. Al principi em va atraure, entre altres coses, la possibilitat de rebre aquesta classe d’atenció. “Potser jo pugui fer això”, em vaig dir. Quan em vaig llançar a això, va ser una gran experiència per a mi. Em va portar a ser al món d’una altra manera, a observar-ho d’una altra manera. Vaig començar a aprendre, i encara avui continuo aprenent.\nHa aparegut a tres pel·lícules basades en arguments de Stephen King: ‘Creepshow’, ‘La botiga’ i la minisèrie ‘Apocalipsi’. ¿No li han proposat participar a ‘Castle Rock’, la nova sèrie basada en l’univers de l’autor?\nLa veritat és que no en sé res. M’agrada Stephen King; llegeixo els seus llibres per passar-m’ho bé. Però no conec aquesta sèrie.\nUna altra constant en la seva carrera és el viatge espacial: ‘Escollits per a la glòria’, ‘Apolo 13’, ‘Gravity’... ¿Per què l’atrau aquesta temàtica?\nÉs només una coincidència. Crec que l’exploració espacial és fascinant i espero que es continuï fent, però no és una cosa que formi part de la meva vida. Simplement he sortit en aquestes tres pel·lícules.\n¿Quina és aquesta petita o poc coneguda pel·lícula per la qual voldria ser preguntat més sovint?\nVaig fer una pel·lícula l’any passat anomenada ‘Kodachrome’, sobre un fotògraf, que no ha vist gaire gent. Vaig quedar molt content amb la meva feina en aquella pel·lícula. També està ‘Frontera’, una pel·lícula independent que es desenvolupa a la frontera dels Estats Units amb Mèxic. Era bastant bona. En podria citar més, però aquestes dues són les que em venen a la ment ara.\nJo citaria ‘El clan dels irlandesos’...\nSí, cert. Aquesta era una bona pel·lícula també.\n¿Quina classe de personatge no ha interpretat encara i li agradaria fer?\nM’agrada molt un llibre de William Styron, ‘Tendidos en la oscuridad’ [a partir del qual un altre gran escriptor, Richard Yates, va escriure un guió el 1962]. Però potser ja soc massa gran per fer del pare de la història. Si en 15 o 20 anys continuo viu, m’agradaria poder fer de Rei Lear.\nFa una dècada que no dirigeix una pel·lícula [les dues primeres van ser el biopic ‘Pollock’, del 2000, i el noble ‘western’ ‘Appaloosa’, del 2008]. ¿Per a quan la següent?\nVull començar a rodar-la a la primavera. En tinc moltes ganes. És una adaptació de la novel·la ‘The ploughmen’ [de Kim Zupan]. Hi sortiran Robert Duvall, Garrett Hedlund, la meva dona Amy [Madigan]. He escrit el guió. Tinc ganes de posar-la en marxa.\nAbans rodarà ‘Top Gun: Maverick’, un projecte que sembla excitant. Gran director, Joseph Kosinski, i gran repartiment...\nTinc ganes de començar, sí. El rodatge ja ha arrencat, però jo no rodaré la meva part fins al novembre. Són només dues escenes al principi amb Tom [Cruise]. No he treballat amb ell des de ‘La tapadera’ i tinc ganes de tornar a fer-ho. Serà divertit, segurament.\n'70 binladens', l'atracament d'«estar per casa» de Koldo Serra


De Chimamanda Ngozi Adiche només havia llegit 'Estimada Ijeawele: Manifest feminista en quinze consells', un llibre molt breu basat en una carta que l'autora va enviar a una amiga seva i on li dona 15 consells per educar en el feminisme a la seva filla. Tenia ganes d'endinsar-me en la ficció que escriu aquesta autora nigeriana, lloada i criticada a parts iguals, per fer-me'n una idea de primera mà.\nÉs per això que dins al club de lectura afroamericana de la Romàntica vam decicir llegir un dels seus llibres més populars, 'Americanah', obra reconeguda amb el National Book Critics Circla Award 2014. Americanah és el terme que utilitzen els nigerians per denominar a aquelles persones que han emigrat als Estats Units i tornen al seu país natal. Ifemelu, la jove protagonista d'aquesta obra, és una d'aquestes persones. Emigra als Estats Units amb visat per estudiar a la universitat i viure amb la seva tia a Brooklyn, fugint d'un país que viu sumit en una dictadura i que sembla que pot oferir ben poc a tota una generació que mira enfora per poder construir-se el seu futur. Allí s'hi queda el seu amor d'adolescència, Obinze, tot esperant poder-se reunir amb la Ifemelu a Estats Units.\nUn cop a Estats Units, Ifemelu s'haurà d'enfrontar a una realitat que no era l'esperada. Prendrà consciència de la importància que té el seu color de pell i de com el seu origen i la seva raça li condicionen les seves oportunitats. Aprendrà les diferències entre els negres nascuts a America (decendents directes d'esclaus) i els negres nascuts a Àfrica (que emigren en busca de noves oportunitats). Anirà acceptant els seus trets físics, com el cabell, com a trets distintius. I anirà construïnt la seva identitat a partir de totes aquestes experiències, que plasmarà en un blog d'èxit sobre raça que acabarà convertint-se en la seva font d'ingressos.\nDesprés de més d'una dècada als Estats Units, i quan sembla que tot li va de cara, Ifemelu decideix retornar a Nigèria. Una decisió que no tothom entén. Precisament, el llibre comença just en aquest moment: quan Ifemelu ja ha comunicat a la seva parella que ho deixa tot i retorna al seu país d'origen. A partir d'aquí, anem coneixent la seva història i la d'Obinze amb retrospeccions cap al passat i salts al present. Llegim també les reflexions de la Ifemelu als seus articles al blog. Acabem amb Ifemelu un altre cop a Nigèria, convertida en una 'Americanah', que s'ha de tornar a reconstruir per encaixar al seu país d'origen. I durant tot el llibre, anem teixint una història d'amor i desamor.\n'Americanah' m'ha permès aprendre i reflexionar sobre raça des d'un punt de vista que no és el meu i per això s'ha merescut les quatre estrelles. En van sortir molts temes interessants al club de lectura. Per això mateix no seré de les detractores de l'obra, en guardaré un bon record i segurament que la recomanaré si es busca un llibre on llegir sobre raça i immigració. Però sí que hi ha alguns "peròs" que fan que no l'hagi pogut gaudir tant com esperava. En primer lloc, el fet que les últimes 50 pàgines redueix les 550 primeres a una història d'amor. En segon lloc, i això no sé si és la traducció o la pròpia autora, un estil que en alguns moments m'ha semblat poc fluid (en especial el que s'utilitza als posts). I finalment, que potser s'hauria pogut estalviar algunes pàgines per explicar el mateix. El que sí que m'ha agradat molt és la manera com es presenta la història: a fragments i amb salts en el temps. Ja ho he dit més d'un cop, però les històries que es van construint com un puzle, sempre m'han agradat molt.\nSi he d'escollir entre 'Tornar a casa', de Yaa Gasi, o 'Americanah', de Chimamanda Ngozi Adichie, sense cap mena de dubte, em quedo amb la primera. Ara tancarem el club de lectura a principis de setembre comentant 'Prohibit nàixer'. La propera setmana m'hi poso.\nVosaltres, heu llegit 'Americanah'. Sou dels que l'heu estimat o l'heu odiat?


Un total de 27 botigues adherides a la campanya de jocs i joguines\nL'objectiu de la campanya és visibilitzar els establiments que tenen jocs i joguines en català i, alhora, donar a conèixer entre els ciutadans l'oferta actual d'aquests productes en català.\nLa campanya I tu, jugues en català? s'aplica a tot Catalunya. Els establiments adherits llueixen al seu aparador un expositor amb un full explicatiu de la campanya. A més, es difon el web i l'app que recullen diversos recursos per aconseguir els objectius plantejats. Per una banda, s'hi pot trobar el catàleg de tots els jocs i joguines que hi ha actualment en català al mercat. També, la llista d'establiments adherits de tot Catalunya, que inclouen els de l'àmbit del Centre de Normalització de Tarragona: Calafell, Constantí, l'Arboç, Valls, el Vendrell, Salou, Tarragona, Vila-seca i Montblanc.\nA més de tot això, per segon any consecutiu s'ha convocat un concurs de fotografia, en què els participants havien de penjar una fotografia a la xarxa Instagram que unís els conceptes "joc" i "català". El termini va acabar el passat 15 de novembre i els premis es donaran el mes de gener.


“Si no vénc, no es menja a ca meva”\nM.F Palma 06/04/2014 00:00\nCom que no tenien feina a Burgos, una al·lota de 18 anys i la seva mare, de 45, varen deixar ca seva i, amb uns diners que tenien estalviats, varen venir a Mallorca. L'objectiu, com el de la immensa majoria gent que emigra, era aconseguir un treball. "Jo tenc el títol d'ajudant de cuina i vàrem pensar que aquí trobaria feina", diu la jove, que ara demana unes monedes a la porta d'un supermercat.\nDu un tassó de cartró a les mans i un cartell on ha volgut explicar la seva història: "Tenc 18 anys. Sóc espanyola. Ma mare està malalta. No tenim feina. Els diners no ens arriben per a menjar i per a medicaments. Ajuda'ns. Gràcies".\nLa malaltia que pateix la seva mare és diabetis. "Els medicament són molt cars i, com no tenim la targeta sanitària, no ens han atès al centres de salut on hem anat. Al de Son Gotleu sí que ens han fet cas i ja ens han donat un paper amb el qual podem anar al metge", explica qui acaba d'entrar a la vida adulta i ha hagut de demanar al carrer perquè no ha vist més opcions.\n"Ens havien dit que a Mallorca hi havia feina en el sector turístic, però està molt malament, no hi ha feina per enlloc. Tot està tancat i els establiments que estan oberts m'han dit que no necessiten ningú fins a l'estiu", afirma la jove.\nAsseguda en terra, la seva mirada queda a l'altura de les bosses de la compra i que surten del supermercat, ubicat al carrer Aragó. Amb sinceritat, comenta com és de dur demanar almoina. "No m'agrada aixecar-me cada dia i haver de venir aquí. No m'agrada, però si no vénc, no es menja a ca meva", assenyala tot deixant clara la necessitat que pateix.\nEls dies que més persones caritatives li deixen unes monedes, segons diu, treu 10 euros, "però això és sobretot a principi de mes. A final de mes, 3 o 4 euros com a molt". El temps s'atura i també els peus de la dona que anava a entrar a comprar menjar. Li diu unes paraules i se sent com cauen dins del tassó de cartró un parell de monedes