La línia de Wallace: En moviment\nAhir, a l'Aplec Ecologista, aprenent un poc més sobre custòdia del territori, gestió forestal i economia del bé comú, mentre milers de persones es manifestaven als carrers per demanar una escola pública, de qualitat i en valencià. Hui, el programa continuava a Carrícola parlant sobre llavors autòctones i productes de la terra, però jo m'he deixat caure per una interessant i concorreguda jornada de portes obertes al jaciment ibèric del Puig, a Alcoi. Només en aquests últims dies, he hagut de triar entre molts altres actes, propostes i convocatòries --des de cursos i trobades fins a recitals de poesia-- als quals no he pogut acudir perquè l'agenda no dóna per a tant. I el calendari, en octubre, es presenta també ben atapeït.\nÉs indiscutible que la situació és complicada, i que tot fa pensar que ho serà encara molt més; però també sembla evident que, al País Valencià, cada volta hi ha més persones, grups i entitats que no es resignen i que segueixen i seguiran sembrant. Caldrà fer encara molta feina, perquè la terra ha estat erma massa temps i són moltes les llavors que es perdran. Però moltes altres arrelen amb força, i tampoc estaria de més que, sense deixar de tindre els peus en terra, començàrem a desterrar alguns complexes i autocompassions i reconeguérem amb orgull que, malgrat tots els seus esforços per lligar-nos curt, encara no ho han aconseguit derrotar-nos. Ells ho saben, i és per això que, cada volta amb més freqüència, acaben perdent ridículament els nervis. I això sempre és, per als que ens estimem aquest País, un bon símptoma...\n#senyerainfinita a Almenara. Imatge de Vilaweb\nPublicat per AlfredRussel a 18:48\nEtiquetes de comentaris: aprendre, cap de setmana, custòdia del territori, estat d'ànim, País Valencià\nsa lluna 23 de setembre de 2012 a les 19:48\nÉs cert, cada cop més, perden les bones formes ... és d'agrair!\nAlfredRussel 23 de setembre de 2012 a les 20:24\nSi és que els rasques un poc el vernís de demòcrates-de-tota-la-vida i els surt de seguida la vena imperial... Bona setmana, lluna, i una abraçada!\nMaria Josep Escrivà 23 de setembre de 2012 a les 20:10\nÉs veritat: hi ha temporades que no donem l'abast. Això és bon símptoma, sobretot si hi ha bona resposta per part de la gent. Els complexos i els laments, "les autocompassions", com tu dius, no serveixen més que per a paralitzar-se i frustrar-se. M'agrada el títol obrintpassià de l'entrada, perquè contra la misèria i la invisibilitat a què se'ns sotmet des de fa molt de temps, només hi ha una resposta: acció. Individual, i sobretot, col·lectiva. Gràcies per recordar-te de la Festa Estellés de Gandia. Hi va haver més de 140 persones a la plaça; i com ací, en tants altres pobles. D'acord que no ens hem d'oblidar de xafar terra, però tenim més possibilitats i més energies per a poder generar acció del que ens volen fer creure. I la senyera d'Almenara: absolutament genial. Una "afrenta" per a la valenciania dels valencians. Seran cafres! Des del Poema de Mio Cid no havia vist utilitzar aquesta paraula.\nAlfredRussel 23 de setembre de 2012 a les 21:14\nAhir, l'Aplec de Carrícola estava de gom a gom; hui, pel Puig d'Alcoi, han passat més de quatre-centes persones... Potser ens falta un poc més d'organització i treure tot el profit a la moltíssima feina que es fa, però és indiscutible que el País està ben viu: molt més del que ells voldrien, molt més fins i tot del que a nosaltres ens sembla. I de tant en tant, va bé recordar-ho: units, alegres i combatius.\nM'haguera agradat molt anar a la festa Estellés de Gandia (i a Benimaclet, i a l'Olleria...) però com tu dius, no donem l'abast... En tot cas, és a la vostra faena incansable a la que cal donar les gràcies: anima molt veure la capacitat d'organització i de resposta, molt per damunt d'altres societats que no viuen en aquesta mena de permanent estat d'insatisfacció. Hem de ser conscients de tot el camí que ens queda per davant, però també de tot el que va fent-se.\nElls si que són una "afrenta", però a la intel·ligència... Salut, gràcies i endavant!\nElfreelang 23 de setembre de 2012 a les 21:49\nque perdin les estreps i els nervis...si és bona senyal....una gran grandíssima senyera! des de BCN molta empenta i bon camí que com deia el poeta :tot està per fer i tot és possible al vostre país que és germà nostre de llengua i cultura....hui el futur és a tocar! eixirem !\nAlfredRussel 1 d’octubre de 2012 a les 17:41\nSegur que si, Elfreelang. Les coses no seran fàcils --tampoc al nord de la Sénia, em tem-- però ho aconseguirem més tard o més prompte. Que vagen perdent els nervis, que nosaltres ens mantindren serens i ferms. Com diu un bon amic, estem malalts d'optimisme, però amb els peus en terra... Salut i endavant!\nJordi Dorca 25 de setembre de 2012 a les 18:00\nS'entén molt bé el doble sentit de la cosa.\nSalut i llibertat, Alfred!\nAlfredRussel 1 d’octubre de 2012 a les 17:46\nGuanyarem la llibertat, Jordi. Encara que a voltes ens ataque un poc a la salut... Gràcies i endavant!\nEl porquet 5 d’octubre de 2012 a les 8:29\nM'agrada molt aquest post ple d'energia, activitat, país, sentiment i ganes de seguir vivint la vida en plena llibertat. La senyera d'Almenara va ser impressionant, de pell de gallina.\nAlfredRussel 7 d’octubre de 2012 a les 19:40\nGràcies, porquet! Sense tancar els ulls a una realitat complicada --cosa difícil, en tot cas, perquè ja s'encarreguen ells que la tinguem ben present-- però sense amagar tampoc que alguna cosa es mou a aquest país; i molt més del que a alguns els agradaria... Hui, una gran senyera cobreix també el castell de Cocentaina :) Salut i endavant!


Grau en Turisme: Funcions d’un Inspector Turístic - EU Mediterrani\nGrau en Turisme: Funcions d’un Inspector Turístic\nDesprés d’estudiar turisme hi ha una infinitat de professions que tenen una àmplia\nLa veritat és que el Turisme, com s’ha vist en posts anteriors, es caracteritza a Espanya i, sobretot, a Barcelona per ser un àmbit laboral que no para de créixer i reinventar-se dia a dia.\nUna de les sortides professionals dins del Turisme més arrelada és la d’Inspector Turístic però, realment, quines són les funcions d’un Inspector Turístic?\nEl primer de tot és vigilar i comprovar els diferents compliments de la normativa establerta en el Turisme. Després, un Inspector Turístic ha de cuidar i custodiar el respecte dels drets dels turistes que venen a passar les seves vacances, però també tenen la obligació de constatar els fets que s’estableixen a una reclamació o denuncia investigant sempre que no hagi comés cap infracció administrativa referent a la Llei.\nDesprés, un Inspector Turístic té que controlar i castigar a tots aquells que tenen xarxes clandestines en el sector turístic, així com enviar informes tècnics sobre les diferents inspeccions realitzades. Ademés, l’Inspector Turístic és l’encarregat de dictaminar la clausura o suspensió de qualsevol activitat relacionada amb el Turisme que no compleixi la normativa establerta per la Llei.\nSi t’agrada el que llegeixes i vols saber més per com aplicar per ser Inspector Turístic o vols estudiar el grau en turisme, a la web d’EUT Mediterrani trobaràs tot el que necessites per a això. Així mateix, si tens dubtes pots escriure’ns i et contestarem de forma personalitzada.\nGrau en Turisme: Tasques de Recepcionista\nEstudiar Turismo: 1.800 milions de turistes en el 2030


La Llista de març per Ramon Marrades | Tresdeu.com\nRedacció | 1 abril 2014\nRedacció - 1 abril 2014\nL’economista urbà i baixista de la recentment desapareguda banda 121db ens porta aquest mes la Llista de la Tres deu. Ramon Marrades fa un repàs a les seues influències musicals i bandes referents, rock, indie i derivats, amb alguna pinzellada punk, pop o folk. Marrades és un destacat emprenedor social, impulsor o vinculat a projectes com Estratègia Comboi (xarxa de coworking), la iniciativa Cienpies (per que els xiquets i xiquetes puguen anar a escola caminant i amb seguretat), el Camping de Dalt i moltes altres.\n1. Èric Fuentes – Confessionari\nEl tercer disc d’Èric Fuentes en solitari és triple (en anglès, castellà i català). Sona divers i potent i té alguns moments que afortunadament recorden al millor The Unfinished Sympathy. Amb Pol i Iban (Rosa Luxemburg) el conjunt és fantàstic. Esta és una de les meues cançons favorites. Poques vegades s’ha cantat millor a la ruptura.\n2. The Get Up Kids – Ten Minutes\nEl ‘Something to write home about” va aparéixer el 1999. Una gran influència i la barreja perfecta d’energia i melodia. La reedició va acompanyat d’un directe on toquen el disc de principi a fi, només la banda, fons negre, una sala per a unes 400 persones. Res més allunyat del rock d’estadi. Esta cançó està cantada pel guitarra Jim Suptic (amb el que vaig tenir la sort d’estar de copes al bar 25 de Berlín) i no per Matt Pryor que ho fa habitualment.\n3. NOFX – Total Bummer\nAcí entra la nostàlgia. El millor disc per a mi de la millor banda de punk. 14 temes en mitja hora. El més adient per començar el dia amb energia. Va de cine per escoltar a la dutxa i pegar quatre crits.\n4. Da souza – Toro Sentado\nHi han uns quants nous grups del rollo norantes en català. Da Souza son els meus favorits i damunt son mallorquins. Tenen unes lletres fantàstiques. Gasten molta frase feta i això m’agrada.\n“Passarem per dies i hores, anys i panys:\nanys de neu, anys sabàtics i anys d’esplets.\nMirarem d’estar a l’ombra, per si un cas;\nperò farem com en Toro Sentado: mai seurem.”\n5.The National – Humiliation\nEl disc de l’any passat. Un grup on tot el món voldria tocar passat els quaranta. Matt Berninger, el cantant, és el tio amb més carisma del planeta.\n6. Iron Chic – Bogus Journey\nUn dels discos als que més m’he picat darrerament. Pur punk. Dues veus rascades cantant a la vegada. Molt estimulant.\n7. Desaparecidos – te amo Camila Vallejo\nConor Oberst (Bright Eyes) torna amb el seu grup de guitarres i la dedica una cançó a la líder estudiantil xilena i ara diputada comunista. La política més atractiva del món sencer.\n8. Sant Gatxo – Diferent\nPares, amics i cançó de plorera.\n9. Los Nikis – El Imperio contraataca\nCrec que a casa nostra ens falten grups amb el sentit de l’humor de los Nikis. El imperio contraataca és lo màxim, siguen de dretes o no.\n10. The Wakerthans – One great city\nUns altres noranteros en mig de la dècada dels 2000 amb un peu al rock de guitarres i l’altre al folk.\n11. Moose Blood – Bucowski\nMoose Blood son els Da Souza ianquis. Fantàstics. Molts energia adolescent i massa café.\n12. The Promise Ring – the Deeo South\n“Very Emergency” és el tercer àlbum dels emos per excel·lència. Si Cap’n’jazz ja molaven, aquest disc és l’equilibri perfecte entre el punk dels 90 baixant el pedal de les revolucions, el rotllo ploraner de Sunny Day Real Estate i el pop més de platja.\n121dB, Folk, Indie, La Llista, punk, Ramón Marrades, Rock


En Marxa pel Rodal, 3a Caminada de Marxa Nòrdica per Sabadell | UES\nHome / Marxa Nòrdica / En Marxa pel Rodal, 3a Caminada de Marxa Nòrdica per Sabadell\nEn Marxa pel Rodal, 3a Caminada de Marxa Nòrdica per Sabadell\nPer causes alienes a l’organització, s’ha canviat el punt de sortida. La sortida serà des de l’aparcament de Can Deu (a la carretera de Matadepera) i pel mateix motiu finalment només hi haurà un únic recorregut de 11,5 km i 275 m de desnivell.\nHORA DE SORTIDA: De 8:30 a 9 del matí\nDivendres 17 de setembre, de 17 a 21 h a la seu de la UES\nDiumenge 19 de setembre, de 8 a 8:45 h en el punt de sortida\nEl recorregut estarà perfectament senyalitzat amb cintes de la UES.\nHi haurà un punt d’avituallament amb aigua, fruita (plàtans) i bombons de xocolata a meitat de recorregut (a Castellar Vell) i també avituallament d’aigua en acabar.\nDescarrega el mapa del recorregut\nDescarregar track, format .GPX\nÉs obligat acceptar la Declaració responsable de consentiment individual de la COVID-19, que tots els participants rebran per correu electrònic dos dies abans de la data de realització de l’activitat\nÉs obligatori dur la mascareta en el moment de recollir el dorsal i en moment de recollir els avituallaments. I malgrat el seu ús no és obligatori al’aire lliure, si que recomanem usar-la si en algun moment hi ha concentració de persones. I sempre cal usar-la en espais tancats.\nLes persones voluntàries dels punts d’avituallament comptaran amb les mesures de protecció adequades i seran les encarregades de donar l’avituallament de forma individual a cada participant.\nEn la mesura del possible, eviteu aglomeracions i mantingueu la distància de seguretat, en el moment de caminar i especialment si us atureu i en els punts d’avituallament.\nAtès que les mesures són modificables, caldrà seguir les mesures corresponents en la data de realització de la 3a edició de en Marxa pel Rodal\nEl diumenge 19 de setembre organitzem la 3a edició de En Marxa pel Rodal, aquesta caminada forma part del programa de les Caminades del Circuit Català de Marxa Nòrdica que organitza la FEEC.\nEn aquesta 3a edició us proposem dos recorreguts circulars: un de llarg de 12,5 km i uns 300 metres de desnivell, i un recorregut curt de 9,50 km i 250 metres de desnivell.\nData publicació 01/09/2021 Admin a Marxa Nòrdica


Kvarnen i Borgvik Borgvik Suècia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 3 allotjaments a Borgvik.\nKvarnvagen 1, Borgvik, Borgvik, Suècia, 66495 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Kvarnen i Borgvik\nConvenientment situat a Borgvik, Kungskvarnen Hotell és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nKungskvarnen Hotell també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Borgvik. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos instal.lacions per a minusvàl.lids, instal·lacions per a reunions i banquets , habitació familiar, restaurant, bar.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara banyera hidromassatge, calefacció, despertador, aparell de televisió, articles de tocador per satisfer els clients més exigents. Durant el dia podeu gaudir de l'atmòsfera relaxant de sauna, pesca, jardí, esports d'aigua (no motoritzats). Sigui quina sigui la seva raó per visitar Borgvik, el Kungskvarnen Hotell és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.\nEls clients han de presentar un document d’identitat amb fotografia i una targeta de crèdit durant el registre d’entrada. Les peticions especials són segons disponibilitat i poden comportar suplements. Cal que informeu el Kvarnen i Borgvik de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.\nAllotjaments a Borgvik


El BOPT publica les bases de la convocatòria per a la creació d'una borsa de treball de personal per a l'Escola Bressol\nPublicat el Divendres, 01 Setembre 2017 10:12\nEl BOPT d'avui 1 de setembre ha publicat les Bases que han de regir la convocatòria del concurs-oposició per a la creació d'una borsa de treballs de mestres i d'educadors/es infantils de l'Escola Bressol Municipal "Pam i Toc" de Flix.\nPer prendre part en les proves selectives, entre altres requisits:\nHaver complert els setze anys d’edat en la data que finalitzi el termini de presentació de sol·licituds i no excedir de l’edat de jubilació forçosa\nNo tenir cap malaltia o defecte físic o psíquic que impedeixi el desenvolupament de les funcions pròpies de la categoria.\nNo trobar-se en cap de les causes d’incapacitat o incompatibilitat previstes en la legislació vigent sobre la matèria.\nEstar en possessió de les següents titulacions, o en condicions d’obtenir-lo en la data en què fi nalitzi el termini d’admissió d’instàncies:\nPer Mestre/a: Diplomat en educació infantil. Grau en educació infantil o títol equivalent.\nPer Educador/a Infantil: Títol de grau superior en Educació Infantil o títol equivalent.\nLes persones que desitgin prendre part en les proves selectives ho hauran de sol·licitar mitjançant instància presentada en el Registre General de l’Ajuntament o en la forma que estableix l’art. 16 de la Llei 39/2015 d’1 d’octubre, del procediment administratiu comú, adreçada i dirigida al Sr. Alcalde de l’Ajuntament de Flix, fent constar expressament que compleix tots els requisits previstos a les bases, dins del termini de 20 dies hàbils, comptats a partir de l’endemà de la publicació en el BOPT de l’anunci de la convocatòria de les proves selectives. Les instàncies aniran acompanyades de la documentació següent:\nc) Currículum acadèmic i professional.\nd) Documentació adequada i sufi cient que s’hagi de tenir en compte per a la valoració de mèrits.\ne) Acreditació del nivell C de català. Els aspirants que no estiguin en possessió del nivell exigit hauran de realitzar la prova de coneixements de català prevista en les bases.\nf) Adaptacions necessàries que creguin adients per realitzar les proves en el supòsit de persones disminuïdes.\nPer a més informació, es poden consultar la totalitat de les bases accedint en aquest enllaç.


Oberta la inscripció de la campanya del tren de nadal per a comerços locals de Paiporta - El Meridiano de L'Horta\nLa Regidoria d’Economia, Ocupació i Comerç ha obert la inscripció per a la campanya de foment del comerç local del tren de nadal. Aquest tren recorrerà els carrers de Paiporta entre els dies 26 i 29 de desembre. Els tickets per a pujar-hi s’adquiriran en comprar en els xicotets comerços de Paiporta. Abans, els negocis s’han d’inscriure omplint el formulari disponible al web paiporta.es/trendenadal fins al 9 de desembre.\nEl tren de nadal és una campanya ideada per la Regidoria d’Economia per a fomentar les compres nadalenques en els negocis locals, i també per a mostrar Paiporta des d’un punt de vista diferent a grans, menuts i menudes.\n«Animem a totes les botigues i comerços del poble a apuntar-se, ja que està comprovat que aquesta acció té una incidència molt positiva, especialment, entre les xiquetes i xiquets i, en conseqüència, en les mares i pares. La inscripció és gratuïta i pensem que és una bona ferramenta per a incentivar el consum en els negocis que mantenen viva l’economia paiportina, i que reverteixen els seus beneficis directament en el poble», ha afirmat la regidora d’Economia, Ocupació i Comerç, Beatriz Jiménez.\n«Les grans superfícies tenen recursos quasi il·limitats per a promocionar-se, però la nostra aposta és el comerç local, el que fa poble, i destinarem tots els recursos necessaris per a fer-li costat a les persones emprenedores de Paiporta, especialment, en moments tan assenyalats com és el Nadal’, ha conclòs Jiménez.\nTags: Ajuntament de Paiporta tren nadal


labruixeta – Font Belau\nEl primer diumenge de maig és el Dia de la Mare!\nA Font Belau, volem posar-t’ho fàcil perquè tinguis un bonic detall amb ella.\nCom a novetat, ens acaben d’arribar alguns models de la nova tendència Liska – Le Amiche.\nAcosta’t a la botiga i dóna un cop d’ull a l’aparador especial que li hem dedicat. Trobaràs molts articles que de ben segur li agradaran.


Espot lloa la legislació andorrana en seguretat laboral - El Periòdic d'Andorra\nEspot lloa la legislació andorrana en seguretat laboral\nEl ministre considera que "és equiparable als països més avançats del món"\nPublicat el Dijous, 26 d'abril de 2018 | 12:00 h\nEspot, a la taula rodona del Dia mundial de la seguretat i salut en el treball. | C.G.\nEl Centre de Congressos d’Andorra la Vella ha estat escenari aquest dijous al matí d’una jornada per avaluar la situació del país en matèria de seguretat i salut en el treball. Una iniciativa impulsada pel comú de la capital, amb la col·laboració del Govern, i que s’emmarca en el Dia mundial de la seguretat i salut en el treball que se celebra el proper dissabte. Tenint en compte les paraules del ministre d’Afers Socials, Justícia i Interior, Xavier Espot, la ciutadania andorrana pot estar tranquil·la sobre la situació del país en aquest aspecte, així com en el nombre d’accidents laborals que es registren anualment a país. Espot ha incidit en la importància de la llei aprovada el 2008, que regula la seguretat i salut en el treball, la qual s’ha anat desplegant via reglaments i que permet que en l’actualitat gaudim d’uns “estàndards perfectament equiparables als dels països més avançats del món” pel que fa a prevenció i seguretat. El ministre ha recordat que la legislació està “fortament inspirada amb les directives europees” i que, per tant, s’equipara amb la dels països de l’entorn.\nEn qualsevol cas, ha recordat el ministre, completar la llei en tots els aspectes implicaria elaborar fins a un centenar de reglaments. De moment a Andorra s’han “prioritzat” els que poden tenir “incidència concreta en el nostre mercat laboral”, sobretot pel que fa als règims sancionadors, i ara mateix és “abastament suficient”. Per a aquest 2018 s’aprovaran dos reglaments més, el de manipulació de càrregues i el de visualització de pantalles.\nTot plegat es fa per lluitar contra la “xacra” dels accidents laborals, tal com ha definit Espot, que en el cas d’Andorra estan augmentant els darrers anys (3.721 el 2017 per 3.600 el 2016). Segons el ministre, no és que no s’apliqui la llei o que les empreses no estiguin conscienciades, sinó que és conseqüència directa del repunt de l’activitat econòmica, sobretot al sector de la construcció (on hi ha més sinistres). En qualsevol cas, ha assegurat que no s’està a nivells precrisi i que són nivells comparables amb els dels països de l’entorn.\nEspot ha recordat que en el que s’ha d'incidir per reduir els accidents és en la sensibilització (amb taules rodones com les d’aquest dijous) i en implicar també els treballadors, que són “corresponsables” de la seguretat laboral i que s’apliqui la llei.\n150.000 euros al comú de la capital en matèria de seguretat laboral\nMentre que al país en general creixen els accidents, al comú d’Andorra la Vella estan aconseguint reduir-los. Així ho ha assegurat la cònsol major, Conxita Marsol, minuts abans de començar l’acte. Concretament, s’han reduït a la meitat en dos anys, passant dels 70 accidents del 2015 als 39 del 2017.\nUn fet que és possible gràcies en part a la inversió de 150.000 euros anuals que fa la corporació, sigui per comprar material de seguretat, per formació o per pagar una empresa perquè segueixi tots els controls que marca la llei. On hi ha més accidents, ha explicat la cònsol, és als departaments d’Obres, de Circulació, d’Aigües i de Medi Ambient, perquè són els que fan més activitat a l’exterior, ha justificat.


Concurso Almanac 2016-17\nEstem anunciats a:\nInstitucions Associacions i Museus\nAltres webs o blogs interessants\nQuè és l'Almanac meteorològic?\nEs tracta del primer almanac meteorològic que s'ha editat a Espanya de participació popular. Seguint l'any meteorològic, el nostre calendari no s'acaba el 31 de desembre, ja que comença l'1 de setembre i acaba el 31 d'agost de l'any següent. Així no hauràs de tirar el calendari quan et prenguis els raïms de cap d'any ...\nInclou, a més de les fotos dels guanyadors / es, els dies internacionals, díes mediambiental, curiositats, les fases lunars i esdeveniments astronòmics, refranys meteorològics i un resum de les activitats que hem desenvolupat durant l'any.\nVI Concurs Internacional de l'Almanac Meteorològic\nDes de l'1 de setembre de 2016 fins al 31 agost 2017\nTornem enguany a buscar les millors fotos de cada mes. Llegir bé les bases del concurs, prepareu bé les vostres càmeres i esperem la vostra participació. Aquest setembre pot ser molt mogut meteorològicament parlant, pel que primarem tant la bellesa com l'espectacularitat de les imatges. Animeu-vos a participar!\nAixí serà el\nAquí anirem posant les fotos que ens aneu enviant\nClica sobre les imatges per veure les fotos participants de cada mes.


Compra aquest producte i guanya 183 CoINNs / $ 2.04\nDescripció Sena 10S Bluetooth Communication System\nI el manté connectat al bucle:\nBluetooth 4.1 i Universal Intercom?: La motocicleta Sistema de comunicació Bluetooth Seine 10S és una versió millorada del sistema SMH10 original, que al seu torn ha demostrat ser apte per circular als motociclistes de tot el món. Ara, en un perfil més prim, els 10S maximitza el factor gaudeixi del seu passeig pel qual es mantindrà en contacte amb fins a quatre companys a cavall a través d'àudio cristal·lina d'alta definició, fins a 1,6 km (1 milla) de distància, mitjançant el One Touch Grup Intercom?, 10S és el millor de llarg abast auricular Bluetooth. La unitat també utilitza la intercomunicació universal? protocol perquè pugui comunicar-se amb tots els auriculars Bluetooth de la motocicleta Sena i auriculars no Seine Bluetooth del mercat.\nEscoltar la diferència SENA:\nClar com el vidre d'alta definició d'àudio i control de soroll avançada?: Don? T es sorprengui quan vostè? Re sorprès. Sena? S 10S auricular control de soroll ofereix qualitat d'àudio d'alta definició que? S clara, precisa i còmoda en totes les condicions. Control Avançat de soroll Seine? S? assegura doesn soroll ambiental? t interfereix amb l'àudio entrant i sortint. Mentrestant, la tecnologia Bluetooth 4.1, la millora de altaveus Bluetooth estèreo i avançada arquitectura crea una experiència d'usuari fluida i nítida, i sensible que? Ll amor.\nConnectivitat versàtil per a qualsevol ambient:\n? Amb l'aplicació 10S, que estiguis sempre en control i connectat: El Smartphone App Seine fa que la configuració dels 10S molt fàcil! Canviar la configuració, establir grups d'amics d'intercomunicació, i accedir a una guia ràpida. També per configurar els vostres 10S a aparellar-se amb fins a dos telèfons mòbils per a les mans convenients de trucades gratuïtes. Les 10S és l'auricular Bluetooth versàtil per casc de motocicleta que vostè? He estat esperant.\nBluetooth Enregistrament d'àudio:\nParell amb altres productes Sena per capturar la seva diversió :? apariar els 10S amb un paquet d'àudio Seine equipats amb Bluetooth GoPro® o la càmera Seine Prisma Acció Bluetooth, i vostè ll tenir un sistema de gravació de pistes múltiples sense fils de vídeo d'alta definició que inclou el micròfon de la seva auricular, l'àudio d'intercomunicació dels seus amics, i fins i tot el so de la carretera!\nTOTS EN UN SISTEMA D'PINÇA:\nSimplificat, connexions d'àudio fiables: Les 10S és un sistema de comunicació casc de motocicleta compacta, el que simplifica les connexions per als seus auriculars i el micròfon (amb cable o tipus de barrera amb cable) mitjançant la condensació d'elles a un sol connector d'abraçadora, el que minimitza el nombre de cables i millora fiabilitat.\nTemps de conversa: 12 hores\nTemps en espera: 10 dies\nTemperatura de funcionament: 10 ° C 55 º C (14 ° F i 131 ° F)\nEl mòdul principal: 85 mm x 57 mm x 27 mm (3,4 polzades x 2,2 polzades x 1,1 polzades)\nAltaveu: Unitat de diafragma de 40 mm? gruix 6,5 mm\nlongitud micròfon de braç: 183 mm\nMòdul: 58 g (2,05 oz) de\nDistància de treball: fins a 1,6 km (1.0 milles) en terreny obert\nfreqüència de mostreig: màx. 48 kHz (DAC)\nespecificacions de freqüència de ràdio: 76 108MHz\nUnitat Principal 10S Auriculars\nMicròfon boom cablejada\nCable d'àudio estèreo, 2.5 mm a 3.5 mm amb el tipus recte\ncarregador de cigarrets\nEncolada Superfície adaptador de muntatge\nCobertes d'escuma de altaveus\nEstàs interessat en Sena 10S Bluetooth Communication System? Entra a la secció de motoristes i descobreix una gran varietat de Electrònica i accessoris que t’ajudaran a practicar esport amb el millor equipament. El nostre equip tècnic verifica que tots els productes de motoristes estan en perfectes condicions. No busquis més! La col•lecció de Electrònica està disponible amb varis colors i dissenys.\nCaracterístiques Sena 10S Bluetooth Communication System\nSostenibilitat Sena 10S Bluetooth Communication System\nArribat, bon preu, ràpid per arribar. el recomano\nMolt bon producte compatible i rebut a temps\nUs recomano molt bon producte\nRàpid i molt bon estat\nEnviant i rebent ràpid, ben empaquetat, el producte està en excel·lents condicions, a un preu molt atractiu, el recomano! Producte encara no muntat als auriculars, però no puc esperar, tinc confiança en aquest producte.\nAquest sistema de comunicació té una qualitat molt bona. Fins i tot amb un vent fort, podeu tenir una conversa.


Trencament a la plataforma sindical dels funcionaris amb la marxa del CFPA - FÒRUM.ad\nTrencament a la plataforma sindical dels funcionaris amb la marxa del CFPA\nOn: 07/11/16 20:43\nEl CFPA, el col·lectiu de funcionaris de la policia, ha decidit deixar l’entitat per discrepàncies en els criteris de negociació de la reforma de la funció pública. La decisió ja ha estat comunicada al Govern. Des de l’entitat esperen ara el substitut de Jordi Alcobé. Tot i així, preveuen una negociació llarga i difícil. Des de l’USdA voldrien que Antoni Martí encapçali la negociació.\nEl Col·lectiu de Funcionaris de la Policia, el CFPA, ha decidit abandonar la plataforma sindical que aplega els funcionaris. Ho ha fet per mantenir discrepàncies en els criteris per afrontar la negociació de la reforma de funció pública. Segons ha confirmat el president del CFPA, Salvador Prieto, la decisió ja està comunicada per carta al secretari d’Estat de la Funció Pública, Joan Blasi, perquè es tingui en compte. Prieto ha assenyalat que el sindicat de policia es troba a l’expectativa després de la dimissió de Jordi Alcobé. Tot i així, preveu una negociació llarga i difícil, hi hagi qui hi hagi al capdavant de la negociació.\nLa dimissió d’Alcobé també ha estat valorada des del SEP. Gregori Gutiérrez creu que la decisió de l’exministre afavorirà la negociació perquè serà menys tensa. Des d’aquest sindicat també esperen un nou interlocutor i desitgen que el procés no es retardi.\nPer la seva banda, l’USdA considera que la dimissió d’Alcobé arriba tard. El secretari general del sindicat, Gabriel Ubach, creu que seria bo que el cap de Govern encapçalés la negociació. “Podria ser una bona cosa que el senyor Antoni Martí baixés a la terra des del cel i que agafés ell les regnes en aquesta interlocució en la llei de la funció pública, perquè així veuria de primera mà quines són les inquietuds de tots els funcionaris, però ara amb el tema d’Europa està bastant embolicat i potser no tindrà temps”, ha declarat a RTVA Gabriel Ubach, i ha insistit que “cal que la persona que es posi davant d’aquest canvi sigui una persona dialogant i que sigui pròxima al sector del funcionariat”.\nUbach ha recordat que Alcobé va excloure l’USdA de la negociació i també com va acabar la reforma dels complements de jubilació dels funcionaris.\nPrevious Post: Presó per a quatre acusats de contraban, enxampats amb 6.000 paquets de tabac\nNext Post: Les infermeres reiteren davant el Consell la necessitat de regular el col·lectiu


Inici → Actualitat ferroviària → El tren és més segur per a Lloseta\nEl nou pas superior té una amplada de 12 metres i, a més de la calçada per a vehicles, disposa d’un passeig per a vianants que continua per les voreres de l’avinguda del Cocó. Així mateix, s’hi ha construït una rotonda que ha ajudat a suprimir el revolt i les interseccions amb els camins que duen a Binissalem i s’hi han instal·lat passarel·les per a vianants que passen per damunt del torrent del Cocó.\nLes obres s’han completat amb el tancament de finques, la revegetació, la demolició de l’antic pont ferroviari i la integració dels terrenys adjacents, a més de la construcció d’una escultura que decora el centre de la nova rotonda i recorda la passada vinculació dels municipis de Lloseta i d’Alaró amb l’activitat minera.\nEl conseller Vicens es mostrà molt satisfet del resultat de les obres, que tenen la finalitat de "donar més seguretat als veïns". Així mateix, Vicens afegí que "s’hi han eliminat els passos a nivell de Son Pelai i Son Tugores i ara falta suprimir dos passos més a Lloseta". Per executar aquestes intervencions, la Conselleria de Mobilitat està pendent "dels doblers que han d’arribar de Madrid", segons Vicens. El batle Coll digué que "el passeig de damunt el pont és un orgull i les actuacions ajuden a millorar la qualitat de vida dels ciutadans".


Confiances i desconfiances (Salvador Cardús)\nConfiances i desconfiances\nSembla que ens fiem més de les institucions pròpies i més deliberatives\n4 min. Sociòleg 22/01/2018 18:44\n651x366 Confiances i desconfiances Confiances i desconfiances\nLa nord-americana National Public Radio (no s’ha de confondre públic amb institucional : vol dir que és una ràdio independent, mantinguda pels seus oients) acaba de publicar la seva darrera enquesta sobre la confiança del país en les seves institucions polítiques. La síntesi que en fa és contundent: “La confiança en les institucions que han estat el fonament de la política i el capitalisme dels Estats Units s’està enfonsant”.\nSEGUR QUE HI HA un excés de dramatisme en el titular, però el cert és que algunes de les grans institucions nord-americanes passen hores baixes. Se’n salven l’exèrcit, el Tribunal Suprem, les organitzacions religioses i l’FBI, que mereixen “molta” o “força” confiança, del 87%, el 59%, el 58% i el 57% respectivament dels enquestats. En canvi, són a la cua amb “no gaire” confiança o “gens” -amb un 71%, 68%, 68% i 62% dels enquestats respectivament- el Congrés, el Partit Republicà, els mitjans de comunicació i el Partit Demòcrata. Els tribunals ordinaris i la banca es queden a mig camí. Guanyen, dit ràpid, la llei i l’ordre. I perden les institucions que en podríem dir “deliberatives”, on hi ha ideologia, informació i debat.\nCREC QUE ÉS INTERESSANT comparar-ho amb dades similars de Catalunya. Al darrer Baròmetre del Centre d’Estudis d’Opinió, d’octubre del 2017 -caldrà estar molt atents a si hi ha canvis significatius al proper Baròmetre-, les valoracions són gairebé les inverses de les anteriors. (Com que el CEO quantifica la valoració del 0 al 10, per comparar aquí consideraré com a desconfiança la puntuació de 0 a 5, i com a confiança de 6 a 10, i ho traduiré en percentatges.) Així, als Mossos -la institució que mereix més confiança de totes- els segueixen el Parlament, el govern de la Generalitat i els mitjans de comunicació: se’n refien el 76%, 62%, 60% i 57% dels enquestats. A l’altre extrem hi ha la màxima desconfiança: la monarquia (el 78% dels enquestats no se’n fien), el govern espanyol (78%), els tribunals de justícia (76%), la banca (70%), l’Església (70%), el Tribunal Constitucional (64%), el Congrés espanyol (63%), els partits (59%), la policia espanyola (59) i l’exèrcit (57%).\nDEIXANT DE BANDA la valoració de les institucions afectades més directament pel conflicte nacional -la monarquia, el govern o la policia espanyols-, i al contrari dels Estats Units, aquí tenim a la cua de la confiança, amb el màxim descrèdit, la justícia, el Constitucional (comparable al Tribunal Suprem d’allà), la banca, l’Església i l’exèrcit. És a dir, la desconfiança se l’emporten les institucions fonamentades en l’autoritat, la llei i l’ordre, i sembla que ens fiem més de les institucions pròpies i més deliberatives. Només coincidim en la confiança en la nostra policia, els Mossos. I també en la desconfiança en els partits, que, tot i que aquí i allà són de naturalesa molt distinta, coincideixen a ser un tipus d’estructura massa rígida per a unes dinàmiques polítiques cada vegada més complexes i canviants.\nESPECULAR sobre aquesta divergència de confiances i desconfiances és tan temptador com arriscat. Però suggeriré algunes hipòtesis. Primera: si a Catalunya ens fiem més de la deliberació que de la llei, ¿això ens faria -paradoxalment- una societat políticament més oberta i per això més inestable que la nord-americana? Segona: ¿aquesta divergència podria explicar-se pel fet de no sentir l’Estat com a propi i que els mecanismes de legitimació de la llei i l’ordre a Catalunya fossin més febles? Tercera: ¿l’alta confiança en els Mossos d’Esquadra equivaldria a la identificació que tenen els nord-americans amb el seu exèrcit? Quarta: ¿aquest diferent ordre d’adhesions a les institucions públiques s’explica per les diverses febleses i qualitats democràtiques de cada país? I cinquena: per bé que sembla desitjable fiar-se de les institucions més deliberatives, ¿es pot tenir una democràcia de qualitat sense poder confiar més en l’autoritat i la llei del que ho fem ara mateix els catalans?


El mar és el camí: Patrimoni decoratiu\nDesconec si avui hi és, però fa poc temps en una de les nàutiques de la vila de Palamós hi havia un cartell semblant que anunciava la disponibilitats de barques de fusta per usar com a jardineres. Podem afegir un fet més a aquesta llista de desproposits. Amb tot no tenim l'exclusiva de dipositar barques a les rotondes. Només cal creuar la nostra frontera nord per trobar-ne algunes en les viles més turístiques i costaneres. Veure-ho provoca un profond sospir i un sorollet sec dels nostres llavis. Són barques condemnades a mort i exposades al públic en la seva lenta agonia.\nÉs necessari un treball molt important per part de les nostres associacions de conscienciació. I crec, com ja he expressat altres cops, que mantenint-nos dins el "políticament correcte" mai arribarem enlloc. Ens manca, entre altres coses: coratge.\nLes barques a al mar que és on an d'estar, acariciant les onades i deixant que naveguin melòdicament.\nI ja que estic aquí, m'agradaria compartir un enllaç amb tu... caldria que tots ens posessim a favor del mar i tot aniria millor!!\nLes barques han de formar part del paisatge...això no és decoració. Jo quan en veig una a qualsevol rotonda de Mallorca em fa pena, no pens "que bonica ha quedat aquesta rotonda" sinó "mira a on ha anat a morir aquesta barqueta". Crec que això que comentam és el paradigma de la sensibilitat de la gent i dels polítics cap al patrimoni. Aquí a Mallorca es parla també dels pagesos en aquest sentit: "els hem d'ajudar perque són un element decoratiu del paisatge" no perquè el sector primari sigui important des d'el punt de vista estratègic, econòmic.....són pura decoració.\nDe la destrucció del nostre patrimoni marítim en fem una festa, cremant bastiments antics als foguerons de Sant Antoni, o la convertim en motiu decoratiu, adornant espais públics amb la llastimosa exposició de llaguts mig corcats. És senzillament patètic.\nA Mallorca són tres les rotondes que segueixen aquesta tel·lúrica estètica. A la de Capdepera hi roman estacionat un llagut procedent de la llista tercera i hom pot apreciar els dos talls que li practicaren abans que fos donat definitivament de baixa.\nTot respectant la nostàlgia que ha mogut als propietaris d'aquestes barques a cedir-les, no crec pas que sigui aquest un destí massa digne.\nPassats uns quants anys el seu estat s'anirà degradant amb la mateixa mesura que també ho farà la pobra imatge que estem oferint.\nl'Amadeu des de Xàbia ha dit...\nEstimat Joan, companys: al País Valencià també n'hi ha, fa pena de debò veure barques en redones.\nEn aquestos ultims 4 anys s'han desballestat-enfonsat als ports de la comarca vora 20 barques, de fusta, de poliester i d'acer. Algunes amb només 15 anys de vida.\nDiu la Unió Europea que és un pla per adequar la flota als recursos existents... Bé però no diuen els llocs de treball que han suprimit ni d'on vindrà el subministrament de peix que li fa falta als consumidors de l'Estat.\nHem engegat un blog nomenat barcadebou.blogspot.com, anem a poc a poc per familiaritzar-nos amb això tan difícil d'internet, a veure què vos semblen els textos.\nEn mi tierra hai varios casos de barco-jardinera, el más conocido quizás sea el de A Coruña, un pesquero bastante grande contra el que se enchufó (literalmente) un vehículo que entraba en la ciudad por Alfonso Molina, a las pruebas me remito\nAquí en O Grove había una dorna con un buen montón de años que el Concello compró a un marinero retirado, le limpiaron la cara y la colocaron en un jardín del paseo marítimo, como era de esperar una mañana de domingo de agosto un grupo de energúmenos se cebó con ella, lo que sumado a su estado de conservación hixo que la retiraran.\nA día de hoy hay otra dorna varada en tierra, en los terrenos del Centro de Interpretación da Pesca e a Salga, que va por el mismo camino que la citada. y en el interior de las instalaciones tiene otra dorna construida a propósito que se encuentra "al natural", es decir, que ni alquitran, ni fungicidas ni nada... un plato exquisito para la polilla...\nAcí a Castelló també en tenim de barques a les rotondes. Són un testimoni de temps passats. Veure una barca en terra a mi em dóna una mica de tristor, perquè la barca vol l'aigua, la mar, navegar entre les ones...


C's de Blanes demana la retirada ''immediata'' de l'estelada a Sa Palomera - El Gerió Digital\nReclamen es posi de nou la senyera\nDemanen que torni a lluir la senyera (arxiu)\n“Sol·licitem de manera immediata la retirada de l'estelada a sa Palomera per ser una bandera no constitucional que no representa a tots els catalans”. Així s'ha expressat el portaveu de Ciutadans (Cs) a Blanes (Selva), Cristhian Ortiz, en entrar una instància per a demanar la reposició de la senyera a la roca de sa Palomera i evitar que continuï onejant “una bandera que només representa a moviments nacionalistes i independentistes i és excloent”.\nOrtiz ha lamentat que el díptic informatiu dels actes oficials de l'Ajuntament de Blanes per a la Diada de Catalunya incorporés com a activitat la substitució de la senyera per l'estelada a sa Palomera. “Ni és una bandera oficial ni està reconeguda a l'Estatut com a bandera pròpia, és només un símbol de propaganda separatista”, ha indicat el regidor.\nEl portaveu liberal ha recriminat a l'Ajuntament que permeti la cessió d'espais públics “per a finalitats privades, partidistes i excloents, que no representen al conjunt de la ciutadania i busquen difondre una ideologia que no és comuna a tota la població”. Per a Ortiz és evident que els ciutadans de Blanes han de tenir els mateixos drets i obligacions i “els béns de domini públic com sa Palomera no poden ser monopolitzats pel separatisme”.


Catalunya necessita 9.107 milions més cada any per resoldre l’infrafinançament Catalunya necessita 9.107 milions més cada any per resoldre l’infrafinançament – El Món\nCatalunya necessita 9.107 milions més cada any per resoldre l’infrafinançament\nEl Col·legi d'Economistes subratlla que el nostre país és la comunitat que disposa de menys recursos en termes reals per habitant\nACN 02/02/2021 3:49 pm\nEl col·lectiu Economistes pel Benestar, integrat al Col·legi d’Economistes de Catalunya, ha xifrat en 9.107 MEUR anuals la quantitat que necessitaria el país per resoldre els seus problemes d’infrafinançament. Segons l’estudi ‘Com millorar la qualitat de vida dels ciutadans de Catalunya?’, presentat aquest dimarts, això suposaria incrementar els recursos del Govern provinents del model de finançament en un 36% i que l’Estat, a més, efectués la inversió en Rodalies. L’informe assenyala que Catalunya és la comunitat que disposa de menys recursos en termes reals per habitant i situa en 16.000 MEUR –el 8% del PIB català- la diferència entre els impostos que els catalans paguen a l’Estat i la despesa que fa el govern espanyol a Catalunya. Segons l’estudi, l’infrafinançament dels serveis públics de Catalunya s’explica pel model de finançament autonòmic, pel baix nivell d’inversió del govern central al territori i pel model territorial de l’Estat, el qual “afavoreix la hipercapitalitat de Madrid” i permet a la Comunitat de Madrid practicar “un dúmping fiscal enormement insolidari”.\nAlhora, el Col·legi d’Economistes recorda que Catalunya aporta una mitjana de 3.224 euros anuals per habitant al sistema de finançament, mentre que rep 2.393 euros, sent la penúltima comunitat que menys percep. En aquest sentit, manifesta que “si Catalunya pogués ingressar i administrar directament els seus ingressos, podria resoldre les mancances dels serveis públics”, i afegeix que el País Basc disposa actualment d’un 85% més de recursos per habitant. “Els ciutadans tenen raons per sentir-se insatisfets i preocupats per les profundes iniquitats del sistema de distribució de recursos públics […], unes iniquitats que amb la covid-19, es corre el risc que encara s’agreugin més”, subratlla l’estudi. És per això que el Col·legi d’Economistes demana que Catalunya pugui ingressar i gestionar els recursos provinents dels impostos que paguen els ciutadans. Segons els economistes que han elaborat l’informe, la xifra de 9.017 MEUR anuals seria “assequible” si la Generalitat gestionés els seus propis impostos i destaquen que “encara quedaria marge per a ser solidaris amb la resta d’espanyols”.\nEducació, salut i serveis socials: les partides més beneficiades\nEn el cas que Catalunya disposés d’aquest finançament, l’educació, la salut i els serveis socials serien les partides més beneficiades. En concret, el Col·legi d’Economistes calcula que el sistema educatiu podria comptar amb 2.557 MEUR anuals més, una quantitat que permetria revertir les retallades dels últims anys, generalitzar la gratuïtat de les llars d’infants i l’educació obligatòria i abaratir l’escola concertada, així com millorar les ràtios de personal i destinar més recursos a la formació professional. Pel que fa al sistema de salut, la Generalitat disposaria de 2.300 MEUR més, que servirien per reduir les llistes d’espera, millorar la qualitat de l’atenció primària a través de la contractació de més personal, millorar les dotacions de professionals de la medicina i la infermeria i incrementar els recursos en recerca mèdica. Quant a serveis socials, Catalunya tindria 2.400 MEUR addicionals per reduir les llistes d’espera en més de 50.000 persones, contractar 13.000 professionals assistencials o triplicar la mitjana d’hores d’atenció domiciliària per beneficiari, entre d’altres mesures.\nFinalment, la inversió addicional en matèria d’habitatge pujaria a 950 MEUR anuals, mentre que els recursos a la xarxa de Rodalies s’incrementarien en 900 MEUR.\nFu man Txu 02/02/2021 9:07 pm\nEspanya ens roba i ens continuara robant fins que deixem de ser part d´Espanya. La taula de negociacio es una cagarro. No hi haura cap mena de resultat en una taula de nagociacio. No voteu per correu. Son els vots que manipularan per a que guanyi PSOE.\nGAVANENC 02/02/2021 8:45 pm\nAixo en podem donar gracies als goberns de Zapatero, Rajoy i ara Sanchez... I el corredor Mediterrani cap a Madrid, es veu que Madrid es al Mediterrani ara..... A veure que fa la mandonguilla Iceta per Catalunya... Ja os ho dic... Res de res\nTSSO 02/02/2021 5:57 pm\nSi som bons nois i votem bé aquests diners arribaran de la taula de diàleg que ha promès el gobierno ?\nDoncs oblidar-vos de la indapandancha, think tank casolà 02/02/2021 4:41 pm\nSegons el think tank europeu Epicenter en un informe publicat aquest dilluns, el nou estat naixeria amb un deute públic "que es dispararia fins arribar a entre el 112% i el 126%" del seu PIB. Catalunya independent es quedaria fora de la UE, tal com s'ha advertit en múltiples ocasions des de Brussel·les. A més, no podria usar d'entrada l'euro, de manera que hauria de recórrer a "una altra moneda, devaluada, amb la qual pagar aquest deute". A més hauria de gastar més en competències que ara són estatals, com Defensa, Justícia i Afers Exteriors (una despesa addicional de fins a 39.800 milions d'euros).\nFu man Txu 02/02/2021 9:36 pm\npobret, li han menjat el cervell\nSentit comú 02/02/2021 4:12 pm\nNecessitem un estat propi. Voteu candidatures independentistes.


Pep Martí i Vallverdú - Reconèixer (de debò) l'altre | NacióDigital\n«Cal trobar un espai de sentit comú compartit, on no siguin possibles episodis com el del Tribunal de Comptes»\nper Pep Martí i Vallverdú, 29 de juny de 2021 a les 21:26 |\nQuan el president Quim Torra va visitar la Moncloa el juliol del 2018, el seu amfitrió, Pedro Sánchez, el va acompanyar fins a un racó que sol estar amagat dels focus periodístics: la font de Guiomar, on el poeta Antonio Machado es trobava amb Pilar Valderrama, el seu gran amor. L'escena va ser molt comentada i hagués pogut contribuir a un desgel, però el poder de la poesia no va arribar més enllà. Aquest dimarts, Sánchez i el president Pere Aragonès s'han reunit a la Moncloa i han posat data a la represa de la mesa de negociació, que es produirà la tercera setmana de setembre.\nNo sabem encara si s'ha generat algun tipus d'empatia entre tots dos presidents. En tot cas, caldrà, això segur, un esforç sincer per intentar posar-se en el lloc de l'altre i avançar en la negociació. Sigui a través de la poesia machadiana o de coses més prosaiques com el sentit de la realitat o la voluntat de recuperar una mínima normalitat institucional.\nDesprés d'un temps en què cadascú ha estat al seu lloc, mantenint les seves posicions, s'enceta ara una etapa en què -escepticisme o no a banda- potser fora bo que tots els actors del terreny de joc es proposessin començar a entendre la situació de l'interlocutor. Que no és fàcil en cap cas. Una actitud que vol dir un esforç per trobar un espai de sentit comú compartit, on no siguin possibles episodis com el del Tribunal de Comptes. I alhora una voluntat de superar políticament el conflicte.\nHi ha temes que són incompatibles amb una mínima normalització política. L'escàndol que suposa la irrupció del Tribunal de Comptes i les fiances que ha imposat a uns quaranta alts càrrecs per l'acció exterior de la Generalitat és una greu ferida repressiva. Un fet que requereix una resposta de l'executiu espanyol que serveixi per alliberar la situació de les persones afectades.\nEl tema de la repressió té prou embalum perquè ocupi una part considerable de l'agenda de la taula de diàleg. Però, a banda, també caldrà canalitzar per la via democràtica l'aspiració d'una part molt important de la societat catalana -amb una majoria clara al Parlament- que reclama desvincular-se de l'estat espanyol i construir una Catalunya sobirana dins de la Unió Europea.\nLa distància entre tots dos governs és enorme en aquests moments. Però no és aquest el principal impediment perquè el diàleg avanci. Més allunyats estaven Adolfo Suárez, ministre del règim franquista i dirigent de Falange, i Josep Tarradellas, amb prop de 40 anys d'exili al darrere. L'entrebanc més gran està en el rebuig frontal d'un sector rellevant de la societat espanyola -el mateix que va obligar Machado a anar a l'exili- a replantejar el model d'estat, sigui del tot o en alguns aspectes importants. És, en definitiva, el reconeixement de l'altre el punt de partida que pot fer factible un acord.


Oficina d'Atenció Ciutadana (OAC). Delegacions territorials del Govern a Catalunya\nHorari d'atenció i registre\nHorari de matí (de 9 a 14 h): 5 de gener, 23 d'abril i 24 i 31 de desembre (si aquests dies coincideixen en dissabte o festiu, el registre romandrà tancat)\nEl 2017 aquesta oficina romandrà tancada els dissabtes següents: 7 de gener, 15 d'abril (Dissabte Sant) i 9 de desembre.\nInformar a la ciutadania i les entitats sobre els serveis i l'organització de la Generalitat de Catalunya.\nInformar sobre les característiques i fases dels diferents procediments que afecten l'administració de la Generalitat.\nAjudar en la formalització d'impresos administratius i en la redacció formal de sol·licituds, peticions i suggeriments dirigits a l'administració.\nCanalitzar i derivar, d'acord amb la Llei, cap als serveis competents de l'Administració de la Generalitat o altres administracions públiques, les peticions, els suggeriments i les sol·licituds presentades.\nRealitzar aquelles funcions que li siguin encomanades pel/per la director/a general d'Atenció Ciutadana del departament de la Presidència.\nAquesta oficina orgànicament depèn de la Delegació Territorial del Govern de la Generalitat a Lleida i funcionalment de la Direcció General d'Atenció Ciutadana.\nL'OAC us pot assessorar i ajudar perquè des d'un punt d'autoservei pugueu iniciar les vostres tramitacions. En cas que sigui necessari disposar de certificat digital IdCAT per a la vostra autenticació i signatura, la mateixa OAC us gestiona l'obtenció d'aquest certificat i també del servei d'identificació IdCAT-SMS.\nL'OAC a Lleida és una oficina de registre de la Generalitat i, per tant, és responsable de registrar d'entrada tots els documents que la ciutadania adreça a les administracions públiques i de traslladar-los a la unitat competent per a la seva resolució.


Catalunya Nord espera una participació 'massiva' a la manifestació de dissabte a favor de 'País Català'\nPrats de Molló dedica un passeig a Muriel Casals\tPrats de Molló dedica un passeig a Muriel Casals\nLa Catalunya del Nord comença el curs escolar amb rècord d'alumnes en centres immersius en català\tLa Catalunya del Nord comença el curs escolar amb rècord d'alumnes en centres immersius en català\n[EN DIRECTE] Debat a la UCE: 'La llengua en un nou estat'\t[EN DIRECTE] Debat a la UCE: 'La llengua en un nou estat'\nVÍDEO: La UCE recorda Max Cahner. L'editor, el polític i l'activista\tVÍDEO: La UCE recorda Max Cahner. L'editor, el polític i l'activista\nFront comú de la societat civil i ajuntaments per a exigir que el nom de la regió sigui Occitània-País Català\tFront comú de la societat civil i ajuntaments per a exigir que el nom de la regió sigui Occitània-País Català\nEN DIRECTE: Debat a la UCE 'L'eix mediterrani: camins comunicatius'\tEN DIRECTE: Debat a la UCE 'L'eix mediterrani: camins comunicatius'\nDebat en directe: El procés constituent de Catalunya: amb quines garanties jurídiques?\tDebat en directe: El procés constituent de Catalunya: amb quines garanties jurídiques?\nVÍDEO: Joan Becat i Eliane Jarycki parlen sobre el nom per a la macroregió, Occitània\tVÍDEO: Joan Becat i Eliane Jarycki parlen sobre el nom per a la macroregió, Occitània\nS'ha estabilitzat l'incendi de Montalbà del Castell\tS'ha estabilitzat l'incendi de Montalbà del Castell\nUn incendi forestal crema 1.100 hectàrees a Montalbà del Castell, a Catalunya del Nord\tUn incendi forestal crema 1.100 hectàrees a Montalbà del Castell, a Catalunya del Nord\nCatalunya Nord espera una participació ‘massiva’ a la manifestació de dissabte a favor de ‘País Català’\nRepresentants del món cultural, social, econòmic i polític reivindiquen que el nom de la macroregió inclogui la catalanitat\nLa plataforma ‘Sí al País Català’ ha convocat dissabte a la tarda una manifestació a Perpinyà per reclamar que el nom de la nova macroregió del sud de l’estat francès inclogui una referència a la catalanitat. S’espera una assistència ‘massiva’, d’almenys 5.000 persones, i de caràcter ‘transversal’, gràcies a les adhesions confirmades de desenes d’entitats socials, culturals, sindicals i empresarials de Catalunya Nord. També se sumaran a la marxa partits polítics com CDC, ERC, el Partit Comunista Francès (PCF) i Moviment per França (MPF). L’acte reivindicatiu es farà abans del pronunciament de l’òrgan consultiu del consell d’estat, que té fins l’1 d’octubre per dirimir sobre la legalitat del nom triat, ‘Occitània’.\nSota la capçalera ‘Sí al País Català’, la marxa arrencarà a les tres de la tarda de la plaça de Catalunya i recorrerà uns quatre quilòmetres del centre de la ciutat. L’itinerari pot patir variacions si així ho aconsellen les forces de seguretat i els cossos policials.\nEl manifest de la campanya ‘Sí al País Català’ ha recollit més de 25.000 signatures en paper per carrers, places i mercats del territori i ha aconseguit 13.500 adhesions a internet. A més, aquests darrers dies s’han repartit 60.000 pamflets informatius de la manifestació i el web de la plataforma rep unes 250.000 visites diàries.\nEl procés de tria del nom de la macroregió del sud de l’estat francès, que aplegarà en un sol ens administratiu catorze departaments, ha generat un intens debat al territori.\nEls ciutadans van poder dir-hi la seva en una consulta no vinculant que va durar més d’un mes entre el maig i el juny i que va donar l’opció ‘Occitània’ com a vencedora. Més tard, el Consell Regional dels Pirineus-Mediterrània va ratificar la designació.\nAmb tot, els sectors catalanistes van iniciar una campanya per aconseguir incorporar al nom un afegit: ‘País Català’. Creuen que, d’aquesta manera, es representarà les diferents sensibilitats, llengües, històries i orígens que hi ha al territori.\nDe mica en mica, la reivindicació s’ha anat estenent arreu, fins al punt que 147 dels 226 batlles nord-catalans han anunciat públicament el seu suport a la causa.\nDesenes d’entitats d’àmbit social, cultural, sindical, econòmic i empresarial també han donat suport a la campanya i han confirmat la seva assistència a la manifestació de dissabte a Perpinyà.


dos en moto: Go to Ireland\nDesprés de 365 dies amunt i avall, puja i baixa, apreta i afluixa, cargola i descargola, medeix, talla, enganxa i moltes guerres, el premi de les vacances ja és aquí. Un altre viatge, que com si fos el primer, teníem els nervis a flor de pell. No sabem poesia i per això no sabem descriure aquesta sensació de sentir papallones a la panxa. Aquesta comparació, és robada de les històries d'amor i és que lo nostre és, una historia d'amor vers el viatjar en moto. Aquestes pessigolles només es poden viure (com vàrem sentir fa poc, explicat per un emprenedor a la Bisbal del Penedès), quan fas les coses amb passió. Nosaltres dos, cada dia fitxem a les empreses on treballem, tenim un horari sagrat de 8 a.m. a 18 p.m. i anem fent, per això valorem molt, però molt, el que fem amb la moto, ja que no és fàcil amb els temps que corren. Cada viatge o escapada que fem, és un regal i intentem disfrutar-ho a tope. Com diu un company de les motos, el Banana, som del grup de gent, que portem les maletes plenes d'adhesius de banderes de països i no de marques ni sponsors. Viatgem per veure món, per aprendre de la gent i dels llocs per on passem i sobre tot aprendre i conèixer-nos a nosaltres mateixos, que bona falta fa a uns quants. Està clar que tothom és lliure d'explicar els seus viatges com vulgui, per això igualment, tothom és lliure de seguir a qui vulgui. Aquest any, volent canviar d'aires després del Marroc del 2012, volíem un lloc calmat, on la gent et deixés caminar tranquil i no intentessin colar un preu desorbitant per tot. Gairebé, només tornar del viatge del 2012, ja teníem bastant clar on aniríem l'any 2013. Després d'estalviar un quants euros, fer quatre números i veure que era viable, vàrem començar a preparar el viatge de Ireland-Wales-England-Scotland & Benelux 2013. Sempre que preparem un viatge, comencem per mirar a internet i preguntar a altres companys que ja han fet el viatge. Nosaltres per ser amic i estar a prop, vàrem quedar un dia amb el Xavier López Roca, el qual hi havia anat l'any 2012 i ens va explicar algunes coses que no sabíem i que varen ser de gran utilitat. Un cop feta la ruta, la planificació de les despeses i moltes adreces de hostels, càmpings, albergs, B&B, alguns punts d'interès turístics i molts de personals, vàrem posar data al viatge, el 16 d'agost del 2013 marxaríem i fins el 16 de setembre no tornaríem a casa, bufff, quins nervis!!\nTot començava com la majoria de viatges, creuar França per les seves nacionals i anar fent via fins al ferri de Cherbourg. Sempre hi ha coses que veure a França, és per això que pujant, pujant, vàrem fer una mica de turisme i vam parar a veure Utah Beach, tristament famosa pels esdeveniments de la II Guerra Mundial. Sempre ens entra una suor freda quant trepitgem escenaris que són part de la història del nostre món i que han decidit el futur de molts pobles.\nEl ferri que ens portaria de Cherbourg a Rosslare, que vàrem escollir, era de la companyia Irish Ferries (recomanació del Xavier), l'altre companyia que opera és Celtic Link, un pel més barata però més cutre i realment era fantàstic el vaixell de Irish Ferries.\nArribats al port marítim de Rosslare, primer de tot canviar el xip del carril de circulació. Uns metres de carretera i lliçó apresa. Marxem doncs, camí de Cork, que seria la primera parada a Irlanda. El millor d'Irlanda és la calma que hi ha a tot arreu, sobretot a les carreteres, és un plaer conduir per aquest asfalt i amb aquests conductors. Per fi podíem gaudir de la moto, dels paisatges i de l'entorn. Això sí, abans d'arribar a Cork, parada a la destil·leria de whiskey irlandès Jameson. Visita obligada encara que no sigueu fanàtics del licor en qüestió. Sempre és interessant saber com es fan les coses i més si són naturals.\nUn altre consell del Xavier, que no vàrem entendre fins que ho vàrem comprovar, ens va recomanar no fer tirades llargues de quilòmetres, entre 200 i 300, en un principi no vàrem fer gaire cas, però conforme anàvem recorrent Irlanda, vam entendre al 100% el consell. El tema és que les carreteres estan molt bé, també les secundaries, tenen moltes corbes, uns paisatges espectaculars en que pares cada moment per fer fotografies, tenen molta pluja, poblets encantadors, tot això és ideal per anar amb moto però no per fer via. Total, que ens vàrem proposar de visitar moltes coses, fer-ne moltes més i va ser impossible. Arribàvem molt tard als llocs i anàvem de cul. També suma, que la vida és cara i cada dia ens tocava anar a comprar al súper i fer el menjar al hostel, 30 dies fora de casa son molts menjars i en aquests països no ens podíem permetre gaires homenatges.\nIrlanda és increïble, la seva gent, el seu dia a dia, es respira molta tranquil·litat. No van amb presses, sembla que la paraula estrès no existeixi en el seu vocabulari. De seguida s'apropaven a preguntar coses, a oferir-se per ajudar-nos i si no, per xerrar una estona. Pel que fa a la seguretat, en cap moment vam patir per deixar la moto carregada i anar a donar un vol, fins i tot en alguns casos, per la nit, la moto dormia sempre al carrer, no desmuntàvem els paquets que portàvem per fora de les maletes.\nUna de les perles del viatge la vàrem trobar al hostel de Doolin, que ja ell sol era una perla (una altra recomanació del Xavier), va ser en el moment de preparar l'esmorzar, entre la cuina i el menjador, una dona gran, que dormia al jardí amb tenda de càmping, ens comenta que ha vist la moto aparcada i que s'ha fixat amb la nostra pàgina web, que seguidament ha anat al seu portàtil i que estat mirant tot el que fem. La dona molt emocionada, no deixava d'admirar les nostres peripècies i que continuéssim fent el que ens agradava.\nTambé hem d'explicar coses que no ens varen semblar bé, un exemple la visita a Cliffs of Moher, ja que vàrem tenir la mateixa sensació que quan vam anar a visitar el complex de Nordkapp, "manos arriba, esto es un atraco". Aquí ens vàrem sentir turistes, turistes, que van com ovelles on tothom va i paga una barbaritat sense valer-ho, però com sempre pensem, un cop allà, no farem mitja volta. Dies més tard i quilòmetres més tard, vam descobrir més penya-segats sense barreres ni tarifes.\nLa nostra ruta va durar 8 dies per Irlanda, vam conduir per moltes carreteres com per exemple, Healy Pass, Connor Pass, vam veure Ladies View, vam visitar molts pobles com, Cork, Killarney, Doolin, Belmullet, vam anar amb bicicleta per les illes d'Aran, després vàrem passar dos dies a Irlanda del Nortd (GB), Derry i Belfast, on el canvi és molt gran. En aquestes dues ciutats es fa evident que els conflictes que han marcat la seva història no els han deixat avançar i progressar tot el que es mereixen.\nVam tornar a entrar a Irlanda per visitar la seva capital, Dublin. Teníem una llista de llocs per anar a visitar, la ciutat s'ho mereix, però ens va ser impossible. Havíem d'escollir i ens vam decidir per anar a la fàbrica de cervesa Guinness. Un edifici principal de nova construcció amb una última planta de vidre i mirador de 360º, amb una vista privilegiada de Dublin, dintre mateix de l'antiga fàbrica. Mega muntatge per adults comparable a Euro Disney pels nens. El dia següent a agafar el ferri que ens portaria a Wales a Anglaterra. Vam fer un tastet d'aquest país meravellós, Irlanda es mereix que hi anem un mes sencer, ja que té molts racons i llocs on descansar i perdre's alguns dies.\nLa pel·lícula de Go to Ireland.\nPublicat per Anna i Sergi a 21:00\nkoper 6 d’octubre de 2013, a les 21:47\nXavier 28 d’octubre de 2013, a les 7:25\nMolaaaaaaa mestre!!!! Vssss


Vi-FRANC. Ramon Francàs: Sopars maridatge, a Alella Vinícola\nAlella Vinícola complementa la seva oferta enorturística amb sopars maridatge. Segons s'ha informat avui dimarts, ja fa temps que Alella Vinícola elabora programes trismestrals de visites al celler. Cada dissabte i cada diumenge el visitant té l’oportunitat de conèixer les instal·lacions de l’empresa i els processos d’elaboració dels vins, alhora que tastar alguns dels productes de la casa. De tant en tant, a més, els responsables d’enoturisme del celler organitzen visites guiades a les vinyes. Ara, com a complement a aquest programa, Alella Vinícola amplia l’oferta amb un sopar maridatge mensual, com el que va tenir lloc el passat 8 de març al Celler Marfil, el restaurant propi. El tema triat en aquesta ocasió era la calçotada i els amfitrions del sopar van ser la sommelier Rosa Vila, l’enòleg Xavier Garcia i el cuiner Farid Ouada. El pròxim sopar maridatge serà el 26 d’abril, dedicat a la Fira d’Abril.


Sarai Sarroca | dimecres, 13 de maig del 2015, a les 14.00\nEl 40% d’empreses han tingut problemes per cobrir llocs vacants, segons l’enquesta de l’AQU de 2014. La queixa principal dels empresaris és la manca de competències, com la responsabilitat, la capacitat d’aprendre i el treball en equip. També la falta de titulació en àmbits concrets, seguit per les condicions laborals refusades pels aspirants. La crisi econòmica i l’elevat nivell d’atur no ha estat impediment perquè molts candidats acabessin refusant les ofertes atenent a motius relacionats amb la disconformitat d’horari i/o sou.\nEl president de l’AQU, Joan Josep Moreso, creu que les principals dificultats les troben les empreses petites que busquen perfils molt concrets, sense disposar de plans de formació per als empleats. De fet, l’estudi revela que les empreses que més gent van contractat al llarg de l’any passat van ser empreses grans, amb un 60% de treballadors universitaris.\nEn aquesta línia també s’ha postulat Martí Casadesús, director de l’AQU, que considera que la formació va més enllà del servei a les empreses i que entre el 15% i el 20% de l’oferta de màsters s’actualitza prou sovint com per respondre a les necessitats del mercat.\nPer solucionar els problemes en què es troben els empresaris, l’AQU proposa incloure pràctiques obligatòries a les empreses en tots els plans d’estudi, així com preveure més classes pràctiques, gestionar suport després de titular-se i fer cursos específics per cobrir les necessitats de les empreses.\n— empresa — ocupació — universitats\nBosch vol crear 50.000 llocs de treball en quatre anys de mandat


El 'play-off' torna a estar a l'abast\nActualitzada 16/04/2018 a les 12:33\nEl Lleida queda a tres punts de la quarta plaça després de la victòria amb el València Mestalla i les entrepussades de Badalona i Cornellà || Dels quatre partits que falten, n’ha de jugar tres fora\n© Jugadors del Lleida celebren el 3-0 marcat per Javi López dissabte passat davant del València Mestalla.\nDifícil però no impossible. Així qualificava la situació del Lleida el tècnic Gerard Albadalejo, a la prèvia del partit amb el València Mestalla de dissabte passat. Després dels resultats d’aquesta jornada, el play-off és igual de difícil però una mica menys impossible. La victòria del Lleida sobre el filial del València (3-2), unida a les entrepussades del Badalona i del Cornellà, han deixat els blaus a tres punts de la quarta plaça, quan falten de quatre jornades perquè conclogui la fase regular de la Lliga. Dotze punts i almenys quatre equips disputant-se aquesta quarta plaça, entre els quals el Lleida.\nEl Lleida va arribar a aquesta jornada a cinc punts del play-off. Però el Badalona va perdre contra l’Ebro per 1-2, de manera que lleidatans i badalonins estan ara empatats a cinquanta punts –i l’average, a favor dels d’Albadalejo–, mentre que el Cornellà va empatar 0-0 al camp del Saragossa B. La quarta plaça és del Cornellà amb 53 punts, tres més que els blaus i en aquest cas l’average també afavoreix els lleidatans.\nL’Elx, tercer, va empatar amb el líder Mallorca, però manté quatre punts d’avantatge sobre el quart i set sobre el Lleida, encara que s’enfrontaran d’aquí a dos jornades.\nPerò al darrere hi ha més equips que es volen unir a la lluita pel play-off. Entre ells l’Hèrcules, al qual el Lleida visitarà diumenge vinent i que després de guanyar 0-1 l’At. Saguntí segueix amb opcions, encara que té el play-off a cinc punts. Però estan a únicament dos del Lleida, que superarien a la taula si vencen diumenge. L’Ebro, amb 47, també segueix en la disputa.\nDels aspirants, Lleida i Badalona tenen un calendari realment difícil. El Lleida, que dels quatre partits que falten n’han de jugar tres lluny del Camp d’Esports, han de visitar Hèrcules, Elx i Sabadell, mentre que rebran l’Olot. El Badalona ha de jugar amb Vila-real B, Formentera, Mallorca i València Mestalla.\nCornellà el té en principi més assequible, però aquest cap de setmana ha punxat davant del cuer. També hi ha un duel Elx-Hèrcules a la penúltima jornada que pot ser decisiu. D’altra banda, el Lleida Juvenil, que ja tenia assegurada la permanència a la Divisió d’Honor, ha tancat la Lliga amb una derrota per 3-0 a Manacor. L’encontre es va ajornar la jornada anterior perquè els lleidatans no van poder arribar a l’aeroport de Palma de Mallorca.


Fer de pares en l’actualitat no és gens fàcil ! – Fer de Pares\nFer de pares en l’actualitat no és gens fàcil !\nCertament, no és una responsabilitat fàcil. En el camí d’anar complint aquesta responsabilitat com a pares, hi ha tot un grapat de circumstàncies que influeixen en les relacions entre pares i fills i en la forma d’educar-los i satisfer les seves necessitats.\nEn un recent article, llegia unes referències a Gregory Cajina, educador i autor de Rompe tu zona de confort (Planeta, 2013), «Mentre a Alemanya es persegueix que els fills siguin autònoms com més aviat millor, a Espanya molts pares es desviuen, deixen de viure les seves pròpies vides, fent el màxim possible pels seus petits fins que s’adonen -quan els fills arriben als 30 anys- que ja no hi ha manera de treure’ls de casa», comenta aquest expert.\nPer a aquest expert, un dels problemes més importants que ens trobem en l’educació dels més petits a Espanya rau en una mal entesa paternitat, el deixar fer. O el què podriem anomenar com supeditar el bon funcionament de la unitat familiar a la no-frustració dels fills o filles cosa que comporta una més que preocupant renúncia al lideratge per part dels pares i les mares. Així, quan els pares i mares no manen, manaran els fills. Manaran els capritxos irracionals generats pel caparró d’un nen que encara no ha madurat en les seves capacitats d’autocontrol i autoregulació i que, tot sigui dit de pas, són elements clau en el desenvolupament estable de la seva intel·ligència emocional.\nEn aquest sentit, caldria deixar clar el concepte de paternitat (i que els psicòlegs anomenen parentalitat) fent referència a allò que pares i mares fan per a cuidar i educar els seus fills tot desenvolupant alhora la seva socialització. També cal dir que la funció de fer de pares, no depèn de l’estructura familiar, sinó que aquesta, estarà condicionada per les actituds i la forma de relacionar-se entre pares/mares i fills.\nPer a buscar solucions a això des de casa Gregory Cajina suggereix l’ús de la tècnica del coaching per part dels pares i mares en l’educació dels fills, sobretot quan aquests enacara són petits. En aquest sentit, cal recordar que, un dels principis del coaching passa per garantir la pròpia autonomia i presa de decisions de les persones amb les que treballa.\nVeiem doncs quatre idees bàsiques del què pot aportar el coaching a l’educació dels infants i joves:\nEls pares i les mares (i, en aquests punt també podríem afegir als avis i àvies) han d’assumir que ells i elles són els líders i que els seus fills i filles reflectiran mil·limètricament el seu comportament i, per tant, a calcar-los en els seus fets i en seves paraules.\nPer a fomentar la independència dels nostres fills, cal estirar la seva “zona de confort” convidant-los a prendre decisions amb un risc calculat però tenint en compte la seva possibilitat de fracàs. No consisteix a prevenir l’error sinó a aprendre a superar-lo.\nAprendre a celebrar allò que s’aconsegueix i a analitzar el no-assoliment preguntant-se què ha fet (o deixat de fer) que pugui haver incidit en el resultat i què podia haver fer diferent.\nEls nens comuniquen moltíssim més que les paraules que verbalitzen. Cal doncs escoltar més del que parlem.. Aparquem el mòbil fins més tard.\nQuan els nostres fills sol·licitin ajuda, si és una cosa que poden fer sols, responguem amb un somriure i deixem que ho facin sols. Quan ho aconsegueixi feliciteu-lo molt.\nDe fet, ser consistent és fonamental. Per als nostres fills, el que diem és la veritat absoluta. Si no complim el què diem, faltem al que prometem, ensenyem tàcitament que no som íntegres.\nParem especial atenció a les pors que inevitablement puguem estar traslladant als nostres fills. Els nadons neixen només amb dues pors bàsiques: al vertigen i al soroll sobtat. La resta són tots apresos per experiència i pels que són transmesos pels seus cuidadors i persones als que han conferit una autoritat. Nosaltres, els pares i mares.\nAutor quimaranyoPublicat el 17 de Febrer de 2018 17 de Febrer de 2018\nAnterior Entrada anterior: “Els nens difícils” 1\nSegüent Entrada següent: Els hàbits a casa


Els nous fàrmacs de la fertilitat | Consumer\nEls nous fàrmacs de la fertilitat\nCientífics nord-americans avancen cap a una nova generació de medicaments orals contra la infertilitat\nUn descobriment recent d’investigadors de la universitat novaiorquesa de Columbia (EUA) sobre el funcionament de l’hormona estimulant dels fol·licles (FSH) podria ser determinant per a l’obtenció d’una nova generació de medicaments orals contra la infertilitat. Els investigadors han aconseguit comprendre com aquesta hormona clau en la producció d’òvuls en les dones i espermatozoides en els homes s’uneix al seu receptor en la superfície de la cèl·lula. La troballa pot convertir-se en la clau per a nous anticonceptius i per a nous fàrmacs que ajudin a concebre.\n«Si l’ovari és com una fàbrica d’òvuls, el seu consell d’administració és la hipòfisi [una glándula situada en la parte anterior del encéfalo]», explica Pedro Caballero Peregrín, director de la Clínica Tambre de Madrid. El seu objectiu és «manar l’ordre de produir» a la fàbrica. Per a això el consell d’administració utilitza com a missatgers a les hormones FSH i LH. En augmentar la secreció de FSH s’estimula el creixement i el desenvolupament dels fol·licles (unes estructures microscòpiques que contenen els òvuls), la qual cosa genera una sèrie de canvis en cadena en l’aparell reproductor femení fins a l’alliberament d’un òvul madur.\nAvui dia, gairebé tots els tractaments de reproducció inclouen una estimulació artificial de l’ovulació en les dones per mitjà d’aquestes hormones, i no només en les quals presenten problemes per ovular. Com explica Roberto Matorras, president de la Societat Espanyola de Fertilitat, «la consecució d’un embaràs és una qüestió de probabilitats». I l’espècie humana no compta amb massa de partida: «En el millor dels casos, una parella fèrtil en un mes d’exposició coital no protegida aconsegueix un embaràs només en un 20% o un 25% de les ocasions», assenyala l’expert. I això per a una parella en la qual «tot vagi bé».\nEls avanços aconseguits fins avui en la medicació amb FSH i LH han anat encaminats a l’obtenció d’hormones de major qualitat. Com detalla el director de la Clínica Tambre, l’hormona FSH pot ser extreta de l’orina de dones, o ser creada en un laboratori mitjançant tecnologia d’ADN recombinant. «Per a aquest segon mètode s’utilitzen cèl·lules de l’ovari d’un hàmster xinès la particularitat del qual és que no produeixen FSH», especifica Caballero Peregrín. «El que es fa és injectar-li el vector humà que codifica la producció de l’hormona i d’aquesta manera la cèl·lula de ratolí genera FSH humà».\nEls experts adverteixen que el retard de la maternitat pot comportar trastorns reproductius\nEls majors assoliments s’han aconseguit en la millora de la puresa de les hormones i en el mesurament dels lots, de manera que els tractaments s’han estandarditzat i han guanyat en seguretat i encerts. A més, també s’ha perfeccionat el sistema d’administració perquè resulti molt més còmode per a les pacients. Abans les dones tractades amb aquestes hormones havien d’acudir al practicant per posar-se una injecció totes les tardes durant quinze dies. Ara, o bé s’injecten elles mateixes amb unes petites xeringues d’agulla molt fina, o bé utilitzen un dispositiu conegut popularment com el bolígraf de la fertilitat -per la seva semblança amb un bolígraf-, que té una agulla encara més petita i ve ja carregat amb la dosi requerida. En qualsevol cas, canvia la manera d’administrar-se, però el fàrmac continua sent el mateix.\nAmb independència de les raons, la veritat és que cada vegada són més les parelles que acudeixen a una consulta a Espanya per aconseguir tenir fills. S’estima que una de cada sis parelles en edat reproductiva sofreix d’infertilitat, entenent com tal una incapacitat per concebre després d’un any de relacions sexuals sense protecció.\nEs tracta d’un problema en augment? Per al president de la Societat Espanyola de Fertilitat, molt té a veure un increment dels trastorns reproductius amb «l’actual tendència a retardar la maternitat». No obstant això, també considera que el que ha disminuït han estat els prejudicis socials i els recels per acudir a una consulta de fertilitat. «Fa un parell de dècades, dir que un tenia problemes d’infertilitat era alguna cosa vergonyós i, d’altra banda, avui comptem amb uns tractaments cada vegada més reeixits i millor considerats», explica.\nAmb tot, aquest segueix sent un trastorn que pot arribar a crear molta angoixa en les parelles, que mes després de mes han d’enfrontar-se a la seva incapacitat per quedar-se embarassades. «La preocupació per la infertilitat ha estat i està en totes les societats», subratlla Matorras. «Una de les malediccions més terribles esmentades en la Bíblia és l’esterilitat».\nDins de la parella, d’un 30% a un 40% dels casos el problema sol ser exclusivament de la dona, d’un 10% a un 30% de l’home, i d’un 15% a un 30% de tots dos alhora. Si es tracta de la dona, el trastorn més comú sol estar relacionat amb l’ovulació, mentre que si correspon a l’home, l’alteració més habitual es troba en la qualitat del semen. Així mateix, el director de la Clínica Tambre crida l’atenció sobre la incidència (un 20% dels casos) d’una causa sovint passada per alt: l’etiquetada com a «origen desconegut». Encara així, Caballero Peregrín es mostra optimista: «Si una dona té òvuls i un home té espermatozoides, es pot aspirar a un 95% de probabilitats d’embaràs sempre que la parella no posi objeccions a la tècnica ni al temps emprats».\nPel que fa a la qualitat del semen, existeix la teoria que factors com la contaminació estan provocant una disminució generalitzada en els homes; de fet, cada vegada són més els donants rebutjats als bancs de semen. No obstant això, el president de la Societat Espanyola de Fertilitat entén que, encara que s’han trobat indicis en aquest sentit, la veritat és que no hi ha mostres antigues amb les quals poder comparar la qualitat actual i, per tant, no es disposa de proves que verifiquin la hipòtesi. A més, un major rebuig dels donants també s’explica per l’enduriment de les regles d’admissió del material.\nPer solucionar una baixa qualitat del semen es pot recórrer a la fecundació in vitro, doncs permet ajuntar els espermatozoides més forts en una placa de laboratori amb òvuls de la dona, o a la injecció intracitoplásmica d’espermatozoides, que consisteix a injectar un únic espermatozoide viable en un òvul.\nQuant a la dona, si l’estimulació de l’ovulació mitjançant hormones per si sola no ha posat fi al problema, queden moltes altres tècniques de reproducció assistida, com la fecundació in vitro o la donació d’òvuls.\nEspanya, paradís del turisme reproductor?\nEn els últims anys s’està produint un curiós fenomen en les clíniques de fertilitat espanyoles: en les sales d’espera són cada vegada més els pacients estrangers. Es tracta d’italians, francesos, alemanys i venen aquí per la major permissivitat de les lleis de reproducció i per ser més barats els tractaments que als seus països d’origen. S’ha convertit Espanya en un paradís del turisme reproductor?\nSegons el director de la Clínica Tambre, si bé és cert que s’atén a molts estrangers, «no és que la nostra legislació sigui permissiva, sinó que les altres són tremendament restrictives». Una opinió que comparteix el president de la Societat Espanyola de Fertilitat, que assenyala que «els ciutadans de països que tenen la mala sort de comptar amb lleis amb aspectes paradoxals o absolutament freturosos de fonament intenten buscar-se la vida en altres llocs». I posa un exemple: «A Suècia es va publicar una llei que deia que els donants de semen no eren anònims i podien tenir responsabilitats sobre els fills generats en cas de la defunció dels pares socials». Matorras es pregunta: «Aquestes lleis es fan amb un esperit molt lloable que és protegir els drets del nen, però qui va a sotmetre’s a aquestes condicions».\nLa publicació de la llei sueca va portar com a conseqüència que els bancs de semen del país van tancar i les pacients sueques que necessitaven semen creuaven a Dinamarca. En el cas d’Espanya, venen molts alemanys perquè a Alemanya està prohibida la donació d’òvuls, o italians perquè fins a fa molt poc a Itàlia estava prohibida la inseminació artificial amb semen de donant. «Però no és que Espanya sigui un paradís reproductiu», insisteix Matoll. «A Espanya està prohibida la maternitat subrogada, la famosa mare de lloguer; les pacients espanyoles que ho necessiten es van a EUA, on hi ha estats que ho permeten».\nUna altra història ben diferent és la de les dones centroamericanas o sud-americanes que han començat a arribar a les clíniques. Com detalla el president de la Societat Espanyola de Fertilitat, solen ser dones que es van fer una lligadura de trompes al seu país d’origen: ara volen tenir fills amb una nova parella a Espanya.\nfertilitat fertilització in vitro infertilidad-ca


Piqué: "És molt difícil trobar jugadors com Xavi i Iniesta, però conservarem l'estil"\nEl nou tercer capità blaugrana ha confirmat que deixa la selecció espanyola\n2 min. Sant Joan Despí 11/08/2018 17:40\n651x366 Gerard Piqué / JOSEP LAGO / AFP Gerard Piqué / JOSEP LAGO / AFP\nGerard Piqué, nou flamant tercer capità del Barça, ha parlat aquest dissabte en la roda de premsa prèvia a la final de la Supercopa entre el Sevilla i el Barça d'aquest diumenge (22 h). "Les condicions no són les millors, anem a jugar al Marroc, a partit únic, però anirem a totes per donar el millor de nosaltres", ha dit del club andalús. Respecte a la seva capitania ha afirmat: "Estic content de ser un dels capitans, però res canvia, a seguir guanyant títols. No deixaré de dir el que penso". Piqué ha reiterat que la seva etapa amb la selecció espanyola ja s'ha acabat i que vol "centrar-se en el Barça": "Em va trucar Luis Enrique [el nou seleccionador espanyol], però li vaig dir que la decisió ja estava presa". El central blaugrana també ha dit que ha parlat amb el president Josep Maria Bartomeu el documental d'Antoine Griezmann i el seu fitxatge frustrat pel Barça: "Vaig parlar de moltes coses amb el president, que és molt pròxim. Ell ja sap com m'estimo aquests colors. No hi ha més".\nPiqué també ha parlat dels nous fitxatges: "Han arribat jugadors de molt nivell. Molt competitius". No ha concretat si espera més fitxatges: "No soc els secretari tècnic". Preguntat pel debat de l'estil, ha defensat el fitxatge d'Arturo Vidal: "És molt difícil trobar jugadors com Xavi i Iniesta i amb Guardiola ja vam tenir futbolistes com Keita. L'estil es conservarà". Pel que fa als més joves, ha defensat que Riquin Puig i Miranda han de tenir oportunitats, i ha afirmat que el fet que els quatre capitans siguin de la casa "pot ser un missatge per donar confiança als jugadors de la casa": "Si es confia en els joves potser decideixen quedar-se tot i que rebin ofertes econòmicament millors". Preguntat per la Champions, ha recordat que és molt complicat però que "clar" que la volen guanyar, tot i que ha afirmat que "l'objectiu més important és guanyar la Lliga".\nRespecte a la competència a la línia defensiva amb l'arribada de Lenglet, Piqué ha afirmat: "És un jugador que té bon peu i aportarà cames fresques, com la resta de cares noves. És molt important per poder guanyar títols que no siguem sempre 12 o 13 els que ho juguem tot, els nous ens ajudaran a repartir minuts i que siguem més els que ens sentim importants".\nValverde: "Jo no demano jugadors al club, estem bé amb els que estem"


Toni Elias ha acabat a la 11a posició a 2.820 de Stoner\nMARTÍ MOLINA Montmeló 03/06/2011 15:47\n260x366 Jorge Lorenzo, al circuit de Catalunya durant els lliures de divendres. / ANDREU DALMAU / EFE Jorge Lorenzo, al circuit de Catalunya durant els lliures de divendres. / ANDREU DALMAU / EFE\nCasey Stoner ha marcat el ritme a la categoria de MotoGP, en la primera jornada d'entrenaments lliures del Gran Premi de Catalunya. El pilot australià d'Honda ha completat la millor volta a la tarda amb un temps total de 1:42:940, millorant en un segon el registre que havia fet al matí.\nStoner s'imposa en uns primers entrenaments lliures de MotoGP marcats per la pluja


Pimem qualifica de "fracàs" la vaga general i remarca que la immensa totalitat dels comerços ha obert\nActualizado 29/9/2010 21:06:24 CET\nLa Federació de la Petita i Mitjana Empresa de Mallorca, Pimem, ha qualificat de "fracàs" la vaga general convocada aquest dimecres per sindicats i ha asseverat que els comerços del centre de Palma han continuat oberts durant tot el dia. Així, els empresaris han destacat la "nul·la" incidència de la vaga i han subratllat que "únicament" han tancat temporalment alguns comerços davant de la presència de piquets però, a l'anar-se'n, els establiments han tornat obrir un altre cop.\nEn roda de premsa, el president de Pimem, Juan Cabrera, ha apuntat que el problema resideix que els sindicats no han sabut llançar el missatge anant en contra dels empresaris.\nDe la mateixa manera, Cabrera ha enviat un missatge als sindicats en el sentit que han de plantejar un sistema diferent i innovador perquè empresaris i treballadors tinguin la força que han de tenir cada un per part seva, ja que considera que la incidència que tenien els piquets d'antany, actualment ja no té cap.\nD'altra banda, el president de la patronal ha destacat que el nombre de comerços tancats en la jornada d'avui ha estat imperceptible, i ha destacat que a la resta de municipis de Mallorca i zones turístiques (Badia de Palma, Llevant, Nord de Mallorca, Sóller) la situació ha estat de "normalitat absoluta". Tampoc la vaga ha tingut cap calat en el funcionament dels polígons industrials.\nAlhora, Cabrera ha reiterat novament que a Balears la petita i mitjana empresa representa un 92% del teixit empresarial. I que, tot i això, ha postil·lat que aquest fet "no cala ni al president del Govern, Francesc Antich, ni en els líders sindicals". Segons el president dels empresaris, el Govern hauria d'apostar per l'empresariat perquè Balears sigui econòmicament més sòlida.\nFinalment, el president de la patronal ha lamentat que els sindicats no hagin guanyat l'aposta amb aquesta vaga, al no afavorir ni als empresaris ni als treballadors.


El dietista i xef David Olivé impartirà un taller de cuina ecològica i de proximitat a Calaf | ESS Alta Segarra\n<Una visita a Cal Cases i dues sessions formatives de gestió amb criteris socials fomenten l’Economia Social a Calaf\nL’economista Josep Manel Busqueta i el membre de la cooperativa d’habitatge Cal Cases Xavier Cipriano parlaran d’alternatives econòmiques i de vida a Calaf>\nCuinar amb aliments de producció ecològica i de proximitat s’està convertint dia a dia en l’opció de més i més persones. Per aquest motiu és important aprendre estratègies per treure el màxim rendiment nutritiu a aquests aliments, com combinar-los, com coure’ls, com tallar-los o com conservar-los. El pròxim dissabte dia 15 de desembre de 10 a 12h a la cuina de l’Escola Alta Segarra de Calaf, el dietista i xef David Olivé, impartirà un taller pràctic per aprendre a cuinar amb aquest tipus d’aliments.\nDavid Olivé presentarà diferents estratègies per aprendre a introduir nous aliments saludables per tenir una alimentació més variada i equilibrada sense deixar de ser atractiva al paladar. Alhora resoldrà dubtes sobre com adaptar les receptes als ingredients de temporada o sobre com cuinar receptes senzilles que ens serveixin de base per improvisar diferents menús al llarg de la setmana.\nEl taller va dirigit a totes aquelles persones interessades a aprendre nous mètodes i eines per cuinar productes de temporada i sobre com fer un consum més responsable relacionat amb l’alimentació i la gastronomia. El taller és gratuït.\nLa xerrada és promoguda per l’Ajuntament de Calaf i la Mancomunitat de l’Alta Segarra, compta amb els serveis tècnics de l’Arada, el suport de l’AMPA Alta Segarra i l’Ateneu Cooperatiu de la Catalunya Central i és finançada per la Diputació de Barcelona.


Participació agrupada amb ADIN al Saló Nàutic Internacional de Barcelona | Clúster Nàutic Català\nParticipació agrupada amb ADIN al Saló Nàutic Internacional de Barcelona\n16-juny-2016 | Notícies Adin\nEl sector va una mica millor i els espais disponibles al Saló Nàutic Internacional de Barcelona son molt mes limitats, i com tots sabeu, des de que el Saló Nàutic de Barcelona es fa al Port, ens trobem que FIRA DE BARCELONA té pràcticament venut tot l’espai disponible, motiu pel qual hem de fer la nostra reserva de la ZONA AGRUPADA D’ADIN/FADIN ABANS DE FINALS DE JUNY.\nCom ja sabeu, la nostra proposta és la següent:\n– ZONA AGRUPADA D’ADIN AL MOLL DE LA FUSTA i en ubicació immillorable DAVANT DE L’AIGUA\n– Basicament, seran unes 15/20 capes majoritàriament de 3m x 3m (9m2) amb alguna de 3m x 2m (6m2) en fila davant de l’aigua, on ADIN ocupa les 3 centrals i als dos costats van les dels socis per ordre d’inscripció (en principi aquest any no farem “mitges carpes” excepte algun cas excepcional i justificat).\n– Les carpes aniran sobre tarima i moqueta i tindran il·luminació, un endoll, i un retol personalitzat en el frontal superior de la carpa.\n– Al costat de les vostres carpes també es pot adquirir espai emmoquetat per exposar petits materials i productes com neumàtiques, motors, generadors, etc., sempre amb múltiples de 3 metres de fondària pel metres d’amplada que necessiteu (preus a consultar).\n– Sota comanda i pressupost addicional, podem portar també alguna cosa de mobiliari de lloguer com: mostradors, tamborets alts, taules rodones, cadires, vitrines, etc.\n– ADIN tindrà un espai de 3 carpes de 3×3, 27m2, d’aquest uns 20m2 correspondran a la zona social amb taules i cadires, butaques i taules baixes a disposició de tothom. La resta, d’uns 7m2, es per un mini magatzem compartit i una mini office amb cafès i pastes, cervesa i refrescos i snacks (tot gratuït). A la zona social, aquells que vulgueu, també podreu fer presentacions, reunions (segons disponibilitat, el càtering a càrrec de cadascú).\n– Tots els dies de la Fira, ADIN convida a esmorzar o a venir a prendre una cervesa a tots els socis i/o empreses del sector, el que es ideal per a les empreses que venen amb nosaltres al saló per a fer networking.\n– A la part davantera de les carpes i espais, hi ha el passadís pel públic i l’aigua, a la part del darrera hi ha un “mur” d’un metre d’alçada, aprox., que separa el passeig central del moll de la Fusta. En aquest mur sempre podràs posar alguna embarcació perpendicular a terra.\n– ADIN compra tots els espais, carpes, tarimes, moquetes, llums, i se’n ocupa de la inscripció en el catàleg d’expositors del saló de cadascun de vosaltres, entregant-vos l’estand “claus en ma”. Adjuntem al peu taula amb diferents opcions de participació.\nEl preus son amb tot inclòs (espai, carpa, inscripció, assegurança RC, neteja, consum elèctric, bar/zona social, office/traster) EXCEPTE IVA.\nSi no trobes l’OPCIÓ DE PARTICIPACIÓ que s’adapti a les teves necessitats, digues que necessites i t’ho preparem al moment. Si voleu mes espai addicional, o una carpa doble, o … ens ho dieu.\nPagament: A la contractació del stand el 50% i el 50% restant al mes de setembre.


Fundació Sardà-Pujadas_Activitats realizades\nLa Fundació Activitats realitzades Projectes Mitjans de comunicació\nCom col·laborar Enllaços Contacte\nDes de 2012 fins l'actualitat\nPremis SOL SOLET - Concurs de dibuix\nL'any Sardà-Pujadas (2012), amb motiu del 25è aniversari de la Fundació, el Patronat crea els Premis SOL SOLET, que des d'aleshores es convoquen anualment.\nClicant a sobre de la imatge, podeu accedir al detall de les activitats.\nAdequació de les infraestructures a escoles\nAl desembre de 2017, la Fundació Sardà-Pujadas amb el finançament de "Cementos Molins" va promocionar el Projecte del Lavabo Adaptat i la Renovació de la Infermeria, a l'Escola Especial Professional Mare de Déu de Montserrat del carrer Sospir 30.\nPatrocinadors del 50è. Aniversari de les Escoles Mare de Déu de Montserrat\nLes Escoles d'Educació Especial i Professional Mare de Déu de Montserrat del carrer Varsòvia i del carrer Sospir, celebren al 2016-2017 el seu 50è Aniversari, centres als quals la Fundació dóna suport. Estan programades diferents activitas: foto aèria, exposicions, Missa en acció de gràcies, pujada al Monestir de Montserrat...\nSupressió de barreres arquitectòniques a l'Escola Especial Mare de Déu de Montserrat del Guinardó\nInstal·lació d'un ascensor per comunicar les diferents plantes. Substitució d'escales per rampes. Construcció d'un WC per a persones discapacitades.\nSubstitució de finestres velles de fusta per noves d'alumini, per tal de millorar el rendiment calòric.\nSubministrament de material informàtic a les escoles...\nProjecte "Objectiu 100" a l’Escola Parroquial Especial Mare de Déu de Montserrat del Guinardó\nAdeqüació de la calefacció i instal·lació d'un sistema de calefacció a gas per substituir l'antic, basat en estufes domèstiques de butà. La Fundació posa en marxa la campanya "OBJECTIU 100", que consisteix a trobar cent o més amics que facin un donatiu mensual de 10 € a la Fundació Sardà-Pujadas, per sufragar el nou sistema de calefacció.\nAjuts a l'alumnat de les escoles\nBeques per menjador, sortides extraescolars, etc...\n25è Aniversari de la Fundació Sardà-Pujadas\nAl llarg del curs 2010-2011, commemorem el 25è aniversari de la constitució de la Fundació Sardà-Pujadas, alhora que el centenari del naixement de qui va ser-ne l'impulsor, Mn. Francesc de P. Sardà Pujadas.\nSuport al Projecte "Música per la Inclusió"\nUn pont cap a la inclusió social de persones amb diversitat funcional.


El Maresme – Catalunya (Espanya)\nEstès des de la Serralada Litoral fins a la mar, i de Montgat a la Tordera, el Maresme, amb capital a Mataró, és sinònim de mar i de muntanya. 398,5 km2 i un total de 437.000 habitants conformen aquesta comarca (1), entre Barcelona i la Costa Brava.\nAmb temperatures suaus a l’hivern, la calor estiuenca es veu afavorida per la brisa marina, la qual a la part muntanyosa contribueix que les temperatures siguin més fresques. És abundant la vegetació de suredes, rouredes (als cims del Montnegre), així com boscos de castanyers i vinyes, característiques del paisatge mediterrani.\nLa proximitat del Maresme amb Barcelona i el litoral nord de Catalunya fa que estigui ben comunicat per avió (aeroport d’El Prat), autobús i tren, i que hi conflueixin les principals carreteres i autopistes de Catalunya (3 i 4).\n(4) Consell Comarcal del Maresme\nAlgunes poblacions del Maresme disposen del distintiu de Destinació de Turisme Familiar, la qual cosa indica que la diversitat d’activitats per gaudir-les és idònia per a tots els públics.\nPetits tresors del patrimoni artístic, històric i arquitectònic posen al descobert grans joies del Modernisme, del passat romà o les tradicions pròpies de la comarca. Sense oblidar les festes, les fires i els certàmens que hi tenen lloc durant tot l’any: el Festival de Jazz (Arenys de Mar), la Festa de la Verema (Alella) o el Psychobilly Meeting (Pineda de Mar) en són una petita mostra.\nEncara que tal vegada la comarca destaqui per la riquesa de la seva costa, el seu interior (les muntanyes, els boscos, les valls) conté la natura en estat pur: espais com el Parc del Montnegre i el Corredor, la Serralada Litoral o la Serra de la Marina, permeten conèixer de prop centenars d’espècies vegetals i animals, i obsequien, a més, amb una de les vistes més privilegiades de la contrada.\nCertificades com a Destinació de Turisme Esportiu, algunes localitats del Maresme posen a l’abast de tothom tot tipus de pràctiques esportives a l’aire lliure, amb l’espai natural i urbà com a marc principal.\nUna cinquantena de platges, distribuïdes al llarg de 52 km de costa, conviden a ser descobertes quan s’acosta el bon temps. La resta de l’any, però, també és possible realitzar activitats nàutiques i de lleure en les modernes i actives instal·lacions dels seus ports.\nTURISME ACTIU, TERMALISME I ENOTURISME\nPer als que no poden viure sense les emocions fortes, diversos espais oberts inciten a deixar-se endur per l’adrenalina: rutes en Segway, BTT i senderisme, o marxes nòrdiques i descens en bicicleta, entre moltes d’altres. Aquells que, en canvi, prefereixen relaxar-se i desconnectar, disposen d’una àmplia oferta de balnearis i centres de benestar. I els amants dels sentits i la joie de vivre també tenen el seu lloc al Maresme: s’endinsaran en el món de l’enoturisme i descobriran els processos de criança dels vins i caves de la comarca juntament amb els seus maridatges.\nGASTRONOMIA. Tot partint de la idea que la comarca disposa de dues Denominacions d’Origen pròpies (la DO Alella de vins blancs i la DOP de la Mongeta del Ganxet), és palès que la cuina del Maresme és genuïna i miscel·lànica: des dels pèsols de la floreta, les maduixes i les cireres o el tomàquet Montserrat, fins a productes del mar com els calamars, les gambes i els escamarlans. Diverses fires i jornades gastronòmiques certifiquen aquesta passió: la Setmana del Vi, les Jornades Gastronòmiques del vi DO d’Alella o les Jornades Gastronòmiques de la cuina del bolet, entre d’altres.\nTELÈFONS I ENLLAÇOS D’INTERÈS DEL MARESME\nTelèfons d’urgències de Mataró\nPolicia local: 93 758 21 00\nPropietats en venda i en lloguer a MARESME\nMASIES, CASTELLS/GRANS PROPIETATS, CASES/VILLAS/CHALET