La informació generalista de Benestar Social i Família a partir d'ara a través del telèfon 012 - Sala de premsa. Generalitat de Catalunya\nquery_builder 20 desembre 2011 14:45\nLa intenció és facilitar als ciutadans i ciutadanes l’accés a la informació de la Generalitat a través d’un únic telèfon de referència i ampliar l’horari d’atenció a les 24 hores i tots els dies de l’any\nEl Departament manté dos números 900 per a trucades d’urgència: Infància Respon 900 300 777 i la línia d’atenció permanent a dones en situació de violència 900 900 120\nEl Departament de Benestar Social i Família, que comptava fins ara amb un telèfon d’informació generalista del Departament (900 300 500) ha traspassat aquest servei al telèfon 012, el telèfon d’atenció ciutadana de la Generalitat. Amb aquesta mesura es vol facilitar l’accés dels ciutadans i ciutadanes a la informació de la Generalitat a través d’un únic telèfon de referència.\nAmb aquesta mesura s’amplien també els horaris d’atenció. A partir d’ara qualsevol persona pot sol·licitar informació de tipus generalista del Departament de Benestar Social i Família, les 24 hores del dia i set dies a la setmana. A través de l’antic número de telèfon, l’atenció es limitava de 8 a 20 hores de dilluns a divendres i de 9 a 14 hores els dissabtes.\nAquest canvi permetrà evitar la duplicitat en la coordinació de la informació ciutadana i augmentar la qualitat de l’atenció.\nCal recordar que l’antic telèfon 900 300 500 era només un telèfon d’informació generalista, és a dir, que només oferia informació general de tràmits i serveis del Departament. Aquest telèfon no oferia informació personalitzada sobre l’estat d’expedients, que s’havia de derivar a les unitats corresponents. Per exemple, durant el mes de novembre del 2011 més del 50% de les trucades ateses feien referència a l’estat d’expedients i consulta de pagaments. El 900 300 500 no podia donar resposta a aquestes peticions, sinó que les transferia o oferia informació sobre els telèfons específics que les atenen. Aquest servei es continuarà oferint des del 012 o des del Departament a través de la centraleta, que ja incorpora opcions concretes i de transferència de trucades a extensions especialitzades d’informació.\nEl Departament manté, però, dos números 900 per a trucades d’urgència. Es tracta del telèfon Infància Respon 900 300 777 i el d’atenció permanent a dones en situació de violència 900 900 120. Aquests telèfons específics i gratuïts es mantenen per atendre directament a aquests col·lectius més vulnerables i donar-los una atenció més concreta i especialitzada 24 hores al dia i els 7 dies a la setmana.\nAquest canvi suposa una optimització del servei i un estalvi de recursos econòmics, ja que el manteniment d’aquesta línia representava un cost aproximat d’uns 700.000 euros anuals. A més, s’havia pogut constatar que la gratuïtat dels 900 300 500 havia derivat en un abús en el nombre de trucades i també en la utilització d’aquest número com una centraleta més, quan no era el seu objectiu.


L’objectiu de l’activitat és definir les dinàmiques de grup i explicar les seves característiques.\nExpliqueu què són les dinàmiques de grup i les característiques que les defineixen.\nLes dinàmiques de grup són un conjunt de mètodes i procediments que, aplicats al treball en grup, serveixen per fer-lo més eficaç, estimular l’acció i funcionament del grup per aconseguir els seus objectius.\nPel que fa a les característiques, totes les dinàmiques de grup tenen en comú el caràcter vivencial i lúdic:\nLes respostes tenen lloc mitjançant l’experiència de l’altre i de la vivència grupal. Per tant, hi ha adquisició de coneixements i habilitats gràcies a la pràctica i a la participació en el grup.\nEs presenten en forma de joc o exercici que dona un valor específic de diversió, i estimulen la creativitat i l’aflorament d’emocions, però en cap cas són un joc. Tenen un objectiu que va més enllà de l’entreteniment i no són mai un fi en si mateixes, sinó que són un mitjà per aconseguir un objectiu.\nLa sinergia en el treball en equip\nL’objectiu de l’activitat és explicar la importància de la sinergia en el treball en equip.\nExpliqueu què significa el concepte de sinergia i quina importància té en el treball en equip.\nLa sinergia grupal és l’acció coordinada de les accions i les capacitats dels diferents membres d’un grup per aconseguir el seu objectiu. No tan sols permet treure el millor del potencial de cadascun dels membres del grup, sinó potenciar aquestes capacitats, aconseguir-ne d’altres per contagi i, sobretot, potenciar la creativitat grupal. Per tant, el resultat del treball en grup és superior a la suma de treballs individuals.\nAspectes en la posada en pràctica de tècnica de grup\nL’objectiu de l’activitat és explicar els aspectes que s’han de tenir en compte quan s’ha dur a terme una tècnica d’intervenció en un grup.\nIndiqueu alguns aspectes que l’animador/a ha de tenir en compte a l’hora de posar en pràctica una dinàmica de grup, especialment si no té gaire experiència.\nEls aspectes són:\nEls objectius que es pretén aconseguir amb la tècnica.\nLes característiques del grup: edat, sexe, interessos, necessitats, formació, motivacions..\nL’espai i el temps del qual es disposa.\nEl material necessari per dur a terme la tècnica.\nLa fitxa de l’activitat com a guió per recollir ordenadament tot allò que es pretén portar a terme.\nQualitats per dirigir activitats de grups\nL’objectiu de l’activitat és descriure les qualitats que ha de reunir un bon animador o animadora per dirigir activitats de grups.\nDescriviu algunes qualitats que us sembla que ha de reunir un bon animador o animadora per dirigir una activitat de grups.\nDe continguts un bon animador ha de:\nConèixer els fonaments teòrics i l’estructura de cada dinàmica, així com les seves possibilitats i riscos.\nSeguir els procediments que hagin estat establerts prèviament.\nAplicar-les amb objectius clars i concrets.\nNo fer les dinàmiques “justes de temps” ni amb presses (espai i temps).\nConèixer les característiques del grup.\nEvitar la competitivitat.\nFomentar la participació en un clima de creativitat i respecte.\nAssegurar-se que tots els participants comprenguin en què consisteix cada dinàmica i que coneixent les regles les acceptin.\nFer l’avaluació (reflexió) amb el grup un vegada finalitzada la dinàmica.\nD’actitud un bon animador ha de tenir cinc qualitats:\nAcceptació. Acceptar totes les persones tal com són realment.\nIgualtat. Fer que totes les persones se sentin iguals a les altres en el moment d’expressar les seves opinions.\nImmunitat. Respectar les opinions expressades i garantir que aquestes no seran font de represàlies.\nLlibertat. Expressar els seus punts de vista i opinions.\nSinceritat. Respondre amb honestedat.\nL’objectiu de l’activitat és mostrar com se selecciona i desenvolupa una dinàmica de grup tenint en compte l’objectiu que es vol aconseguir.\nFormeu part de l’equip de professionals d’un equipament destinat a infants i joves en risc d’exclusió social que s’ha creat enguany. La meitat de l’equip prové d’un altre equipament i ja havien treballat junts; l’altra meitat no. Proposeu i elaboreu una activitat per fomentar la confiança entre tots els membres de l’equip i elaboreu la fitxa corresponent.\nCal elaborar una dinàmica de coneixement i confiança adreçada a adults.\nLa fitxa de la dinàmica ha de tenir els apartats següents:\nDescripció de la dinàmica


Antoni Luis – Associació Sant Lluc per l'Art – Mataró\nSala Casal Aliança de Mataró del 2 al 25 de juliol\nAntoni Luis presenta properament una exposició amb doble contingut temàtic i diverses tècniques i estils dins de la pintura.\nEl tema de les 4 Estacions pretén mostrar una transició gradual d’un motiu pictòric recurrent en l’autor, que va des del paisatgisme amb ribets expressionistes passant per una certa abstracció figurativa fins esbravar-se en un geometrisme abstracte on el color i les seves combinacions proven de resumir de manera minimalista el paper dels colors en cadaèpoca de l’any.\nEl segons grups exposat parteix d’un homenatge en record de qui va ser el seu mestre, Jordi Arenas, de qui es va complir el centenari del seu naixement. A tal fi ha treballat amb el títol » Mediterrànies» evocant una obra important que sempreva presidir el menjador de la casa familiar dels Arenas i que duia com a títol » Mediterrània» ( avui forma part del fonsd’Art de Ca l’Arenas ) representant , en una peça de mides importants, una figura femenina semi nua, de bellesa arquetípica,descansant enfront d’un paisatge costaner del nostre Mar. L’estil, l’ordre, la contenció, la perfecció, la gama de blaus i altres colors emprats amb subtilesa, són un paradigma del seu ideal estètic , pictòric i artístic entroncat en el noucentisme.És coneguda l’anècdota que Jordi Arenas, capbussant-se al mar amb ulleres de bussejar per primera vegada, va descobrirun nou món de colors que va influir en el cromatisme de la seva obra posterior de manera ben perceptible. Un exemple ben notori d’aquest canvi el tenim en el quadre «Resurrèxit» on els àngels i Jesús ressuscitat són com nedadors a sota d’unaaigua de colors esplendorosos.\nPrenent com a referents aqeustes dues peces, Antoni Luis crea un arquetip simple d’un cap d’una ondina o divinitat marinai el representa en diverses mides i formats rere una cortina de colors llistats que volen evocar la rica varietat que conformava lla paleta del seu mestre. Tot plegat, sense cap més pretensió que, tenint en compte la pròpia estètica i estil, dedicar aquesttreball a la memòria del recordat mestre.\nLa mostra » 4 Estacions + Mediterrànies» s’exposarà a sala Casal Aliança de Mataró del 2 al 25 de juliol, gràcies a l’ajut de l’equipde muntatge i al préstec d’algunes obres de propietat particular.\nCom sempre us esperem per a compartir el plaer de la vostra companyia i aprofiten l’avinentesa per a demanar-vos que en feu ressò en el vostre entorn i mitjans de comunicació a l’abast.


El president en aquell moment podia decidir si renovar a l’entrenador o al Director tècnic esportiu als dos o ningú, donat la sorpresa,es decideix per la renovació dels dos, una decisió agosarada i com s’ha demostrat, no gens enertada. Durant les negociacions per renovar a l’entrenador es remen diferents noms un d’aquest era Marquez 2º de l’Espanyol i al dia següent sortia la seva renovació per l’español ¿eren reals les noticies? ¿Qui les filtrava a la premsa?.El següent pas era la llista de baixes junt amb les renovacions es fan de manera arbitrària i sense consens per les dues parts. A les vacances escoltem un dia que fitxarien al Saviola, al Maxi, però no ve ningú comença l’ Stage en un planter que eren jugadors que ja sabien que no contaven per l’entrenador, no tenien davanters era juriol i de sobte porten al Portillo, Makukula i Gilberto, tres jugadors que en teoria serien els que marcarien les diferències però no han resultat el que s’esperava i vist el seu currículum dels dos primers i l’informe tècnic per part de la Comissió esportiva en viatge inclòs al Brasil.\nS’ha començat la temporada i ens adonem que els fixatges que són per reforçar l’equip gairebé no juguen i passem mitja temporada jugant els mateixos que eren de la 2ª divisió, això que vol dir doncs que la política de fitxar no ha sigut encertada cosa que el Nàstic, vist els pocs recursos econòmics que tenia no s’ho podia permetre fallar ni Bizarri, Matellán, Campano, Portillo, Makukula ni Gilberto han demostrat res de res i segur que la fitxa que tenen és la meitat del pressupost del club.\nVist els mals resultats es produeix de forma poc decorosa el cessament de l’entrenador, fins a les hores tenim un director esportiu que fa !Mutis! pel foro i en cap moment fa cap pas per apropar-se a l’entrenador. Per tal de intentar remar en la mateixa direcció ja que el vaixell tenia moltes fuites d’aigua però sí que es deix veure a TV3. Després de la destitució de Luís César fen tota mena d’explicacions. A mi m’agradaria que dones les explicacions pertinents de la política de fitxatges tant nefasta que ha portat a terme aquest any, però no n’hi havia prou amb el que s’havia fet, que ara ens porta un entrenador que se’n preocupa més d’entrar amb una guerra de declaracions en contra de l’ expreparador físic, persona que durant els darrers anys ha deixat la seva empremta de gran professional i un pilar molt important amb les fites esportives assolides els darrers anys pel Nàstic.\n‘‘Miri senyor Flores dediquis a la part tècnica, faci les substitucions com déu mana! durant els partits i procuri no tenir errades com les que va tenir en el partit de l’Osasuna, Així ara tindríem tes punts més, i no perdi ni una mica de la seva força en intentar desprestigiar un professional com pocs que es diu Xavi Bartolo’’.\nPer tot aquest seguit de raons el Nàstic ha perdut una oportunitat única i històrica de mantenir l’equip a la 1ª divisió, esperem que ens serveixi d’experiència.


Lleixà confirma que Salut avalua totes les alternatives a l’hospital de Tortosa - Canal 21\nLleixà confirma que Salut avalua totes les alternatives a l’hospital de Tortosa\nLa directora de Salut a les Terres de l’Ebre, Mar Lleixà, ha explicat este divendres que la decisió definitiva sobre el nou l’aparcament de l’Hospital de Tortosa Verge de la Cinta encara podria trigar uns mesos. Lleixà ha reiterat que es prendrà “la millor de les solucions possibles”, però que encara cal valorar aspectes tècnics i també els costos del projecte. De fet, ha dit que caldrà tenir en compte altres alternatives, amb “una mirada més de futur” sobre l’hospital de Tortosa.\nDurant una entrevista a Canal 21 Ebre, Lleixà ha deixat clar que, siga quina siga la decisió, es continua prioritzant l’ampliació de les urgències de l’actual hospital, així com altres inversions previstes al centre.\nDavant de la pregunta de si va ser una errada que Salut descartés el nou hospital de Tortosa, Lleixà ha matisat que tard o d’hora haurà d’arribar. De fet, ha confirmat que, ara que s’ha de prendre una decisió important, s’han de valorar totes les alternatives.\nQuant al nou edifici oncològic, Lleixà ha obert la porta a reubicar la instal·lació del nou accelerador lineal en un altre lloc si no es resol el problema de l’accessibilitat, tal i com va demanar el ple de l’Ajuntament de Tortosa.\nD’altra banda, Lleixà ha fet una valoració molt positiva de la posada en funcionament de Salut Terres de l’Ebre, que ha començat a gestionar l’Hospital Comarcal de Móra d’Ebre. Segons Lleixà, la creació d’esta empresa pública és una nova finestra d’oportunitats per gestionar també altres hospitals municipals del territori.\nTags: Baix EbreMar LleixàSalutSalut Terres de l'EbreSocietatTortosa\nL’Aldea inicia la geolocalització de les masies aïllades del seu terme municipal\nMovem acusa el PSC i ERC de frenar un canvi de govern per interessos partidistes\nRoigé: ‘La moció de censura sempre ha estat desactivada’\nL'Entrellat. Divendres 10 de gener del 2020


Els "riggers" i la Fira arriben a un acord i tanquen la via judicial | betevé\nEls treballadors han pactat la retirada de les causes obertes pel conflicte durant el Sónar a canvi d'una indemnització\nRedacció | Dimarts, 4 de Feb del 2020, a les 20.53\n(ACN) El conflicte laboral entre els “riggers” o muntadors d’escenaris aeris; l’empresa que els contracta, UTE Rigging, i la Fira de Barcelona arriba a la fi. Les tres parts han arribat a un acord per suspendre els processos judicials oberts per la vaga que van fer durant el festival Sónar. Els treballadors retiraran els litigis oberts contra l’empresa i la institució firal a canvi d’una indemnització.\nEl pacte s’ha produït just abans que aquest dimarts tingués lloc la vista al Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) que havia de determinar si l’acomiadament col·lectiu d’una seixantena de “riggers” va vulnerar els drets dels treballadors. Durant la vista de conciliació prèvia, les parts han pactat la retirada dels litigis oberts a canvi d’una indemnització per als muntadors acomiadats L’empresa UTE Rigging serà l’encarregada d’abonar les indemnitzacions.\nEl pacte al qual han arribat les parts inclou la retirada del recurs presentat per la defensa, que exerceix el Col·lectiu Ronda, contra aquesta resolució dictada pel jutge Santiago Vidal. De la mateixa manera, l’entesa posa punt final als dos processos oberts al tribunal contenciós administratiu, que qüestionaven els plecs de licitació del servei que va publicar la Fira sense incloure la subrogació dels treballadors i la decisió de la institució de posar fi a la pròrroga de la concessió a l’empresa de muntatge després de l’aturada.\nUn conflicte laboral que va impactar en el Sónar\nAixí es tanca un cas que es va obrir a l’estiu quan el sindicat de “riggers” va convocar una vaga coincidint amb el muntatge del festival Sónar. En aquell moment, els treballadors van protestar pel nou procés de licitació del servei de “rigging” de Fira de Barcelona i van reclamar que s’inclogués la subrogació dels seus llocs de treball en els plecs.\nPoc abans, Fira havia renovat el contracte amb UTE Rigging fins que s’acabés el procés de licitació. Els treballadors d’aquesta empresa havien estat els adjudicataris del servei de muntatge des de feia 12 anys. Un cop celebrat l’esdeveniment musical, en el qual la institució va contractar una altra empresa de “rigging”, Fira va extingir el contracte amb UTE Rigging i va aturar el procés de licitació obert.\nA partir de la vaga del Sónar, Fira fa adjudicacions directes a les empreses en funció de cada projecte i les necessitats de cada esdeveniment. A l’octubre, UTE Rigging, que només tenia Fira com a client, va acomiadar la seixantena de treballadors que havien fet vaga.\n— Fira de Barcelona — protesta laboral — protestes — Sónar\nAvança la manifestació de la plantilla de Nissan a Barcelona\nMarxa lenta de vehicles dels treballadors de Nissan fins a la Diagonal


Benissa resoldrà la malversació de fons del recaptador amb el cobrament de 240.000 euros « Infobenissa\nBenissa resoldrà la malversació de fons del recaptador amb el cobrament de 240.000 euros\nL’equip de govern del PP va donar llum verda al lletrat Joaquín Galán perquè negocie amb la família de l’exrecaptador municipal, que va malversar 781.000 euros (uns 130 milions de pessetes) entre 1989 i 1996, un pacte pel qual un dels descendents de Luis Jiménez pagaria a l’ajuntament 240.000 euros. A més, renunciarien al recurs presentat en el Tribunal Suprem pel qual el consistori podria arribar a pagar 132.000 euros en concepte de costes d’un judici.\nDurant la reunió de portaveus en la qual es va convertir l’a priori ple extraordinari d’ahir es van abocar dures acusacions; sobretot entre el batle, Juan Bautista Roselló, i el portaveu del CIBE i primer edil llavors, Isidor Mollà. Rosselló va asseverar que “els que saben el que va passar són l’exrecaptador que ja està mort i Isidor Mollà que calla” i va citar diverses vegades l’esposa de l’exbatle que “va cobrar més de 30.000 euros de l’ajuntament per treballar en el cas”. Per la seua banda, l’independent va acusar Rosseló de dir “un seguit de mentides” i va afirmar que “arribaran a un pacte el batle, l’advocat i la família perquè són tots del PP”.\nEl batle i el lletrat van defensar arribar a un acord amb els Jiménez Noguera “perquè si no correm el risc de no recuperar res”. Segons ells el màxim que podria obtenir el consistori si es seguira amb la via judicial serien 108.000 euros mentre que amb el pacte recaptarien 240.000 euros més les costes.\nUna mobylette com a patrimoni\nNo obstant això, l’independent Mollà va manifestar que “la família té una finca a Les Rotes de Dénia que podria valdre per a aconseguir que reposaren els diners que va malversar el recaptador”. L’advocat Galán va contestar que “aquest immoble havia estat venut”. Així mateix, el portaveu socialista Vicent Cabrera, va expressar que “el fill del recaptador no té escapatòria perquè està clar que va gastar diners dels comptes de son pare”. El funcionari tenia de patrimoni declarat únicament una mobylette. A més, Cabrera, va assegurar que “si volen un pacte és perquè oloren Fontcalent” i va demanar que l’ajuntament “no aprove l’acord i presente un escrit de qualificació només contra l’imputat”.\nNo obstant, el lletrat contractat per l’ajuntament que va advertir la corporació amb renunciar si no arribava a un acord va assegurar que “els únics diners comptabilitzats que es va endur són 300.000 euros, la resta no se sap on està”.\nAixí les coses, PSOE i CIBE-Bloc van apostar per seguir amb la via judicial “perquè estem convençuts que es pot cobrar tot”. Socialistes i nacionalistes van votar en contra de la proposta que va rebre el suport del PP i va comptar amb l’abstenció del PSI.


Del 20 de maig de 2019 al 29 de maig de 2019\nIrlanda i els Països Baixos\nCaoilinn Hughes és una escriptora irlandesa amb una col·lecció de poesia Gathering Evidence que va guanyar l’Irish Times Shine /Strong Award i el Patrick Kavanagh Poetry Award, i va ser preseleccionada per altres quatre premis. Orchid & the Wasp, la seva primera novel·la, va ser preseleccionada per al Premi Literari Butler 2018, i va guanyar el primer i tercer premi en el Premi de Relats Curts The Moth 2018. És membre de la James Merrill House, la Bogliasco Foundation, Siena Art Institute, Faber i la La Napoule Art Foundation, i va rebre una beca per a la Tin House Writers Workshop Scholarship, una Beca de Literatura del Consell de les Arts d’Irlanda i el Premi Ireland Funds Monaco. El seu treball ha aparegut a Tin House, Granta, POETRY, Best British Poetry, The Irish Times, BBC Radio 3, entre d’altres. Té un doctorat a la Universitat Victoria de Wellington (Nova Zelanda) i recentment ha ocupat una plaça d’escritora visitant de tres anys a la Universitat de Maastricht, als Països Baixos.\nCom a resident de Faber, treballaré en l’edició de la meva segona novel·la, mentre se’n prepara la publicació. L’entorn tranquil, rural, únic i creatiu d’Olot permetrà centrar-me en aquest projecte i dur-lo a terme en el moment oportú. Aquesta novel·la s’hauria de publicar el 2020.


Col·lecció de moments: Ànec xibec i passatemps de diumenge\nQuadern de mots 27 de gener de 2013 a les 15:06\nXarbot a la bassa!\nXerinola d’esquitxos i\nXefla en taula mullada.\nXarxet de colors!\nXalada de la Carme\nQue a tots ens torna xerraires.\n(sempre em fas picar)\nCarme 27 de gener de 2013 a les 20:12\nja m'agrada que piquis, ja... m'agrada molt! Gràcies i bona setmana!!!\nGalionar 27 de gener de 2013 a les 16:23\nQuin "patet" més eixerit" Em recorda els que hi ha a Barruera, a la Vall de Boí, en petit llac al final del riu, on anàvem les tardes de vacances a donar-los molles de pa i a jugar-hi una bona estona.\nCarme 27 de gener de 2013 a les 20:13\nSón bonics, oi? A Camprodon també hi anem amb els nens, però són Collverds, no pas xibecs. Abraçades, preciosa!\nHelena Bonals 27 de gener de 2013 a les 16:53\nNo coneixia la paraula xibec! És maco de jugar amb les paraules.\nCarme 27 de gener de 2013 a les 20:14\nAlba 27 de gener de 2013 a les 17:02\nMeravellós joc de paraules! :-))\nCarme 27 de gener de 2013 a les 20:15\nhe, he, he... tant com meravellós! :)\nMireia 27 de gener de 2013 a les 19:24\nohhh quin ànec més mono. Upps, sembla un joc de paraules\nQue seria molt diferent que si diguéssim quin mono més ànec! Fixa't tu, la discriminació animal que tenim! :)))\nM. Roser 27 de gener de 2013 a les 20:01\nUn aneguet molt bonic que xipolleja per l'estany...Però com pot ser que no beu si xucli tot el rec...Màgia!!!\nCarme 27 de gener de 2013 a les 20:16\nM Roser, per algun lloc han de sortir les tonteries que portem a dins... gràcies per tronar-hi màgia! he, he, he...\nCarme 28 de gener de 2013 a les 9:16\ntrobar-hi màgia, volia dir...\nM. Roser 28 de gener de 2013 a les 21:22\nBenvingudes tonteries...I jo també volia dir xucla!!!\nJudit 27 de gener de 2013 a les 22:53\nUn ànec trapella!\nCarme 28 de gener de 2013 a les 9:14\n:) Gràcies, Judit!\nGlo.Bos.blog 27 de gener de 2013 a les 23:44\nDesprés de passar per casa teva ja torno a anar-me'n a dormir amb un somriure!\nCarme 28 de gener de 2013 a les 9:15\nAquest teu somriure, se'm multiplica endins!\nMcAbeu 28 de gener de 2013 a les 8:53\nM'agrada aquest ànec xibec que xipolleja xiroi. :-))\nMoltíssimes gràcies, Mc!\nmontse 28 de gener de 2013 a les 9:06\nMolt ben dibuixats tots els detalls de la imatge...M'agrada molt tot el que ha donat de sí!!\nCom diu Quadern de mots "la teva xalada que a tots ens torna xerraires"\ni que hagi ajudat a\n"fer sortir les tonteries que portem dins"\nEl "Joc de paraules" (amb la x, per a mi, molt difícils)\nLa "Reflexió sobre la discriminació animal"\nEls "records dels aneguets de Barruera i els de Camprodon"\nMolt maco tot plegat!!\nCarme 28 de gener de 2013 a les 9:19\nGràcies a tu, Montse! la quantitat de coses que es comparteixen als comentaris em sorprèn sempre i en aquest cas una vegada més! :) Una abraçada de dilluns, bona setmana.\nPilar 28 de gener de 2013 a les 10:11\nXi beus no condueixis...HAHAHAHAHA\nM'ha alegrat l'embarbussament!\nCarme 28 de gener de 2013 a les 10:34\nHa, ha, ha... boníssim el teu joc de paraules!!! A mi m'has alegrat, també!\nsa lluna 28 de gener de 2013 a les 10:39\nXiiiiiiiiiiiiiiiii m'agradat molt aquest joc que has fet!!\nNo és fàcil "seguir-te" aquest pic, però per xerrar que no quedi. :)\nCarme 28 de gener de 2013 a les 10:43\nLluneta... això mateix, per xerrar que no quedi, xerrem, xerram...\nMolt bona setmana, una abraçada ben forta d'aniversari!!!\nSílvia 28 de gener de 2013 a les 11:56\njo tampoc no coneixia la paraula xibec, a casa n'hi diem becvermell. M'agrada com jugues amb els sons i la llengua ;)\nCarme 29 de gener de 2013 a les 10:07\nSílvia, becvermell també m'agrada molt!\nAssumpta 29 de gener de 2013 a les 11:07\nI pensar que jo no sé distingir-ne cap!! Tots són macos! :-)) Varien els colors, però... el meu cap no està per tantes precissions, tan sols sé que m'agrada molt mirar-los ;-))


En contes d'un cove - Mostra de Teatre de Petit Format d'Olot - Club TR3SC\nEn contes d'un cove - Mostra de Teatre de Petit Format d'Olot\nRepresentada per la Companyia de Parranda.\nLa Ketty es pensa que no és feliç perquè no sap què vol ser de gran. És un problema molt gros i no sap com solucionar-lo.\nEl seu avi, un cisteller jubilat es traurà de la butxaca un munt de consells que l'ajudaran, com no podria ser d'una altra manera.\nLa Ketty arriba a la conclusió que ha de veure món. Viatjar a les Terres del Sud, Nord, Est i també les de l'Oest. Allà coneixerà molta gent i viurà noves experiències.\nPer a explicar les seves aventures a la gent del seu poble, els escriurà una postal!\nCistells, senalles, baguls i coves a cabassos. Tots aquests elements es transformaran en un poble, en un tren, en una cantina i fins i tot en un pastís de nata gegant, per escenificar històries i contes que arribaran a l'interior de cada espectador.


La missió de l'MBA en Social Entrepreneurship és la de formar persones capaces de liderar empreses socials, emprenedors i gestors que tracten de resoldre els problemes socials més urgents de la humanitat com ara la lluita contra la pobresa o la gana, la degradació mediambiental, l'accés a l'educació o a la sanitat o la integració de col·lectius en risc d'exclusió. Emprenedors i gestors amb ganes de canviar l'status quo, capaces de respectar el que ens diferencia i de valorar el que ens uneix.\nEl programa dóna resposta a organitzacions socials competitives, sostenibles i escalables que permetin lliurar béns i serveis assequibles i crítics, fruit de la col·laboració oberta entre els agents socials, el suport institucional i regulador, i la incorporació de tecnologia i mètodes empresarials.\nEl programa aglutina una gran diversitat de models de negoci i àmbits, des de negocis inclusius en la base de la piràmide en països en vies de desenvolupament, fins a iniciatives de globalització intel·ligent de la nova ciutadania o ecoinnovacions que afronten els principals reptes del nostre planeta.\nL'MBA en Social Entrepreneurship és el programa més complet del sector social i empresarial a Espanya, un programa pioner, innovador i flexible, adreçat a persones que volen emprendre una empresa social o convertir-se en intraemprenedors dinamitzadors dins de la seva organització, tant si aquesta és sense ànim de lucre, governamental, com qualsevol altre tipus d'empresa.\nAmb un enfocament multifacètic i internacional, aquest programa combina els coneixements i les habilitats necessàries per a convertir l'estudiant en un emprenedor i en un mànager amb visió global per mitjà d'eines específiques i pràctiques. En aquest programa es tracten de manera profunda qüestions tan essencials per a l'èxit de les iniciatives socials com el mesurament de l'impacte social, la gestió de la innovació social, la construcció d'aliances estratègiques en aquest sector emergent, o el finançament social, entre moltes altres.\nLa discussió de casos reals desenvolupats per experts del sector proporciona una plataforma per a l'anàlisi de qüestions complexes i es converteix en un fòrum de discussió per a l'intercanvi d'experiències i coneixements. El programa preveu la creació d'un pla de negoci d'una empresa social, que l'estudiant pot aplicar a l'empresa o a la institució de la qual prové i així hi aportarà una millora.\nResponsable d'expansió d'una empresa social\nResponsable d'innovació i desenvolupament d'una empresa social\nResponsable d'operacions d'una empresa social\nResponsable de comunicació i màrqueting d'una empresa social\nDinamitzador social dins d'una organització, tant si aquesta és sense ànim de lucre, privada com governamental\nTècnic de l'àrea de responsabilitat social empresarial d'una empresa\nTècnic d'un organisme internacional d'ajuda al desenvolupament i a la cooperació internacional\nMembre d'una xarxa d'emprenedors socials\nConsultor d'empreses socials\nEstats financers i control de gestió\nÈtica i responsabilitat social de les empreses\nAnàlisi d'inversions i valoració d'empreses\nDirecció de sistemes d'informació\nEcoinnovació i sostenibilitat\nLideratge i treball en xarxa de l'emprenedor social\nAssignatura optativa a triar entre: - Setmana presencial (treball en xarxa internacional i pràctiques i habilitats directives presencials)\nEines de mesurament de l'impacte social\nFinançant empreses socials\nScaling-up! L'expansió de la innovació social en un món globalitzat\nTreball final de màster: iniciativa emprenedora, pla d'empresa\nVeure programa acadèmic complet\nNota: Josep Maria Canyelles (Responsabilitat Global) participa a l'equip de professors d'aquesta activitat formativa\nInici: 17 octubre 2012\nDurada: 2 anys ( 1500 hores)\nNre. de crèdits: 60 ECTS\nEtiquetes de comentaris: emprenedoria, formació


L'Ajuntament de Llíria estableix un pla d'acció especial de servicis socials | Valencia Extra\nEs posen en marxa diversos programes extraordinaris per a atendre els col·lectius més vulnerables davant la crisi del coronavirus\nL’Ajuntament de Llíria ha acordat hui un pla d’acció de servicis socials davant la situació de crisi pel coronavirus, per a atendre els col·lectius més vulnerables.\nDes de dilluns passat, Servicis Socials ja va posar en marxa un servici d’atenció telefònica per a atendre situacions de persones majors sense entorn de suport, persones dependents i amb diversitat funcional sense entorn de suport, famílies vulnerables, ajudes econòmiques per emergència social, assessorament a persones cuidadores i atenció psicològica.\nEl telèfon d’atenció és el 96 279 22 24 i està disponible en horari de dilluns a divendres de 9.00 a 14.00 hores i de 16.00 a 18.00 hores, i també els dissabtes de 9.00 a 14.00 hores.\nRecursos per a col·lectius vulnerables\nL’Ajuntament de Llíria amplia amb més personal d’altres departaments el Servici d’Assistència Domiciliària municipal que atén persones majors o dependents per a cuinar aliments bàsics, per a subministrar medicaments, per a la revisió de l’estat de la persona i l’habitatge, per a tirar el fem, per a pal·liar estats greus de soledat, etc.\nTambé s’estableix un programa de “Compra a casa” amb la col·laboració de la Federació del Comerç de Llíria que farà la compra i la portarà a la casa de les persones necessitades.\nAquest s’estableix en dues modalitats: per a persones amb recursos econòmics però sense xarxa familiar o social i per a persones sense recursos econòmics on, en aquest cas, serà el mateix Ajuntament qui es faça càrrec del cost de la compra. Aquestes accions es desenvoluparan d’igual manera per a l’adquisició de medicaments.\nS’estableixen també dos tipus d’ajudes d’emergència: serà l’Ajuntament qui es farà càrrec, mentre dure la situació, de les beques de menjador escolar que la Conselleria d’Educació havia concedit per al present curs i, d’altra banda, es concediran de manera urgent ajudes d’emergència social a famílies amb una situació laboral i econòmica precària.\nIgualment, Servicis Socials posa en marxa programes d’atenció personalitzada per a diferents col·lectius, amb els quals mantindrà contactes telefònics periòdics, a més de les visites presencials que es requerisquen en alguns casos, per a conéixer l’estat de les seues necessitats. Els col·lectius són persones usuàries del Taller d’Alzheimer, Memòria i Pentagrama, persones majors i famílies vulnerables.\nA més, s’ha dissenyat un programa d’atenció psicològica que tindrà dos tipus d’accions. Una preventiva enfocada a una ciutadania activa amb activitats d’estimulació cognitiva, jocs d’entreteniment familiar o accés a pàgines web de contingut cultural i d’oci que es difondran a la població a través dels canals de comunicació de l’ajuntament.\nL’altra acció tindrà un caràcter d’intervenció per a aquelles persones que presenten simptomatologia d’estrés, ansietat i altres símptomes causats pel confinament familiar que pot provocar un agreujament dels conflictes emocionals.\nFinalment, s’ha establit amb el Centre de Salut de Llíria un protocol d’actuació per a detectar aquelles persones contagiades amb el Covid-19 sense entorn familiar de suport i prestar-los, en coordinació entre els dos organismes, tota l’atenció necessària.


Detenen un home de Vilassar de Mar per robar a instal·lacions esportives d'arreu del territori català - El Gerió Digital\nAl detingut també se li imputen robatoris a l'interior de domicilis i furts de vehicles\nDimecres, 27 d'abril de 2011 12:39h\nObjectes presumptament robats pel detingut, Jordi F.R, veí de Vilassar de Mar © ACN\nEls Mossos d'Esquadra han informat que el 'modus operandi' que utilitzava el detingut era similar en tots els robatoris. El presumpte autor es desplaçava a la instal·lació esportiva en un vehicle sostret (generalment de gamma alta) i una vegada a l'interior forçava els armariets dels vestidors per sostreure els diferents objectes, com per exemple claus de domicilis o vehicles, targetes de crèdit, diners en efectiu, entre d'altres.\nAmb les claus sostretes, el presumpte autor aprofitava per robar vehicles, alguns dels quals es recuperaven més tard a prop d'altres instal·lacions esportives on tornaria a actuar, segons fonts policials, i també accedia a alguns dels domicilis que havia aconseguit les claus.\nEls investigadors imputen al detingut tres robatoris a l'interior de domicili; onze robatoris i furts d'ús de vehicle; tretze delictes de furt i tres faltes de furt; un delicte d'estafa; un delicte de danys. Els Mossos d'Esquadra no donen la investigació per tancada, ja que estan estudiant i analitzant part dels objectes recuperats i no descarten la imputació de més delictes.\nLa detenció de Jordi F.R., a qui li consten antecedents per robatoris i furts, es va produir a Barcelona, quan circulava amb un vehicle robat i els agents van poder-lo identificar i comprovar que tenia una ordre de detenció pendent per part de la Unitat d'Investigació del Garraf. El detingut va ingressar a presó després de passar a disposició del Jutjat d'Instrucció en funcions de guàrdia de Barcelona.


Catequesi Familiar: Les millors ulleres\nDIUMENGE IV DE QUARESMA (A) 30-03-2014\nLectura de levangeli segons sant Joan (Jn 9, 1-41)\nEn aquell temps, Jesús veié tot passant un cec de naixement. [Els deixebles li preguntaren: «Rabí, ¿qui va pecar, que naixés cec aquest home, ell o els seus pares?» Jesús contestà: «Això no ha estat perquè vagi pecar ni ell ni els seus pares; és perquè en ell es revelin les obres de Déu. Mentre és de dia, jo he de treballar fent les obres del qui mha enviat. La nit sacosta, quan ningú no pot treballar. Mentres sóc en el món sóc la llum del món.»\nDit això] escopí a terra, va fer amb la saliva una mica de fang, lestengué sobre els ulls del cec i li digué: «Vés a rentar-te a la piscina de Siloè.» Aquest nom significa enviat. Ell hi anà, shi rentà i tornà veient-hi. La gent del veïnat i els qui lhavien vist sempre captant deien: «No és aquell home que vèiem assegut captant?» Uns responien: «Sí, que és ell.» Altres deien: «No és pas ell; és un que shi assembla.» Ell digué: «Sí, que el sóc.»\n[Llavors li preguntaren: «Com se than obert, els ulls?» Ell contestà: «Aquell home que es diu Jesús va fer una mica de fang, mel va estendre sobre els ulls i em va dir que anés a rentar-me a Siloè. Hi he anat i, així que mhe rentat, hi he vist.» Li digueren: «On és?» Respongué: «No ho sé.»]\nDugueren als fariseus lhome que abans era cec. El dia que Jesús havia fet el fang i li havia obert els ulls era dissabte, dia de repòs. També els fariseus li preguntaren com havia arribat a veure-hi. Ell els digué: «Mha estès fang sobre els ulls, mhe rentat, i ara hi veig.» Alguns dels fariseus deien: «Aquest home que no guarda el repòs del dissabte no pot ser de Déu.» Però altres responien: «Com és possible que un pecador faci tals miracles?» I es dividiren entre ells. Sadreçaren al cec altra vegada i li digueren: «Ja que és a tu, que ell tha obert els ulls, tu, què en dius, dell?» Ell contestà: «Que és un profeta.»\n[Els jueus no volien creure que aquell home hagués estat cec i ara hi pogués veure, fins que van cridar els seus pares per dir-los: «Aquest és el vostre fill que, segons vosaltres, va néixer cec? Com és, doncs, que ara hi veu?» Els seus pares respongueren: «Nosaltres sabem de cert que aquest és el nostre fill i que va néixer cec. Però com és que ara hi veu i qui li ha obert els ulls, nosaltres no ho sabem. Això, ho heu de preguntar a ell; ja és prou gran i ell mateix us donarà raó del que li ha passat.» Els seus pares van respondre així perquè tenien por dels jueus, que ja llavors havien acordat excloure de la sinagoga tothom qui reconegués que Jesús era el Messies; per això van dir que el seu fill ja era prou gran i que linterroguessin a ell mateix.\nLlavors cridaren altra vegada aquell home que havia estat cec i li digueren: «Dóna glòria a Déu reconeixent la veritat: nosaltres sabem que aquest home és un pecador.» Ell contestà: «Que sigui un pecador, a mi no em consta. Només em consta una cosa: jo, que era cec, ara hi veig.» Ells insistiren: «Digues què tha fet per obrir-te els ulls.» Respongué: «Ja us ho he dit i no nheu fet cas. Per què voleu sentir-ho una altra vegada? És que també us voleu fer seguidors dell?» Li contestaren en un to insolent: «Ets tu qui thas fet seguidor dell. Nosaltres som seguidors de Moisès. De Moisès, sabem que Déu li va parlar, però daquest, ni sabem don és.» Lhome els contestà: «Justament això és el que em desconcerta: vosaltres no sabeu don és, però a mi, mha obert els ulls. Tots sabem que Déu no escolta els pecadors, sinó els qui són piadosos i compleixen la seva voluntat. Dençà que el món existeix, no sha sentit dir mai que ningú hagi obert els ulls a un cec de naixement. Si aquest no vingués de Déu, no tindria poder per a fer res.»]\nJesús va sentir dir que lhavien exclòs de la sinagoga i, quan el trobà, li digué: «Creus en el Fill de lhome?» Ell respongué «I, qui és, Senyor, perquè hi pugui creure?» Jesús li diu: «Ja lhas vist: és el mateix que parla amb tu.» Li diu ell: «Hi crec, Senyor.» I ladorà.


Degoteig imparable d'ERO: 7.800 treballadors afectats més aquesta setmana | L'Accent - Informació i comunicació popular dels Països Catalans\nJa són més de 7.600 els treballadors amenaçats pels Expedients de Regulació de l’Ocupació (ERO) que s’han anunciat aquesta setmana. L’ACCENT hem recollit els que s’han conegut els darrers dies i hem parlat amb alguns dels treballadors afectats.\nTeka vol tancar Casa Buades de Benissalem\nL’empresa alemanya Teka ha anunciat que vol acomiadar els 178 treballadors de Casa Buades de Benissalem (Mallorca). Aquesta planta es dedica a la producció d’aixetes i és un dels principals estandards de la indústria illenca. Des de 1989 forma part del Grup Teka que sembla disposada a traslladar la producció a les plantes d’Hongria i Xina.\nTreball autoritza Seat a aplicar l’ERO temporal per a 5.300 treballadors\nLa Generalitat ha acceptat que Seat apliqui l’ERO sobre 5.300 treballadors de la fàbrica de Martorell (Baix Llobregat) de manera temporal. Això significa que se suspendran 2.045 llocs de treball durant 29 dies entre el 2 de febrer i el 30 de juny d’aquest any. I durant el mateix període també se suspendran 1.835 contractes durant 23 dies, i 1.415 durant 7 dies.\nEl secretari general de la CGT a Catalunya, Bruno Valtueña, ha lamentat en declaracions a L’ACCENT que la decisió de la Generalitat “va en la línia de no solucionar el problema industrial de Catalunya”. I és que entén que l’aplicació de l’ERO “facilita a l’empresa tenir mig any per fer el calendari que vulgui i no l’obliga a pactar amb el comitè intercentres”.\nRoca anuncia l’acomiadament d’un miler de treballadors a Gavà\nLa fàbrica de sanitaris Roca, per la seva banda, vol fer fora 1.300 treballadors de la planta que té a Gavà (Baix Llobregat) durant un any. L’empresa diu que la crisi econòmica ha fet caure la demanada del sector de la construcció. Els propers dies començaran les negociacions entre el comitè d’empresa i la direcció de la companyia.\nEls treballadors de Manufacturas Modernas de Metales denuncien que amb l’excusa de la crisi l’empresa vol deslocalitzar la producció\nUna altra empresa que aprofita l’excusa de la crisi per reduir plantilla i deslocalitzar la producció és “Manufacturas Modernas de Metales” situada al polígon El Pla de Molins de Llobregat (Baix Llobregat). El Comitè d’Empresa ha fet públic un comunicat en el qual denuncia que l’empresa ha presentat un concurs de creditors en el jutjat mercantil per justificar l’acomiadament de 65 treballadors, d’una empresa d’una plantilla d’al voltant de 200 persones. Però el que l’empresa amaga és que “volen deslocalitzar la producció a Romania” tal i com ha afirmat un treballador en declaracions a L’ACCENT. De moment els treballadors han convocat una jornada de protesta pacífica per dijous al matí a davant mateix de l’empresa “per tal de fer el màxim soroll mediàtic possible”, i han demanat l’adhesió de l’Ajuntament de Molins de Llobregat a les seves reivindicacions.\nIntersindical-CSC titlla de fraudulent l’ERO a Soskai\nEn el cas de l’empresa de les Preses (la Garrotxa) Soskai, la justificació per pressentar un Expedient de Regulació Temporal és que la neu va esfondrar un sostre de la nau el passat mes de desembre. L’ERO en aquest cas afectaria durant sis mesosi dotze treballadors. La Intersindical-CSC, sindicat que disposa de 3 delegats a Soskai, s’ha mostrat contrari a l’expedient de regulació temporal i l’ha titllat de “fraudulent”. Segons el sindicat, “la direcció ha aprofitat l’excusa de la caiguda d’una nau, a causa de les nevades del passat 26 de desembre, per tal de tirar endavant l’ERO”. Per tant, considera que “no hi ha una conseqüència directa entre els desperfectes de finals de l’any passat i la necessitat d’una reducció de plantilla i assegura que l’objectiu final de l’expedient és suspendre de contracte un grup de treballadors amb molta antiguitat i amb salaris elevats, per tal de reduir les despeses laborals de forma il·legal, tal com ja va intentar aconseguir anteriorment”.\nProtesta dels treballadors d’EP Compounding SL, de Villalonga del Camp\nEn protesta per l’anunci d’un ERO que afectaria 29 de les 51 persones de la plantilla, els treballadors d’EP Compounding SL mantenen tallat l’accés a la fàbrica des d’ahir dimarts a la tarda. Els treballadors s’oposen a l’oferta de l’empresa: un ERO sobre 29 dels treballadors i pagar-los 30 dies per any treballat i fins un màxim de 55.000 euros. El comitè d’empresa s’hi oposa i proposa un ERO temporal sobre 40 treballadors en dos torns de tres o sis mesos fins un total de dotze renovables. Els treballadors restants s’acollirien a prejubilacions.\n380 treballadors amenaçats amb un ERO a Girbau\nDesprés que l’empresa Girbau de Vic (Osona) anunciés aquesta setmana un ERO que afectaria els 380 treballadors de la fàbrica, dilluns que ve començarà la negociació entre el comitè d’empresa i la direcció de la companyia. L’empresa fabrica i ven maquinària per bugaderies. El motiu al·legat per presentar l’ERO és una disminuació de les comandes. I les conseqüències serien aturar la producció un o dos dies per setmana.\nL’ERO de Burberry afectaria 250 treballadors de Barcelona\nA Barcelona també s’ha anunciat un ERO aquesta setmana. En aquest cas afectaria els 250 treballadors de Burberry a la ciutat. Mentre la direcció diu que és una mesura necessària per fer front al descens de les vendes d’aquesta marca de roba, els treballadors consideren que, com a mínim, la xifra d’afectats és excessiva.\n235 afectats a Derbi\nUn dels darrers ERO de què hem tingut notícia és el que afectaria 235 treballadors de l’empresa Derbi a Martorelles (Vallès Oriental). L’expedient proposat seria de 37 dies i el motiu és la caiguda de les vendes de les motocicletes de la marca (un 70% dins del mercat de l’Estat). Aquest és el segon ERO que presenta Derbi en poques setmanes: a final de 2008 en va presentar un que va afectar 90 treballadors.\n94 afectats de Marie Claire a Castelló de la Plana\nI encara a última hora d’aquest dimecres una altra notícia: fins a 94 dels 181 treballadors de la factoria de l’empresa tèxtil Marie Claire a Castelló de la Plana són els afectats per l’ERO que ha presentat avui la companyia.\nCategoria: Economia Visualitzacions: 1571


Diversos veïns han protestat contra la nova zona taronja d'aparcament. | Facebook ERC Cunit\nEstà previst que entri en funcionament el 15 de juliol\nper Marc Guitart 13/06/2022 11:39h\nDesenes de cunitencs han fet una manifestació de protesta aquest diumenge 12 de juny contra la nova zona taronja del municipi. Està previst que entri en funcionament el 15 de juliol als carrers més pròxims al Passeig Marítim. Les associacions veïnals Can Toni i Les Sorres-Haug s'oposen a la mesura i van convocar aquest acte de protesta.\nDiferents veïns van recórrer el centre del municipi mostrant el seu rebuig a la nova zona de pagament. Van rebre el suport de formacions que estan a l'oposició al consistori, com ERC de Cunit. Els manifestants van arribar fins a l'Ajuntament, on van entregar un escrit per a l'alcalde, Jaume Casañas.\nDes del govern local justifiquen la mesura per l'increment de població que hi ha els mesos d'estiu. Creuen que amb una zona taronja d'aparcament hi haurà més rotació de vehicles, el que serà més profitós pel comerç. A més, el fet que a Segur de Calafell —i ara també a Cubelles— hi hagi zona taronja a l'estiu provoca un 'efecte crida' a Cunit.\n«Un col·lapse insostenible»\nEl regidor de Seguretat Ciutadana, Xavier Lorenzo, afirma que els accessos a la platja «es col·lapsen de forma insostenible». Els vehicles acaben aparcant a sobre la vorera o impedeixen la visió en algunes cruïlles. La zona taronja estarà activa els mesos d'estiu, durant la Setmana Santa i els caps de setmana de primavera entre aquests dos períodes.\nLes associacions veïnals lamenten el cost que això els comportarà, especialment per als que no estan empadronats al municipi. I és que s'han establert fins a quatre tarifes diferents segons la residència o l'empadronament. Els veïns dels carrers de la zona taronja que estan empadronats al municipi poden aparcar tot l'any per només deu euros.\nEls empadronats a Cunit, però que no són veïns de l'àmbit d'afectació, tenen una tarifa de 0,30 cèntims cada hora. Pels veïns de la zona que no estan empadronats a Cunit —els de les segones residències— el cost serà de vint euros a la setmana. Finalment, les persones que no tenen casa a la zona ni estan empadronades al municipi tenen una tarifa d'1,5 euros cada hora.


El problema de les caques de gos\nCartes del lector // 31/08/2017 - 18:02h\nVoldria per aquest mitjà posar una queixa per a l’Ajuntament de Mataró, ja que en una altra ocasió els he comunicat el meu descontentament per mitjà de la seva bústia de queixes però no he rebut contestació alguna. Potser fent-ho públic pot ser que mes gent estigui d’acord amb mi i puguin posar solució al tema. El tema són les caques! He demanat a l’Ajuntament que posessin “pipican” als parcs. Llocs tancats on els gossos poden fer les seves caques i pipis. El motiu és que els parcs estan plens. En concret el Parc Central. És una sort que els nostres nens tinguin aquest espai enmig de la ciutat. Amb aquestes zones verdes on els encanta córrer i tirar-se. Però no pot ser, està ple de merdes. Em refereixo en concret a la zona que està al costat dels jocs. No tenen altre lloc on portar a cagar els gossos? Ha de ser just aquí? On hi ha nens jugant\nEntenc que els gossos tinguin les seves necessitats. Per això demano a l’Ajuntament que habiliti zones. I si us plau... als amos dels gossos: sigueu conscients que en aquesta zona hi ha nens jugant. Ells ho toquen tot, agafen coses de terra i poden emmalaltir. I ja ni parlem dels carrers. Hi haurà algú mes que jo d’acord amb mi o són només coses meves? Què pensen els amos dels gossos? Veuen correcte que els gossos caguin on hi ha nens jugant?\nJo soc propietari de gos i hem rebenta soberanament anar a passejar el meu gos pel Parc del Nord i no parar de trobar-me caques per tot arreu, sembla que per ser un parc en mig d'un turó les caques no s'hagin de recollir, em sembla increible i de pocavergonya el que fan alguns propietaris. I aquests segur que no els hi cau cap multa. I parlar dels carrers encara es pitjor, entenc, perque ho he visc cada dia que el gos et pot deixar una mica de resta enganxanda al terra quan reculls la caca, pero amb el tema que portem ara una botella d'aigua li tires una mica per dissoldre aquesta resta.\nAlbert, 9 d'agost - 13:37h\nJo estic també plenament d'acord amb que es sancioni sense cap contemplació als propietaris d'animals que deixen les bruticies del gos per terra. Però també caldria que sancionessin als humans que pixen i demés on els hi sembla (sobre tot als passos subterranis)deixant intransitables espais que entre tots paguem. Contra aquests ningú diu res, oi? i contra aquells que mentre estan estacionats buiden les cendrers dels seus vehicles a la via pública tampoc. El que no val, és criminalitzar, com es fa a Mataró, els gossos. pel sols fet de passejar amb un animal lligat, els "CIVICS" et miren com si fossis un criminal.\nCarme, 3 de juliol - 19:59h\nA mi també em preocupen força les escupinades que molta gent va tirant pel carrer i d'això no en dieu pas res, i fan força més fàstic que les merdes (que al cap i a la fi són iguals que les nostres). A més, no us confongueu, que el problema són els amos i no els gossos. Ara, aquí qui estigui lliure de pecat que tiri la primera pedra que us queixeu d'això i després sou els mateixos que llançeu les burilles de cigarro i els papers a terra.\nG. Aran, 7 de març - 12:08h\n6 + 8 - Respon Denúncia\nEl problema no es que es facin les caques on juguen els nens, el problema és l'amo del gos que no recull les caques. Tampoc tenim que estar mirant d'anar aquí o allà perquè hi hagin nens o no, sempre que no hi hagi una senyal de qué està prohibit estar amb el gos allà. Si es recollisin les caques no pasarien aquestes coses. Tornem a lo mateix, poden posar 10 pipicans a Mataró, que si el responsable del gos és un marrano serà un marrano amb pipican o sensei.\nAnonim, 2 de març - 22:17h\nMe gustaría saber porque hay zonas en Mataro gue se puede aparcar en doble fila y en cambio al lado de el colegio Sant Josep te acribillan de multas es muy fácil gue sin tener que ir todo el turno andado, sino ir en coche ho en moto puedan decidir ha guíen multar y poner multas de 200€ ha personas gue ho están en paro ho estan jubilados por eso decía al principio gue hay zonas con tolerancia y otra con abuso Municipal.Yo no les pido gue se vayan sino ahora gue están hay gue no abusen de su cargo\nAlfonso, 13 de febrer - 15:50h\nEstic d'acord amb el signant 'Policia Municipal', el problema és que ni els municipals ni els polítics i en general la majoria de gent vol problemes amb els 'incívics', els marranos. Si mai el ve un parent d'Amèrica digas-li que l'Ajuntament de Mataró te milers i milers de normatives, el problema és que la majoria no les fa complir.\nBramul, 09/12/2017 - 19:11h\nJa no és només als parcs, és a les portes dels col·legis. Per exemple, a les portes del Col·legi Camí del Mig sempre n'hi ha, i pares, nens i mestres sempre hem d'anar saltant-les intentant no pisar-ne cap. Una vergonya!\nLili, 05/10/2017 - 14:04h\nAquesta zona del Parc Central està al costat de la caserna de la Policia Municipal. La Policia Municipal no fa res. Si escarmentessin amb multes els incívics amb gos, això no passaria o es reduiria notablement. La policia municipal no fent res, s'estalvia feina, i queda bé amb els incívics.\nPolicia Municipal, 07/09/2017 - 13:15h\n61 + 0 - Respon Denúncia\nDoncs a mi em van multar, una parella d'incognot aprop del parc del Nord per portar el gos suelto, i aixo que sempre vaig amb la botella d'aigua pels pipis i bosses per recollir la caca. Acepto que estava incomplint la normativa perque l'havia de portat lligat, pero es un petit parc on es pot esbargir una mica de forma rapida sense tenir que fer el gran passeig pel parc del Nord. Suposo que sino tenen asignada aquella tasca de multar els propietaris de gos incivic, no deuen fer res.\nAlbert, 9 d'agost - 13:44h


PETIT MON: d’agost 2013\n"Les rutines generen hàbits, els hàbits capacitats, i aquestes, a la llarga, competències. Per aconseguir-ho és imprescindible el recolzament de l'adult."\nEls hàbits és un dels punts del dossier "Normes i funcionament de l'Educació Infantil" que donem a les famílies. Amb aquest document pretenem orientar-les perquè a casa també treballin els hàbits.\nPublicat per Anna Alonso Etiquetes: HÀBITS 16 comentaris:\nPublicat per Anna Alonso Etiquetes: ADAPTACIÓ, P3 1 comentari:\nPublicat per Anna Alonso Etiquetes: LECTOESCRIPTURA, LLENGUA, P3, PROJECTES, TREBALL DEL NOM 64 comentaris:\n"La rotllana és l'escenari on aprenem a vincular-nos i a compartir les petites-grans coses de cada dia que formen part de la "vida" dels nens i nenes del grup. S'hi aboquen emocions, s'hi aprenen habilitats, s'hi mostren els progressos, s'hi projecta la creativitat, s'hi comparteixen les descobertes i s'hi fan créixer els aprenentatges i els diferents llenguatges dels infants."\nMaria Teresa Sogas\nA infantil és molt important el temps que dediquem a la rotllana. Les aportacions dels petits ens permeten observar la seva evolució i adaptar les nostres propostes segons les seves necessitats. És una bona eina quotidiana on fer créixer els vincles afectius amb un mateix, els altres i l’entorn.\nEl paper del mestre es fonamenta en el respecte, confiança, sinceritat, coherència, reconeixement, ... Com a moderadors ajudem a que hi hagi un clima de tranquil·litat i relaxació on els petits aprenen a conversar i a escoltar.\nA la rotllana podem observar:\n· capacitat d’escolta.\n· adquisició d’hàbits posturals.\n· capacitat d’espera.\n· forma de comunicar.\n· quina mà utilitza espontàniament.\n· freqüència d’intervenció.\n· manté l’atenció, es dispersa.\n· acceptació dels límits.\n· necessitat de cridar l’atenció.\n· busca el contacte corporal de la mestra.\n· té moltes coses a dir.\n· té poques coses a dir.\nPerquè l’activitat a la rotllana es desenvolupi de forma ordenada i harmonitzada el mestre ha posar en pràctica una sèrie de destreses com ara reconduir la dispersió que pot haver en moments puntuals, ajudar a parlar a qui més li costa, regular la impetuositat en certs moments, oferir afecte, proximitat, calidesa ... a qui ho necessita, ...\nLa rotllana és l’espai per excel·lència on tenen lloc la majoria de les converses i per tant és molt important tenir en compte el paper del mestre.\nA la rotllana sempre hi són presents lletres i números, paraules escrites, propiciant l’ aprenentatge significatiu.\nels noms dels nens\nles dates d’aniversaris\nvocabulari del projecte\nels noms dels racons, espais i objectes de l'aula\nLes activitats que es poden portar a terme a la rotllana són innumerables tot i que reconec que en el meu cas són poc innovadores. Us proposo que expliqueu quin tipus d'activitats feu amb els vostres petits segur que serà una bona manera de compartir i aprendre de les vostres experiències.\nPublicat per Anna Alonso Etiquetes: APRENENTATGE., CONVERSA, METODOLOGIA, ROTLLANA 7 comentaris:\nAvui 18 d’agost Petit món celebra el seu primer aniversari !!!\nMai m’hauria imaginat tot el que m’ha reportat engegar aquesta experiència, al llarg d’aquest any amb aquest bloc la constant ha estat descobrir, aprendre, rebre, ... però no només dels materials i recursos de la xarxa sinó també de tots vosaltres com a persones.\nPer agrair-vos tot el que he rebut m’he pres la llibertat de crear un regal per a tots, pels que em seguiu amb certa continuïtat, pels que ho feu de tant en tant, pels que busquen alguna cosa en concret, pels que deixeu comentaris de suport que sempre, sempre s’agraeixen, pels que sou visitants de pas, ... és a dir, per a TOTS.\nUs convido a repartir aquest regal a qui vosaltres vulgueu i proposo que l’única condició que calgui complir per rebre’l sigui formar part de la blogosfera.\nEspero que us agradi i el poseu al vostre bloc.\nPublicat per Anna Alonso Etiquetes: CELEBRACIONS 15 comentaris:


El president dels Estats Units, George W. Bush, ha rebutjat que descarti cap mena d'acció hipotètica contra el règim iranià si persisteix en la seva actual actitud en relació amb l'enriquiment d'urani amb objectius civils, si bé ha afirmat que la prioritat de la seva administració és actualment esgotar la via diplomàtica. Amb aquests eufemismes el president nord-americà ha respost les provocacions del dirigent iranià, Mahmud Ahmadinejad, negant-se a aturar el seu programa nuclear i assegurant que està a punt per una guerra.\n18/04/2006 - 19.43 Actualitzat 18/04/2006 - 21.30\n"Totes les opcions són sobre la taula", ha assenyalat Bush durant una breu intervenció davant la premsa a la Casa Blanca. El president nord-americà s'ha referit a les mesures que haurien de prendre els Estats Units per evitar una eventual cursa armamentista al Pròxim Orient impulsada pel desenvolupament d'armament nuclear iranià.\nEls Estats Units "continuaran amb la via diplomàtica", ha assegurat Bush, que ha destacat que el seu equip de relacions exteriors treballava "intensament" amb la finalitat d'esgotar aquesta via abans de tenir-ne en compte qualsevol altra. Per això Bush ha explicat que espera la implicació d'altres països que reconeixen el perill que l'Iran aconsegueixi armes nuclears.\nSobre aquesta qüestió, ha destacat que els responsables diplomàtics nord-americans estan "treballant estretament amb països com el Regne Unit, França i Alemanya" amb aquest objectiu. Abans d'aquestes trobades multilaterals, però, l'administració Bush ja havia ensenyat algunes cartes per combatre les provocacions del president de l'Iran, Mahmud Ahmadinejad, que, mentre organitza desfilades militars, assegura que tallarà les mans als agressors, i reitera que ningú no els farà aturar el seu programa nuclear.\nDavant això, la secretària d'Estat nord-americana, Condoleezza Rice, ja va demanar la setmana passada al Consell de Seguretat de l'ONU que tingui en compte la possibilitat d'intervenir militarment en aquell país si no frena l'enriquiment d'urani.\nL'Iran estaria entrenant terroristes suïcides per respondre a un atac contra les seves instal·lacions nuclears\nEls EUA demanen a l'ONU que prevegi l'ús de la força per frenar les ambicions nuclears de l'Iran


Sanatori de Puigdolena-vista 743 vegadesAbril 2014. Vista de la part del darrera de l'antic sanatori. En la dècada dels anys 30 es crearan dos sanatoris antituberculosos, el de Puigdolena, ubicat en el cim del mateix nom, i el de Mas Badó. El primer fou convertit en col·legi i institució benèfica i el segon, en un hotel i urbanització.\nSanatori de Puigdolena -vista 732 vegadesFebrer 2015. Vista de l'antic sanatori antituberculós des del cim del Puig d'Olena.\nEsglésia de Sant Miquel del Fai-vista 726 vegadesVers 1902. Data del segle X i és la única església romànica del nostre país construïda sota una bauma.\nSerra Carbassa-vista 990 vegadesJuny 2006. Els camps de blat precedeixen l'entrada al mas. El trobem situat a mig camí entre Sant Quirze i Barnils.\nSerratacó-vista 1085 vegadesJuny 2006. Situada a la serra de Barnils aquesta casa és veïna pròxima del mas Serracarbassa.\nSerratacó-vista 727 vegadesAgost 2008. La masia fou reformada l'any 1677 i es troba situada dalt de la serra de Barnils. Els hereus d'aquest mas, eren els oficials del Sant Ofici del terme.\nMonestir del Fai-vista 717 vegadesMarç 2006. Abadia del segle XV d'estil gòtic. Es remarcable la seva situació damunt de l'estimball.\nSant Pere de Bertí-vista 946 vegadesOctubre 2006. Nucli parroquial de Sant Pere. L'ermita romànica és coneguda per documents des de l'any 1031. L'edifici actual es renovat del segle XIV, amb volta massissa.


Vaga del servei d'ambulàncies gironines a partir de l'última setmana de juliol\nSerà una vaga parcial i indefinida convocada pels sindicats, que denuncien sobrecàrrega, contractacions en precari i vehicles en mal estat\nRedacció 13/07/2017 - 08.35 Actualitzat 13/07/2017 - 11.12\nAmbulàncies al centre de coordinació de Tortosa\nEls treballadors de les ambulàncies de les comarques gironines convoquen una vaga parcial i indefinida a partir de l'última setmana de juliol. Els sindicats denuncien que el servei està sobrecarregat, que hi ha vehicles en mal estat i que les noves contractacions són en precari.\nLa vaga afectarà els serveis de les ambulàncies del CatSalut i del SEM de les comarques gironines i de l'Alt Maresme però els sindicats volen que la vaga tingui una incidència mínima en el servei. Per això només es faran aturades durant unes hores dels dies que es determinin i es notarà, bàsicament, en els serveis programats i els que no són urgents.\nEls sindicats denuncien especialment que l'empresa, la concessionària Transport Sanitari de Catalunya, fa contractacions cada cop més en precari en un sector amb una gran dispersió de categories. A més, també denuncien que les bases d'operacions i els vehicles estan en mal estat i que el servei està sobrecarregat, cosa que provoca retards.


Casasnovas | "Matar el bitxo sense que matem l’economia"\nLópez Casasnovas explica com prioritzar ajudes a les pimes en lloc de grans empreses i banca\nVíctor Costa Director Barcelona. 18 d’abril de 2020 05:30\nGuillem López Casasnovas, catedràtic i exconseller del Banc d'Espanya.\nGuillem López Casasnovas és catedràtic d'Economia Pública a la UPF, exconseller del Banc d'Espanya i col·legiat de mèrit del Col·legi d'Economistes de Catalunya (CEC). El primer cop que el vaig veure en acció va ser impartint una lliço magistral a la universitat. Anys després, ens retrobem telemàticament i en plena crisi del coronavirus. Pregunta, resposta. "Jo no sóc rendista ni general ni bàsic", admet Casasnovas que té molt clar què reclamar com a economista de salut i sector públic. No hi falten metàfores macro de bazooka, helicòpters o música com tampoc referències al New Deal de John Maynard Keynes o a la crisi financera de 2008. "El nom espero que no faci la cosa, per bé del seny de la política econòmica", alerta.\nCom està vivint el confinament?\nEstic a casa. A Barcelona. Treballant en diferents projectes. Els costos d'oportunitat de treballar han baixat (on anar si no?) A més, he reduït costos de desplaçament, de manera que hi poso més hores que abans.\nEstà donant classes per videoconferència a la UPF aquests dies?\nAquest trimestre no tinc classe però amb una àrea tan gran com la meva (economia i gestió pública) miro de resoldre tota mena d'incidències dels meus professors. No sóc un cas aïllat. Molts economistes treballem més que mai per entendre la naturalesa de la nova situació, prou diferent de la crisi financera anterior, i debatem en xarxes acadèmiques els possibles remeis, suggerir la combinació correcte entre política monetària i fiscal; entre moratòries d’impostos a pagar i prestacions monetàries a rebre; entre avals i subvencions a fons perduts; entre selecció de beneficiaris i polítiques universals, entre mutualització del deute i responsabilitats de cada país.\n"He reclamat més recursos reals i no mobilitzar només crèdits. I fer-ho de manera immediata, no burocràtica"\nQuè li semblen les previsions del Fons Monetari Internacional sobre Espanya? Caiguda del 8% del PIB, deute públic disparat al 113,4%, taxa d’atur del 20,8%...\nBusco la part positiva. Primer, la valoració de què la recuperació ens pot permetre tornar a créixer l’any que ve. I el 2024 recuperar totalment els nivells de partida. Segon, que això passi o no depèn de nosaltres. Que mantinguem l’estructura productiva en aquesta conjuntura tan hostil i que en consum ningú es quedi endarrere. Per això, he estat molt actiu, primer, en reaccionar davant de la situació que ens queia a sobre reclamant que es considerés d’entrada el pitjor escenari, remarcant que anàvem tard! Quan s’han començat articular mesures, en favor de transferir a pimes i autònoms, he reclamat des que es varen anunciar, més recursos reals i no mobilitzar només crèdits. I fer-ho de manera immediata, no burocràtica (a través de pagar el que les administracions deuen a les empreses sense dilacions, el retorn d'impostos pagats, crèdits fiscals com a passius i moratòries). I m’he pronunciat per a posar l’èmfasi en el valor de respondre al virus primer, abans de fer els balanços entre un poquet bé d’una cosa (menys reducció marginal del PIB amb desconfinament prematurs) i un mal addicional d’altra cosa (posposar l’eradicació del virus arriscant més mortalitat). Aquest marginalisme molt típic d’economista en temps normals.\nHi ha marge d’error? I de reacció?\nSegur! Estem concatenant incerteses encara avui per falta d’evidència científica per la part de la pandèmia (què funciona, el grau d'immunitat, quina i quan funcionarà la vacuna), amb les incerteses de les reaccions econòmiques (respostes d'oferta i demanda). Vaig aprendre estant al Consell de Govern del Banc d’Espanya que qui revisa més sovint les prediccions és qui més encerta; que una cosa es preveure i l'altre predir, que les regles de tres per calcular escenaris no funcionen... Fins i tot normalitzada la situació, els canvis entre la propensió marginal a consumir i a estalviar, i en la cistella dels tipus de béns consumits (turisme, oci, assegurances...) poden suposar canvis ara imprevisibles. Tot i que ens recuperem per la banda de la capacitat productiva...\nI les mesures econòmiques que estan assumint els governs d’Espanya i Catalunya? Es podria fer millor?\nQui digui que ho han fet tot malament emfatitzaré les coses que s’han fet bé. I altrament pels cofoistes. No vull perdre temps en criticar el que podria haver sigut però ja no és. Tanta és la pressa de la feina a fer.\n"El pla de xoc de Sánchez? És un bazooka però potser ara el que és necessita és un canó. I cal punteria"\nSobretot mitjanes i petites empreses, autònoms… No semblen massa contents i estan preocupats per la liquiditat, el pagament d’impostos i sobretot pel futur.\nComprensible. Ells i els treballadors desprotegits són la part més dèbil de la cadena.\nAlgun consell com a economista per sobreviure en temps de crisi?\nPertany a l’ofici dels economistes valorar la situació i orientar les sortides als atzucacs viscuts, des del nostre coneixement, oferint instruments i dissenyant polítiques econòmiques. La sortida de la crisi econòmica i financera passada avala la nostra contribució en positiu, fet que des de l’enfonsament econòmic del 29 i de la mà de John M. Keynes i el New Deal, havia estat qüestionada. Efectivament, les receptes de la crisi del 2008 han funcionat i l’economia ja s’havia recuperat. Certament s’havien creat danys colaterals –com no podia ser d’altra manera en tota acció vital i urgent- que necessitaven ara tractament. I quan ens començàvem a preocupar dels qui havien quedat mal ferits, un virus ens colpeja de nou.\nAls economistes de la salut ens toca un plus: fer respectar el finançament dels serveis sanitaris i la bona gestió, prioritzada, dels recursos. I als economistes del sector públic, ens correspon mostrar la importància per al benestar social del bon funcionament de les institucions i que hi ha vida intel·ligent més enllà del lucre del mercats privats.\nSi detallem el pla de xoc anunciat per Pedro Sánchez de 200.000 milions d’euros: 117.000 milions d’euros públics i 83.000 milions de privats. Dels 117.000 milions d’euros, 100.000 són avals. Un gran bazooka?\nEs un bazooka però potser ara el que es necessita és un canó. I cal punteria. No és un problema de pólvora només, sinó de punteria: per matar el bitxo sense que matem l’economia. En economia el que cal ara és injecció en vena de diners per a que no s’ensorrin autònoms i petites empreses que son qui menys tresoreria disposen. Respiradors per a pimes i autònoms que s’ho passen malament.\n"Cal evitar que sigui un sistema d’ajut a la banca i a les empreses grans enlloc de les petites empreses"\nEl president de Portugal ha proposat que la banca torni el rescat que va rebre durant la crisi econòmica. A favor?\nAquest és un mite que ja avorreix molt. Primer, es varen rescatar majoritàriament caixes; no bancs. Segon, es varen salvar als dipositants; no a accionistes (de fet les accions d’aquests pels seus bancs varen baixar a menys de la meitat). Tercer, els diners no es tregueren del pressupost públic pagat amb impostos espanyols, havent de restar recursos així d’altres polítiques socials. De fet, varen fer dèficit. Vol això dir que els bancs són angelets? No, però cal apuntar a culpes pròpies enlloc de carregar-les als altres. Per això, repeteixo l'alerta: em preocupa ara el sistema d’avals que s’està muntant per a les intervencions més immediates. Cal evitar que sigui un sistema d’ajut a la banca i a les empreses grans enlloc de les petites empreses. Serà molt difícil distingir el que és diner nou i el que és refinançament i reinstrumentació de deutes anteriors al covid. S’hauria d’establir que només es pot avalar, per a cada deutor, aquell saldo de crèdit net amb tot el sistema, una vegada restades les seves deutes a final de mes de febrer i d’acord amb la Central d'Informació de Riscos del Banc d’Espanya. I per a fer tot això, l’ICO no té tot el temps del món per a garantir el diner nou que necessiten les empreses i autònoms si no els veurem desaparèixer per sempre.\nEn el cas d’Espanya, la centralització de competències era la solució?\nSuposo que sí... per a la majoria de CC.AA. Què hauria de fer sinó Múrcia, Rioja, les Castelles amb la seva població davant de l’epidèmia amb una quasi nul·la capacitat tècnica i econòmica per a confrontar l’atzucac. El problema ve quan s’entén la coordinació central com allò que jo dic i tu fas. I sincerament, per a mantenir una posició imperativa d’aquest tipus has d’estar molt segur que saps tu més que els altres, o que almenys escoltes a tots els qui saben igual o més que tu. I això no ha estat, ni és el cas, davant de comunitats que de talent i competències no van curtes.\nFuncionarà l’aplicació d’una renda minima garantida?\nNo crec. Jo no sóc rendista ni general ni bàsic. Vull dir no sóc ‘partidari de’. Si parlem de subsidi mínim allà on no arriba l’atur i l’ERTO, cap problema. Si algú intenta per la via de la urgència colar una renda bàsica (no mínima), general (per a tots i no només pels que resten fora d’altres xarxes de protecció social) i a més volen que sigui permanent (no vinculada a la recessió), s’haurà carregat el futur de la política social. Per la via del broc gros haurem xuclat una grandíssima massa de recursos de la despesa social, i després no sé com convencerem a la gent que altres polítiques han de ser substituïdes quan són aquells que s’adreçaven selectivament i prioritzadament a qui més les necessitava. Un disbarat. Però, el nom espero que no faci la cosa, per bé del seny de la política econòmica.\n"Al Banc d'Espanya li toca posar música a la lletra que li marca el banquer europeu que és qui mana"\nEstà a favor de posar en pràctica l’helicopter money? Quins efectes pot tenir?\nNo. Però de nou aquí el nom no fa la cosa. Diners d’helicòpter vol dir llançar de manera general, indiscriminada, aleatòria si es vol, amb diners subministrat pel Banc Central Europeu directament envers la gent (només l’helicopter, i no necessàriament, portaria logo estatal d’acord amb la part que li hagués donat el BCE). L’helicopter fa passades i després es retira. Els xecs de Trump s’hi semblen per conjunturals i sistemàtics (ell sí que hi vol posar però el seu nom al xec) tot i que no és aleatori ni va a tothom.\nCreu que la crisi del coronavirus serà pitjor que la crisi econòmica?\nNo. Si salvem els mobles els propers mesos i no s’enfonsa per falta d’ajut intel·ligent part del nostre sistema productiu, mort el bitxo la recuperació ràpida és factible. No caldrà digerir ni la morositat bancària de mal pair ni refer l’ensorrament d’un model econòmic que ja es veia que no portava enlloc.\n"Diners d’helicòpter vol dir llançar de manera general, indiscriminada, aleatòria amb diners subministrat pel BCE directament envers la gent"\nQuè hi poden fer el Banc d’Espanya o el Banc Central Europeu a tot plegat?\nEl Banc d'Espanya a hores d’ara poca cosa. Afortunadament, la responsabilitat és avui del BCE i dintre de les restriccions en les què opera ho està fent bé. Al BdE li toca posar música a la lletra que li marca el banquer europeu que és qui mana.\nEl sistema sanitari ha col·lapsat? Es critica molt les famoses retallades de fa anys… S’hauria de blindar el sistema del benestar?\nLes retallades no són el problema del nostre sistema sanitari. Ho és l’infrafinançament. En sistemes públics administrats com el nostre, que viuen del finançament públic, quan l’economia té dificultats, l’Estat no ingressa i cal ajustar despeses. La consolidació fiscal és conjunturalment necessària. El problema és que estructuralment, ni quan l’economia va bé, es dota amb suficiència de recursos el nostre sistema sanitari, llastat com està per un finançament autonòmic que en nom de la solidaritat fa tota mena de compendes. Així la sanitat catalana sempre va curta; sempre amb l’aigua al coll. I quan la crisi et posa la mà a sobre, l’enfonsament es produeix, salvant-se la criatura només per la força dels professionals que eviten l’ofec. Reclamar del nostre sistema invertir preventivament a la vegada que ha de gastar reactivament; que tingui estoc, fons de reserva o de contingència, i capacitat econòmica per mobilitzar recursos és demanar-li massa. En particular, per part d’aquells que darrera la demanda d’un finançament just no han sabut veure el benestar de la nostra gent.\n"Les retallades no són el problema del nostre sistema sanitari. Ho és l’infrafinançament... La sanitat catalana, sempre amb l’aigua al coll"\nS’hauria de crear un comitè d’experts per sortir de la crisi com s’ha decidit a Itàlia amb figures com Vittorio Colao o Marian Mazzucato? Quines persones o quins rols haurien de formar part del nostre comitè d’experts?\nUi! Això no ho sé. Però em sona que un nou CAREC (per a la Reactivació Econòmica) al nostre país li vindria força bé. També un CASOST per a la sostenibilitat futura del nostre sistema sanitari. De fet, mai aquests consells han sigut explícitament abolits!.\n"Imprimir i regalar diners", l'helicòpter que sobrevola el món\n'Good Morning, Vietnam!'


POLÍTICA - 03/08/2018 09:40 / Redacció\nLes instruccions de Quim Torra sobre què cal fer amb la visita de Pablo Casado\nQue Ciudadanos i el Partido Popular viuen de la confrontació està clar. Vénen a Catalunya i, com a Canet de Mar, busquen els insults dels catalans farts i cansats per dibuixar una violència inexistent dins la societat catalana (la de veritat). Tot i això, a Tortosa la història va canviar. La presidenta de Ciudadanos, Inés Arrimadas, va passejar pel carrer sense que ningú li fes cas, totalment ignorada.\nEl mateix comportament ha demanat el President del Govern, Quim Torra, amb el president del Partido Popular, Pablo Casado. "Cal fer un Tortosa, és a dir, màxima indiferència a les seves paraules i a la seva visita".\nTot plegat després de la reunió entre Pablo Casado i Pedro Sánchez, en què el popular va explicar que havia demanat a Sánchez que no negociés amb aquells qui "volen trencar Espanya".\nParaules clau: TORTOSA


Fumetsu no Anata e (To Your Eternity) - Pàgina 3 - Tadaima: anime en català, manga, el Japó i més!\n09 juny 2021, 16:32\nNo he volgut llegir gaire per no fer-me spoiler però quines ganes de veure-la també!\nSembla que té un significat bastant profund. Veurem!\nAfegit en 18 hores 38 minuts 2 segons:\nHola! Ja he vist el primer capítol, quin fart de plorar, l'única cosa que em parava la plorera era veure el llop amorf en la majoria de les escenes xD A veure com continua\n10 juny 2021, 12:25\nEi, @Ai_Serenity, continua.\nEl primer episodi és com un primer capítol de la història, ara en començaràs el segon, que en dura quatre o cinc. Nosaltres ja anam pel tercer.\nSincerament, em va agradar bastant, el segon.\n17 juny 2021, 15:23\nSí, no feia falta que ens ho digueu explícitament, ja veiem com acabarà...\nTot i que ens han fet un poc de baitarro just abans que na Rean aparegués i en Gugu "revisqués", crec que tots estam d'acord que en Gugu té els dies comptats, no?\nRes, em pensava que no veuríem l'enemic a curt termini, però aquí el tenim. A veure si ens en diuen alguna altra cosa.\nPer cert, algú sap per què s'ha traduït el "Sake-jiji" per "vell Mam"? En pla "mamar de la botella"?\n17 juny 2021, 16:42\nEstic enganxadíssima. No entenc gaire d'on surt aquest enemic i per què s'endú les seves transformacions, és més, l'opening sembla un gran spoiler, estic esperant veure la March de gran... Potser vaig errada haha\nEn Gugu no pot morir sense explicar-li a la Rean per què té la cara com si fos el fill de Voldemort (sense nas, vaja). Espero que no facin el fet típic de t'ho confesso i la dinyo.\n17 juny 2021, 16:51\nAi_Serenity ha escrit: ↑17 juny 2021, 16:42 Estic enganxadíssima.\nAi_Serenity ha escrit: ↑17 juny 2021, 16:42 és més, l'opening sembla un gran spoiler, estic esperant veure la March de gran... Potser vaig errada haha\nOstres, no m'hi havia fixat, vaig a tornar-lo a mirar...\nVaja, doncs sí! Hi surt. També hi surt una versió massada d'en Gugu. No sé, això dels openings... vés a saber què passa al final. Per això en part no m'agrada veure'ls, perquè de vegades hi posen coses que no tenen res a veure o de vegades fan spoiler enorme, com algun de Bleach.\nAi_Serenity ha escrit: ↑17 juny 2021, 16:42 Espero que no facin el fet típic de t'ho confesso i la dinyo.\n22 juny 2021, 17:21\nJa he vist el nou capítol i us he de dir que ja entenc algunes imatges de l'opening... Si crec que va la cosa per aquí...\nEn Fushi es fa gran, així que potser la noia que es veu a l'opening no es la March sinó ell...\nEn Gugu és un amor! M'ha encantat el protagonisme que li han donat, pensava que la palmaria com pensava en Minatoni. Bé, almenys en aquest episodi no serà, he, he\nDescobrireu coses noves molt interessants. No m'atreveixo a dir res més\n23 juny 2021, 17:28\nDoncs no m'esperava el timeskip!\nAllò que ha dit el Creador que podia esperar... ha sonat molt a que tanmateix la palmarà. Crec que tendrem un episodi d'epíleg abans de passar a la nova història.\nLa veritat, quan els pares de na Rean deien que en Gugu cuinava millor que el seu cuiner, em pensava que se l'endurien a casa, però veig que no ha estat així, sad.\nBé, bé, a veure com avança.\nGràcies donades: 511 cops\n23 juny 2021, 18:31\nMinatoni ha escrit: ↑23 juny 2021, 17:28 Doncs no m'esperava el timeskip!\nJo tampoc, crec que no s'ho esperava ningú... I no havia caigut en el que deia l'@Ai_Serenity de l'opening, ara té força sentit...\nTindrem més viatges en el temps, doncs? Si és immortal, però el cos se li fa gran i envelleix... què passarà quan li toqui morir al cos? Potser ja no podrà fer servir més aquell cos? Potser m'estic avançant massa...\nAra, m'ha fet força gràcia en Gugu-croissant, quin canvi que ha fet en només 4 anys xD\nEstà força interessant, vejam com continua!\n23 juny 2021, 18:37\nAh, i no ho havia comentat, a la fi ha après a xerrar bé! Ja era hora, tu.\nEreza ha escrit: ↑23 juny 2021, 18:31 Tindrem més viatges en el temps, doncs? Si és immortal, però el cos se li fa gran i envelleix... què passarà quan li toqui morir al cos? Potser ja no podrà fer servir més aquell cos? Potser m'estic avançant massa...\nÉs una reflexió interessant, tot i que un poc macabra. Hem vist que sí, que el cos d'en Fushi ha tornat gran, llavors jo crec que podem pensar que el de na March també haurà crescut i, en certa manera, complirà el desig que ella tenia. Potser ara tendrà un poc més de gràcia fer servir el seu cos perquè fins ara no l'ha fet servir per quasi res.\nLa cosa és... quan agafarà el d'en Gugu?\nPer cert, heu vist l'avançament? Imagin que sí. Veig que l'anell tornarà i tal... creieu que serà un final feliç per en Gugu i na Rean? Jo crec que... Text amagat.\n26 juny 2021, 22:00\nM’agrada poder fer algunes hipòtesis… En “Gugu croissant” que deia Ereza surt també a la Intro amb la Rean. Si no recordo malament sense màscara…\nSí, té pinta de desenllaç tràgic! Ja li va dir el “senyor misteriós” que no es podia quedar…\nEm sembla que veurem una nova cara a la paret de fusta…


DA potenciarà Andorra com a seu d’esdeveniments esportius | BonDia Diari digital d'Andorra.\nEl número 6 a la llista nacional, Justo Ruiz, va afirmar que la celebració de grans cites esportives té un impacte positiu per a l’economia ja que afavoreix el turisme i permet potenciar la marca Andorra. Ruiz va recordar que gràcies a la legislació esportiva adoptada en les dues últimes legislatures, amb l’aprovació de l’Agència Andorrana Antidopatge (AGAD) i de la Llei de l’esport, s’ha creat el marc perquè clubs i federacions organitzin aquest tipus d’esdeveniments. També va destacar el posicionament d’Andorra com a seu esportiva gràcies a la celebració anual de 15 esdeveniments d’alt nivell de mitjana i a l’arribada d’esportistes professionals que escullen el país per entrenar-se. Ruiz va posar de relleu la presència d’infraestructures necessàries com l’Estadi Nacional o les pistes d’esquí, que permeten donar cabuda a competicions d’alt nivell. “Andorra demostra any rere any que està capacitada no només per organitzar esdeveniments, sinó per consolidar-los”, va dir, i va remarcar el bon estat de salut dels equips i clubs esportius nacionals.\nA més, la número 2 de la candidatura parroquial de Sant Julià de Lòria, Vicky Grau, va ressaltar l’estreta relació que hi ha entre l’acollida de grans cites esportives internacionals i la sostenibilitat, ja que la celebració d’actes a l’aire lliure té com a denominador comú la preservació de “l’entorn que tenim a Andorra”.


Doblet del Club Patí Congrés a la Copa Federació | Info Barcelona | Ajuntament de Barcelona\nDoblet del Club Patí Congrés a la Copa Federació\nEls equips infantil i júnior del Club Patí Congrés han guanyat aquesta temporada la Copa Federació. La competició és un torneig que juguen els equips que no s’han classificat per a la Lliga Preferent. La victòria ha estat doblement celebrada, perquè és la primera vegada que el club és la seu d’una competició oficial i, per tant, el trofeu l’han guanyat a casa. Això ha estat possible gràcies al fet que, des del setembre passat, la pista Cristina Clota està coberta i s’hi poden celebrar, per primer cop en 20 anys, esdeveniments esportius d’aquestes característiques.\nL’equip infantil del CP Congrés es va proclamar campió de la Copa Federació per primera vegada després d’eliminar en semifinals al Manlleu i de guanyar per 3 gols a 2 al CP Vic en la final. En la categoria júnior, el CP Congrés va guanyar al GEiEG en la semifinal, i per 4 gols a 2, al CE Lleida Llista Blava en la final.\nSegons el coordinador del CP Congrés, Ferran Cussó: “Els jugadors infantils es mereixien guanyar aquest títol, perquè no havien perdut cap partit des de gener i s’havien convertit en patinadors ordenats i disciplinats. I els júniors havien demostrat el seu bon nivell com a jugadors d’hoquei i el seu gran estat de forma.”\nEls jugadors infantils i júniors que tenen entre 15 i 20 anys marxen de vacances amb la copa a la mà amb ganes de tornar a cordar-se els patins la propera temporada. Per als júnior de segon any, aquesta ha estat la darrera temporada formativa. Sens dubte, la millor manera d’acabar una etapa i de començar-ne una altra la temporada vinent.


Els salaris públics van costar 227 milions l’any passat, xifra que representa un augment continuat de la despesa, amb especial incidència en els capítols totals de Govern i del SAAS, que no paren de créixer un exercici més\nActualitzada 18/10/2017 a les 09:42\nLa despesa de personal del sector públic ha crescut 10,3 milions durant el 2016. La liquidació dels comptes torna a posar en evidència que hi ha actors que desatenen l’esforç de contenció que reiteradament s’apel·la que s’hauria de seguir quan es tracta de gestionar els diners de tots els ciutadans. Les xifres acumulades pel Govern i el SAAS s’enfilen amb percentatges de creixement molt superiors a la resta, fet que eleva el total de manera destacada perquè són les magnituds més importants. L’administració central ha gastat 105 milions en salaris dels empleats l’últim exercici, que representen 5,5 milions més que fa un any i continua l’ascens, que manté amb una variació similar des del 2014. La contenció exigible per la conjuntura econòmica que s’ha viscut des del 2007 només s’ha aplicat el 2013, quan la despesa es va mantenir estable. En el cas de la parapública sanitària, l’ascens del capítol de personal ha arribat als 37,3 milions, 1,8 més que fa dotze mesos, i és especialment gravós, perquè la dada suposa un 78% del global del que gasten les administracions locals. Els 47,8 milions que acumulen els set comuns sí que reflecteixen moderació i una línia d’estalvi en la despesa de personal perquè Ordino, Andorra la Vella, Sant Julià i Escaldes han rebaixat aquest capítol al llarg del 2016. La Massana gairebé repeteix les xifres i són Encamp i Canillo els que lideren l’augment. En els números de l’administració central influeix la fi de les retallades i la dotació del fons de pensions dels funcionaris, però la progressió, també al SAAS, revela que en un escenari d’IPC sense variació ni increment de salaris creix desmesuradament la incorporació de més personal. Sembla que en els dos casos, quan els indicadors han començat a ser positius i a apuntar certa revifada econòmica s’han aixecat les polítiques d’optimització de recursos que s’han predicat, que d’altra banda no s’han aplicat amb gaire contundència, com mostra l’evolució de la despesa. Tant el Govern com el SAAS haurien de reflexionar respecte a aquest ascens constant i cada vegada més insostenible per a les arques públiques. Els esforços per contenir la despesa no s’han d’abandonar, tot el contrari, s’han de mantenir vigents com a filosofia general per ser més eficients i gestionar molt millor els recursos humans.\nExagerat i preocupant, molt preocupant.\nTotalment d'acord, això ja no es pot qualificar ni d'exagerat, està fora de lloc. Després voldran centralitzar l'administració, esperem que no es faci ja que si és Govern qui ho ha de gestionar ja serà impossible finançar-ho.


DISHONORED: “Tot el que necessites, al palmell de la mà” | Els Bastards | Blog en català de cinema, sèries i tot allò que envolta el món audiovisual\n23 gener, 2021 Comentaris (0) Visualitzacions: 553 Videojocs Ponç Trillas (Loran Gris)\nArkane Studios, Betheshda\nDishonored és un èxit absolut, la cúspide de l’acció en primera persona i un exemple immillorable del que constitueix el bon disseny de nivell en els videojocs.\nAbans de res, cal destacar que la meva relació amb Dishonored no va tenir un bon enlairament. Ha estat durant aquest Nadal que he tornat a començar per tercera vegada Dishonored, i cal dir, que a la tercera va la vençuda. He gaudit enormement d’un gran videojoc que no vaig poder apreciar en el seu moment per falta de la mentalitat adequada.\nQuan vaig jugar a Dishonored per primera vegada venia de jugar Assassins Creed i altres jocs d’acció lineals. No vaig entendre el perquè no podia fer funcionar les mecàniques del joc a favor meu, ja que intentava jugar Dishonored com a un joc d’acció lineal qualsevol. Error que vaig repetir la segona vegada que el vaig començar.\nTot i això, a la tercera tot ha fet clic, i de fet, per irònic que sigui, és el lema dels assassins que defineix millor com s’ha d’aproximar un a Dishonored, “Res és cert, tot està permès”.\nBenvinguts a Dunwall, una ciutat inspirada amb la Londres victoriana amb una estètica steampunk que substitueix el vapor per oli de balena. Sona estrany, però creieu-me, funciona. La ciutat, representada en un estil curiós que barreja el low-poly amb uns contorns molt durs (molt reminiscent de la saga Boorderlands), és bruta, perillosa i única.\nLa història que viurem se’ns presenta de manera senzilla i en les primeres hores ja se’ns familiaritza amb les mecàniques del joc. A més, el primer nivell després del tutorial permet experimentació i exploració i les recompensa adequadament per inspirar el mateix comportament en els següents nivells.\nNo és tot perfecte, per descomptat, l’estil visual no és per tothom i tot i que la direcció artística del joc és atemporal, la qualitat de les textures reflexa que Dishonored va sortir originalment per PS3 i Xbox 360.\nCom indica el títol del joc, el nostre personatge es troba deshonrat quan és inculpat d’un crim que no ha comès. La ciutat de Dunwall i tot l’imperi camina pel tall de la navalla, la base de poder ha canviat arran d’un cop d’estat, la ciutat està patint els efectes devastadors d’una terrible pesta i l’única heredera al tron ha desaparegut.\nEl nostre protagonista silenciós, Corvo Attano, es veu llençat en aquesta situació. Ha de desmantellar el nou govern i trobar a Emily, la filla de l’Emperadriu. Les nostres accions definirán no només el final del joc, sinó el destí de la ciutat i els seus habitants. Tot i això, no estarem del tot sols en la nostra missió, el misteriós Foraster, una entitat Lovecraftiana amb agenda pròpia, ens ajudarà en el nostre viatge, entregant-nos la seva marca i poders especials.\nLa història arrenca amb força, i tot i que no té gran cosa d’especial per si sola, una ambientació realment original i l’impacte de les nostres accions en el món enriqueixen enormement l’experiència. Hi ha girs prou interessants i el guió en general és correcte, tot i que hi ha personatges molt caricaturescos. El final patina una mica, però és comprensible, ja que es tracta d’un final que és modificat per cadascuna de les teves accions al llarg del joc, cosa que complica l’execució d’un gran final presentat de manera espectacular.\nAh, Arkane Studios, els reis dels jocs d’acció en primera persona. Un títol que mereixen, ja que la jugabilitat de Dishonored és la cúspide del que aquesta classe de jocs poden assolir. El moviment és orgànic i còmode, el combat és satisfactori, els poders són espectaculars i cobreixen necessitats particulars. Però per sobre de tot, el disseny de nivell dona suport a totes i cadascuna de les mecàniques del videojoc, inspirant en el jugador la voluntat d’explorar els límits de la simulació, provocant una jugabilitat emergent del més alt nivell.\nLa jugabilitat emergent, la preferida per a mi, és un tipus de jugabilitat caracteritzada pel fet que el factor determinant en la seva aparició és el jugador i les seves accions impulsades; no per scripts preparats, més que per sistemes que li donen eines per combinar-los com desitgis. El disseny de Dishonored no només inspira la jugabilitat emergent a través dels seus sistemes, sinó que a més, està preparat per enfrontar-se a tot el que el jugador pugui imaginar. Puc declarar amb alegria que no hi ha hagut ni una ocasió en la qual hagi trobat els límits de la simulació de Dishonored. No hi ha hagut cap moment en què hagi fet alguna cosa i el joc m’hagi aturat amb una paret invisible o una mort instantània per fer alguna cosa que no hauria d’haver fet.\nNo tots els aspectes del joc comparteixen el mateix nivell d’excel·lència, s’ha de dir que la intel·ligència artificial dels enemics és bastant arcaica, compleix amb el mínim i prou. A part, un jugador que intenta no matar a ningú i ser sigil·lós té menys eines a favor seu, cosa que pot inspirar situacions en què es carregui un guardat anterior. Tot i això, altre cop, aspectes com el disseny de nivells i la possibilitat d’escollir camins alternatius permeten avançar prou bé.\nDishonored és un èxit absolut, la cúspide de l’acció en primera persona i un exemple immillorable del que constitueix el bon disseny de nivell en els videojocs. Pateix de limitacions tècniques i alguns aspectes de la seva jugabilitat i intel·ligència artificial podrien ser adreçats, cosa que Arkane ha fet amb la seqüela (ja arribarà l’article sobre la mateixa). Però són tot queixes menors en el que és un grandíssim joc, una masterclass en disseny i una de les experiències més gratificants que he tingut en els videojocs.\n» Videojocs » DISHONORED: “Tot el que necessites, al palmell de la mà”


“Sembla que ve un període sec llarg”\nJoan Caldentey ha estudiat les quatre grans èpoques intenses de sequera entre 1950 i 2010\nMARGALIDA MATEU Palma 04/03/2016 23:30\n651x366 El safareig de la possessió de Son Mas d’Esporles presentava, a principis del mes de febrer, un aspecte buit. / FERRAN CODINA El safareig de la possessió de Son Mas d’Esporles presentava, a principis del mes de febrer, un aspecte buit. / FERRAN CODINA\nLes Illes Balears s’han vist afectades (durant seixanta anys d’estudi) per quatre importants períodes de manca de pluges que tingueren un abast general. Aquests són els principals resultats de la tesi doctoral de Joan Caldentey. Són un primer període que es produeix durant la segona meitat de la dècada dels anys 60, un segon que trobam entre 1983 i 1985, un tercer entre 1992 i 1996, i un darrer entre els anys 1999 i 2002. No obstant això, segons l’autor, “a vegades l’abast territorial de la sequera no afecta tot el conjunt de l’Arxipèlag, i per això també podríem parlar d’eixuts més localitzats durant els anys 50 a Mallorca, principis dels 60 i finals dels 80 a les Pitiüses i Mallorca”.\nJoan Caldentey és de Manacor, geògraf i professor d’un institut; acaba de defensar la seva tesi doctoral sobre els estats de sequera que hi ha hagut a les Illes Balears des de 1950 fins a 2010. Empès pel seu director de tesi, el Dr. Miquel Grimalt, del Departament de Geografia de la UIB, Caldentey va decidir estudiar els períodes de sequera i no pas les torrentades que en un inici pensava fer, però curiosament és un dels àmbits més investigats, a diferència dels períodes més àrids que han pogut patir les Illes. Per aquest motiu, avui en dia, és un estudi que ens pot resultar realment profitós, ja que ens estranyam d’aquest període tan greu de sequera que patim, que això no obstant no és cosa nova i poques coses s’han fet per prevenir-lo. De fet, el que ocorre aquest darrer període de 2015 i ara el 2016 és molt semblant, segons Caldentey, a la sequera que es va patir l’any 1983 o el 1999.\nL’investigador s’ha dedicat a detectar, doncs, els principals episodis de sequera durant la segona meitat del segle XX. Segons Caldentey, “les sequeres són períodes en els quals es produeix una disminució de les precipitacions per sota de valors que es considerarien normals, i són un risc geogràfic que històricament ha estat present a l’àrea balear, atesa la irregularitat interanual de les precipitacions pròpia del clima mediterrani, però molt poc estudiat en el panorama científic insular”.\nAquests moments de sequera coincideixen -paradoxalment- en èpoques de més demanda de consum d’aigua per part de la societat de les Illes. De fet, és curiós que durant el primer boom turístic dels anys seixanta i el segon boom turístic a principis dels anys 80 hagi estat quan s’han detectat aquests períodes. També és paradoxal que en la dècada dels anys noranta, amb un model de construcció accelerat, és quan arriba molta població nouvinguda i es dispara, doncs, la demanda d’aigua. D’aquestes dades analitzades, se’n pot extreure una anàlisi històrica. Segons l’estudiós, es té constància de períodes de sequera des del segle XVI i, segons fonts analitzades, el segle XVII foren cent anys de molts períodes de sequera que provocaren fam, malalties i morts a les Illes.\nLes Balears, en aquesta època, experimenten creixements importants i aquest fet provoca que aquestes sequeres adoptin un vessant socioeconòmic. El sector que sempre pateix primer és el primari; els àmbits agrícoles i ramaders sobretot de secà, “com avui passa”; llavors el segon sector més afectat és el que depèn dels recursos hídrics directament, com per exemple el turisme.\nCaldentey s’ha dedicat a analitzar 62 observatoris de totes les Illes Balears contemplant, en cada un d’ells, l’índex estandarditzat de sequera pluviomètrica i la desviació de valors mitjans de precipitació. Pel que fa als resultats per sota d’aquesta mitjana, “podem parlar de sequera”, tal com es pot observar en la gràfica. Cal destacar que en el moment de la investigació dels diferents observatoris hi ha hagut importants buits, principalment en els 60 i fins als 70.\nLa dècada del 2000, curiosament, han estat uns anys força plujosos a l’Arxipèlag.\nCaldentey creu que “és habitual aquest període de sequera que ara hi ha a les Illes”. De fet, segons els càlculs estudiats, “ja tocava que a les Balears hi hagués un nou període de sequera generalitzat”. Ara bé, s’haurà de veure què passa durant els mesos d’abril i maig, si són molt plujosos o no, tot i que apunta que la falta de pluges serà llarga. “Tot dependrà de la primavera; segons el periple cíclic, ja toca, perquè sumam 15 anys força plujosos i, per tant, sembla que ve un període sec llarg i perllongat”.\nPer altra banda, “tot i que és un fenomen que es pot preveure, no s’ha pres cap tipus de mesura per apaivagar aquest temps més sec, potser arribarà el moment que haurem de racionar l’aigua, i aquí és quan sortirà l’enrenou, sobretot si coincideix amb l’estiu”. “Actualment els aqüífers s’estan buidant i, si no plou, es podria arribar a haver de fer restriccions d’aigua”, diu.\nLes conclusions del treball relacionen aquestes seqüències seques amb la persistència perllongada de situacions anticiclòniques sobre la Mediterrània occidental coincidents amb episodis excepcionalment plujosos al nord d’Europa i la Mediterrània oriental. L’investigador assenyala que aquestes anomalies podrien tenir relació amb esdeveniments climàtics globals, com el Niño.