La llargada del ple porta l'alcalde a aixecar la sessió abans que acabi | Nova Ràdio Lloret\nUn moment del ple d'aquest dilluns\nLa llargada del ple porta l’alcalde a aixecar la sessió abans que acabi\nDesprés de gairebé set hores i mitja de debat, a punt d'arribar a mitjanit, l'alcalde va decidir aixecar la sessió i deixar els punts que quedaven per al proper ple.\nUn ple inacabat de més de set hores. Excepcionalment, al ple d’aquest dilluns l’alcalde ha aixecat la sessió abans que s’acabessin de debatre tots els punts de l’ordre del dia. El motiu és que la sessió estava a punt d’arribar a mitjanit i la llei determina que l’alcalde té la potestat d’aixecar-la si es passa al dia següent.\nEn concret, quedaven per debatre una moció del PSC i dues de Força Lloret, a banda de tots els precs i preguntes. Unes qüestions que s’hauran de tractar a la propera sessió plenària, tal com determina la llei.\nPel que fa als punts de l’ordre del dia que sí que es van poder debatre,una modificació de crèdit de gairebé dos milions d’euros ha estat un dels que ha generat més debat i polèmica. Només els grups de l’equip de govern hi han donat suport, mentre que l’oposició s’ha dividit entre l’abstenció i el vot negatiu.\nAquesta modificació, que suma poc més d’1.885.000 euros, ha de permetre impulsar diferents inversions, algunes de destacades. Per exemple, una de les més urgents és l’adquisició d’un local per ubicar-hi de manera definitiva el Centre de Distribució d’Aliments, el CDA, que ja hem comentat els últims mesos que ha doblat el nombre d’usuaris com a conseqüència de la crisi del coronavirus. A aquesta causa s’hi destinaran 305.000 euros.\nEl doble de diners, 600.000 euros, es destinaran a l’adquisició d’una nau d’entitats. I un altre projecte destacat és la remodelació de l’edifici on hi havia l’antiga caserna de la policia local, a la qual s’hi destinaran 445.000 euros. També hi haurà una partida de 170.000 euros per acabar les obres de la plaça Pere Torrent, una de 17.000 euros per millorar l’skate park amb nous elements i una de 30.000 euros per a reformes i millores del Museu del Mar.\nLa modificació de crèdit també preveu destinar 250.000 a ajudes per als allotjaments que han obert aquesta temporada turística. Amb aquesta aportació es pretén donar un impuls als empresaris que han apostat per generar activitat econòmica i contractar persones aquests últims mesos, que han estat tan difícils per al sector turístic. Tot i així, les bases per poder sol·licitar aquestes ajudes encara s’han de determinar, tal com ha indicat el Govern municipal.\nI encara hi ha una partida de 10.000 euros per a les accions de neteja i desinfecció del Mercat Municipal.\nEls 885.000 euros provenen de diferents àmbits, com ara del fons de contingència, del contracte de manteniment de parcs i jardins, de deute públic, del romanent de tresoreria i d’una subvenció de la Diputació de Girona, entre altres.\nEls grups de l’oposició han estat molt crítics i han argumentat que estan d’acord amb algunes d’aquestes inversions, però en contra d’altres. Finalment, C’s i PSC han votat en contra i Lloret en Comú i Força Lloret s’han abstingut. Al Bon Dia Bona Hora d’aquest dimarts parlarem amb tots els portaveus per conèixer detalladament les opinions de cada grup.\nEn canvi, hi ha hagut una altra modificació de crèdit que sí que ha comptat amb la unanimitat de tots els grups i que destina una part dels diners del romanent de tresoreria per a despeses generals a la secció municipal de Benestar i Família.\nAquest departament és un dels més afectats per la crisi del coronavirus, ja que ha vist incrementat el nombre d’usuaris i de demandes. Precisament, el romanent de tresoreria és el superàvit d’altres anys que el Govern central tenia bloquejat i que arran de la crisi va permetre als ajuntaments disposar-ne del 20% -tot i que podria ser que en breu se’n permetés la integritat.\nLa Policia Local tindrà la competència sancionadora per la Covid-19\nL’Ajuntament sol·licitarà al departament de Salut de la Generalitat que li delegui la competència sancionadora per a les infraccions lleus de la normativa dictada per fer front a la situació de crisi sanitària provocada per la pandèmia de la Covid-19.\nDes que es va decretar l’estat d’alarma al març, la policia de Lloret ha aixecat milers d’actes per presumptes infraccions de la normativa dictada per les autoritats pertinents. La llei preveu que els ajuntaments puguin sol·licitar la competència sancionadora per a les infraccions lleus d’aquesta normativa i l’Ajuntament lloretenc ha decidit acollir-s’hi.\nAixí doncs, a partir d’ara la policia local podrà sancionar directament infraccions com l’ús inadequat de la mascareta, l’incompliment de les limitacions de concentració de persones en els termes acordats per les autoritats competents, l’incompliment de la distància física interpersonal de seguretat, el consum compartit de begudes alcohòliques a la via pública -i a la resta d’espais oberts al públic que no disposin de la corresponent llicència d’activitat- o l’incompliment d’una ordre general de confinament decretat.\nEn el ple es va aprovar fer aquesta sol·licitud a la Generalitat, ja que el regidor de Seguretat, Jordi Sais, va argumentar que la llei considera lleus moltes de les infraccions que han estat reflectides en les actes aixecades per la policia local durant els últims sis mesos. Pel que fa a les infraccions greus o molt greus, s’hauran de seguir trametent a la Generalitat.\nTal com es preveia, s’han aprovat definitivament dos projectes amb els quals fa temps que es treballa. D’una banda, el projecte bàsic i executiu de la rehabilitació estructural de la Masia de Can Buc i els edificis annexos. Recordem que l’objectiu d’aquesta actuació és garantir la seguretat de l’edifici i la preservació dels elements que li confereixen valor històric. La masia, ubicada al barri del Rieral, forma part del Catàleg de masies protegides de Lloret de Mar. Hi han votat a favor els regidors del Govern, Lloret en Comú i el PSC; mentre que s’han abstingut C’s i Força Lloret.\nD’altra banda, també s’ha aprovat de manera definitiva el projecte bàsic d’adequació de l’edifici on hi havia l’antiga caserna de la policia local. En aquest cas, l’Ajuntament vol convertir aquest equipament en les dependències municipals de Promoció Econòmica i Comerç; amb aquesta actuació es podrien centralitzar aquestes seccions, que ara mateix estan repartides entre diferents edificis municipals. El cost previst és de 445.000 euros. Hi ha donat suport el govern i el PSC, s’ha abstingut C’s i hi han votat negativament Lloret en Comú i Força Lloret.\nLes mocions de l’oposició\nL’oposició ha presentat fins a nou mocions al ple d’aquest dilluns i totes s’han aprovat, malgrat que vuit ha estat amb una esmena a la totalitat presentada pel Govern. Un fet que ha generat moltes crítiques per part dels grups de l’oposició, que lamenten que l’equip de govern hagi de posar tantes traves a aprovar els textos que ells proposen.\nLes dues primeres a debatre’s les ha presentat el PSC. En la primera, demanaven la creació del servei d’infermeria escolar a totes les escoles de la vila. El Govern, però, ha exposat que existeix la figura de l’infermer de referència Covid-19 que du a terme diferents funcions, com ara contactar amb els centres educatius per resoldre tots els dubtes que puguin generar-se i fer d’engranatge entre les escoles, l’equip d’atenció primària (EAP) i Salut Pública, entre altres coses.\nL’acord que implica l’esmena presentada pel govern preveu instar a la Corporació de Salut del Maresme i la Selva i a les direccions dels centres educatius de Lloret que, quan acabi el curs escolar, valorin conjuntament amb el Consistori les tasques que ha dut a terme l’infermer de referència. I, en cas que la valoració sigui positiva, demanar al Departament de Salut de la Generalitat que doni continuïtat a la figura de l’infermer referent dels centres educatius i n’ampliï les tasques.\nLa segona moció debatuda també tractava de l’àmbit educatiu. En aquest cas, el PSC feia una sèrie de demandes a la Generalitat per fer front a l’emergència educativa derivada per la crisi del coronavirus. El Govern, però, ha presentat una esmena a la totalitat que preveu, finalment, demanar al Govern català que mantingui el personal extraordinari contractat aquest curs per fer front a la situació de pandèmia i celeritat en el Pla d’Educació Digital de Catalunya.\nLa següent moció que s’ha posat sobre la taula és la C’s, que proposava que s’impulsés una campanya perquè la ciutadania pogués adoptar un banc del municipi per decorar-lo i encarregar-se del seu manteniment. En aquesta ocasió, però, el govern també ha presentat una esmena a la totalitat amb un acord únic: proposar a les direccions dels centres educatius de Lloret que participin activament de la restauració i l’embelliment dels bancs col·locats als voltants dels seus centres.\nL’única moció que s’ha aprovat sense cap esmena a la totalitat és la que ha presentat Lloret en Comú, per l’impuls d’un pacte nacional per un turisme sostenible. La proposta s’ha aprovat per unanimitat, ja que davant la complicada situació que viu el sector turístic com a conseqüència de la crisi del coronavirus tots els grups consideren que seria important impulsar aquest pacte que aposti per la reactivació, reconversió, descentralització i desestacionalització del sector turístic. Un pacte que hauria d’implicar a totes les administracions catalanes, i els agents econòmics i socials. L’alcalde ha aprofitat el debat per exposar que entre juliol i agost només hi ha hagut 500.000 pernoctacions i pel que fa a la taxa turística, l’Ajuntament aquest any només ingressarà entre 150 i 200.000 euros; mentre que el 2019 en va ingressar 1,7 milions d’euros.\nL’Agenda 2030 de l’ONU va marcar una altra de les mocions presentades pel PSC. Entre altres coses, tenint en compte aquest document, la intenció dels socialistes era que s’identifiqués quin objectiuperseguia cadascuna de les accions municipals que s’impulsessin, així com assenyalar en els pressupostos quines partides anirien destinades a impulsar accions marcades per l’Agenda 2030.\nL’esmena a la totalitat presentada pel Govern explicita que comparteixen plenament la necessitat d’avançar en l’assoliment dels objectius de l’Agenda 2030, però matisa que l’acord preveu adoptar les mesures necessàries per fer-ho possible sempre i quan hi hagi disponibilitat pressupostària i promoure una formació per a tot el personal de l’Ajuntament, en cooperació amb UNITAR -l’Institut de les Nacions Unides per a la Formació i la Investigació-, per a la sensibilització de la necessitat que les accions municipals s’orientin al compliment dels 17 objectius de desenvolupament establerts en l’Agenda 2030. I, finalment, s’acorda instar la Generalitat i el Govern de l’Estat a dotar l’Ajuntament dels recursos addicionals per poder donar compliment a tots aquests objectius.\nI encara hi ha hagut una altra moció presentada pel PSC. En aquest cas, la temàtica posada a debat és la gestió de les platges. En aquest cas, el Govern també ha presentat una esmena a la totalitat.\nDe les propostes que es feien en la moció dels socialistes, el Govern entén que algunes no presenten una estratègia o una planificació ni estableixen els recursos que caldria utilitzar per portar-les a terme; a més, algunes fan referència a aspectes de competència supramunicipal. Per tot plegat, la proposta de l’equip de govern, aprovada al ple, és que es desenvolupin els instruments de planificació, com el Pla de protecció i ordenació del litoral i els Plans d’ús del litoral de les platges, que es preveuen en la normativa catalana de Protecció i Ordenació del Litoral.\nel PSC presenta una moció relacionada amb la gestió forestal d’acord amb el pla de prevenció d’incendis forestals 2020/2023. Els socialistes volen instar la Generalitat a aportar una partida pressupostària extraordinària perquè tant els ajuntaments com els propietaris de parcel·les intensifiquin el manteniment de les franges de protecció.\nA més, també volen que s’impulsi un conveni amb l’ADFper realitzar les tasques que es pactin en el marc del pla de prevenció d’incendis. El PSC també demana que es desenvolupin íntegrament les actuacions proposades en el Pla de Prevenció d’Incendis Forestals del 2020 al 2023.\nLa resta de mocions presentades, així com els precs i preguntes, han quedat per a la propera sessió plenària, ja que l’alcalde, com hem dit, va decidir donar per acabada la sessió quan era gairebé mitjanit.\nArticle anteriorPle Municipal 5 d’octubre 2020\nArticle següentBDBH – 6 OCTUBRE 2020


Parlem de desigualtat: no és país per a dones – Joves Ecosocialistes\nJEV Badalona-Gramenet-Besòs va organitzar un acte per parlar de desigualtats i violències envers les dones per commemorar el 25N\nEl passat dissabte 25 de novembre, dia mundial contra la violència masclista, Joves d’Esquerra Verda va organitzar un acte conjuntament amb les agrupacions d’Iniciativa de Badalona i Sant Adrià del Besòs. L’acte, en format de xerrada informal, va ser a la plaça del mercat municipal de Sant Adrià, i va comptar amb les intervencions de Júlia Mas, de projecte ella, i la senadora Maria Freixanet, portaveu del grup confederal Unidos Podemos- En Comú Podem- En Marea a la comissió d’igualtat de la cambra alta.\nLes dues ponents, que van ser membres de Joves d’Esquerra Verda, van reflexionar sobre com els rols de gènere afecten les vides en l’esfera pública i privada de totes les persones, i van fer especial èmfasi en les situacions de violència psicològica, física, laboral i sexual que pateixen les dones. Mas apuntava que és indispensable que l’administració pública doni resposta a la situació de violència i desigualtat que viuen les dones, però que això ha d’anar acompanyat de reflexions personals i de deconstruir el binarisme en tots els àmbits. A més, vam poder conèixer més d’aprop el pacte d’estat contra la violència de gènere de la mà de Freixanet.\nAmb aquest acte, la joventut ecosocialista continua formant-se per fer-se més forta en la lluita feminista. Les ponències de les dues convidades, a més, van suscitar interessants reflexions entre el públic assistent sobre la necessitat de repensar l’oci juvenil, l’educació dels infants i la responsabilitat dels homes aliats que també volen acabar amb el patriarcat.\nPosted in Barcelonès Nord, Dona Jove, General, Gènere, NotíciaTagged dones, dones joves, jev, Maria Freixanet, masclisme, pacte d'Estat, projecte ella, senat, violència, violència de gènere, violència masclista


25 juliol 2021 22:01\nEls regidors del Bloc per Felanitx han decidit no assistir a la hissada de banderes blaves de les platges de Felanitx celebrada aquest dilluns. Les formacions han argumentat que les banderes blaves, teòricament, són un segell de qualitat de l'aigua, gestió i educació ambiental, però en realitat el que més compte són el nombre de serveis que s'ofereixen a les platges gestionades per empreses privades.\nEl Bloc per Felanitx creu que «no es pot fer publicitat de banderes blaves quan tenim algunes d'aquestes platges massificades per para-sols i hamaques de dimensions desproporcionades o xibius que posen música a totes hores a volums inadequats i que no respecten els horaris de tancament».\nPel Bloc per Felanitx les platges s'haurien d'entendre com un «ecosistema fràgil» que s'ha de respectar. Creuen que, a la mar, s'haurien d'habilitar boies de fondeig controlat, eliminant l'impacta que les àncores de les barques fan damunt la posidònia. A la línia de la platja s'hauria de deixar la posidònia morta tot l'any ajudant a reduir l'erosió de les onades damunt la platja emergida. I acabant amb la protecció i millora dels sistemes dunars, punts clau per l'emmagatzematge de l'arena. Uns sistemes dunars que en moltes d'aquestes platges es veuen separats o gairebé extingits per la presència directa de carrers o edificis que tallen la continuïtat de l'ecosistema.\nSegons els regidors, «el que hauria de ser un distintiu per la bona gestió mediambiental es converteix en un simple reclam turístic que només aporta més beneficis a l'empresa concessionària de la platja».\nConclouen que «en definitiva, ens queda molt de camí per recórrer per poder-nos posar medalles de la bona gestió de les platges del municipi».\nPer Bravo!, fa devers d'un mes


XII Jornada Formativa de TMB Educa | GenTMB\nMario Armengol, responsable de Patrimoni Històric, Projectes TMB Educa i Coordinador de la Fundació / 20.06.19 - 08:20h\nLa inauguració de la jornada la va realitzar Mario Armengol, responsable de TMB Educa, en representació de la direcció de l'Àrea de Comunicació i Relacions Institucionals. Es van presentar les dades corresponents al curs escolar 2018-2019, així com les previsions i les noves activitats per al curs 2019-2020.\nSeguidament va tenir lloc la sessió formativa “La consciència emocional: Recursos per treballar l'educació emocional amb els infants”, impartida per Montserrat Ferraro, formadora de la Fundació Pere Tarrés.\nEl projecte TMB Educa, que compta amb 45 treballadors monitors formats pedagògicament, apropa als diferents centres escolars, dins del seu currículum educatiu, les instal·lacions de TMB, amb un ampli programa d'activitats per donar suport i poder treballar tots els aspectes relacionats amb els transports públics de Barcelona. Entre els espais que TMB Educa posa al servei dels centres escolars hi ha estacions de metro, cotxeres, centres de control d'autobusos i metro o el telefèric i el funicular.\nCultural / Formació / Educació / Civisme / Comunicació / Normativa / Seguretat / Vida social


Mites estúpids sobre Hisenda i conseqüències del “cunyadisme” per Oscar Esteve - Notícies de Torredembarra i Baix Gaià a diari d’informació local\nHome Agenda Mites estúpids sobre Hisenda i conseqüències del “cunyadisme” per Oscar Esteve\nMites estúpids sobre Hisenda i conseqüències del “cunyadisme” per Oscar Esteve\nPer debutar, en el Mònic he pensat que el millor que puc fer és intentar explicar-me de tal manera que no deixeu de llegir en la segona línia, ja que la fiscalitat no acostuma a ser un tema d’oci. Ben al contrari, és una qüestió, sobrevinguda més semblant a un mal de queixal, que a una lectura voluntària, en realitat només ens informem sobre el tema quan rebem una notificació dels “amics” de “La Agencia Tributaria” i necessitem que algú ens expliqui què carai volen amb aquest llenguatge tan pompós, tot intuint que molt probablement tocarà gratar-se la butxaca.\nPer tant considero que el més adient per començar és trencar, falsos mites, que només ens porten problemes. Si m’ho permeteu aniré explicant dels “cunyadismes” més repetits sobre Hisenda:\nQuan arriba una carta certificada de “Hacienda”, no la retiris que així no et poden fer res:\nExacte!!!! Això és com quan estem al llit i sentim sorolls inquietants a casa, llavors, ens tapem, fins al cap, amb la manta per fer veure que estem adormits, no fos cas que siguin lladres… Clar que sí, és que la manta és blindada!!! Fora conyes, el primer que recomano, és anar a correus i retirar la carta certificada, tot apuntant la data de recepció, molt important això, ja que s’ha de complir el termini. Després llegiu la carta sense cap mena de complex, en admetre que gairebé no s’entén res… Tranquils és normal. De fet, aquesta manera de procedir, no és gratuïta, ben al contrari, la “verborrea” legal és una de les estratègies, més antigues, d’intimidació de les Administracions, de recaptació, la seva intenció és fer-te sentir el més petit i dèbil, possible per tant el més recomanable, és consultar a un professional, però un professional de debò, deixeu de banda “el cunyat que treballa a la banca” serà un gran banquer, però els impostos són un altre tema.\nPenseu que si no retireu la notificació perdeu el dret a defensar-vos, ja us podeu amagar a sota del Sant Greal que “La Agencia Tributaria” ni es molestarà a buscar-vos, en té prou en publicar la notificació en el “Diario Oficial”, o simplement considerar-ho com a notificat, un cop passat el termini, en el cas de les empreses.\nEn resum, no retirar una notificació és un “cunyadisme” de manual, que ens fa perdre la possibilitat d’exercir els nostres drets davant l’actuació del “Fisc”, si fem l’orni, més tard o més d’hora ens trobarem amb un embarg al compte, sigui per la sanció i/o per la reclamació que ens ha fet l’Administració, tant si tenen raó, com si no la tenen.\nEns hem de tatuar al front, que si no retirem la notificació, li estem regalant la partida a Hisenda per incompareixença del rival, no sé què opineu vosaltres, però si la batalla ja és prou desigual, només falta que els hi posem encara més fàcil.\nEn els propers articles, si els del Mònic segueixen tenint la paciència de deixar-me fer teràpia a partir d’aquestes paraules, us parlaré d’altres falses creences que ens poden complicar la vida.\nPer acabar vull agrair l’oportunitat que m’ha atorgat el Mònic, d’expressar-me en aquest mitjà que ja fa més de 20 anys que desenvolupa, amb tenacitat, la difícil tasca d’informar en l’àmbit local, manifestant la meva il·lusió i ganes de sumar.\nAnterior articleRODA DE BERÀ ACOLLIRÀ L’ENTREGA DELS SERVEIS DISTINGITS 2021 DE LA COMARCA DEL TARRAGONÈS\nSegüent articleDemà s’obre el termini per a participar al procés selectiu de tècnic/a de residus i neteja pública\nEl tram remodelat del passeig Miramar s’obre parcialment a la circulació – El 10...\nJordi Guasch - 28 desembre, 2021\nLes obres d’urbanització del parc del carrer de Lleida comencen el 21 d’octubre i...\nJordi Guasch - 5 octubre, 2020


Ensenyament - Inici\nData i hora oficial 14.07.2020 | 18:13\nRegidor/a titular: Sr. Sergi Ruiz i Vilar\nAquest equip de govern vol anar més enllà del que significa posar en funcionament unes infraestructures educatives i vol introduir el concepte de MUNICIPI EDUCADOR. Això significa que tota la comunitat educativa, des de les Escoles, Biblioteca, tècnics, pares i mares, etc. participin en decidir iniciatives i prioritats comunes, orientades a millorar l’entorn educatiu del municipi. Per això:\nSeguirem potenciant la Taula Educativa, on hi són presents tots els representants de la comunitat educativa i, juntament amb ells, decidir les prioritats i recursos a destinar per contribuir a millorar l’entorn educatiu i l’èxit escolar, amb accions com:\nBenvinguda als docents a principi de curs.\nXerrades a pares i mares.\nSeguirem mantenint i en cas necessari ampliarem el suport econòmic per que les escoles puguin desenvolupar els seus Projectes Educatius de Centre amb la seva totalitat i ajudar a millorar els resultats escolars.\nEstablirem el programa “ORIENTA’T” destinat a millorar el currículum de les persones i que els permeti trobar feina més ràpidament:\nFomentarem els cursos per millorar certs coneixements professionals.\nEnsenyarem com preparar currículums o com afrontar entrevistes.\nSeguirem donant el suport a les AMPES per a la realització de les activitats extraescolars.\nImpulsarem la creació d’un PROTOCOL de detecció de casos d’assetjament escolar.\nCercarem la participació activa dels escolars en la vida del poble involucrant l’Ajuntament, conjuntament amb la Xarxa EDU 2.0 amb xerrades a les escoles per tal d’acostar aquesta institució als alumnes.\nMantindrem el compromís de que no hi hagi cap nen vilanoví sense plaça d’escola bressol.\nSeguirem potenciant els programes que sensibilitzin a les escoles sobre l’educació mediambiental (com escoles verdes) i ajudar-les a potenciar activitats educatives alternatives.\nJuntament amb els responsables d’aquesta àrea a l´Institut, impulsarem el programa “HÈRCULES” que consisteix en promocionar l’estada d’alumnes en les diferents empreses del municipi i l’Ajuntament, amb el compromís d’ampliar l’oferta d’acord amb les necessitats del propi Institut.\nEstudiarem la promoció d´un reconeixement i premi als estudiants de cursos superiors que centrin els seus treballs de recerca, en temes locals.\nParticiparem i donarem suport al Consell Escolar Municipal format per totes les escoles Públiques del municipi.\nA través de Serveis Socials canalitzarem les beques i ajuts a les famílies amb problemes econòmics i mantindrem, en la mesura de les disponibilitats pressupostàries, les inversions prioritàries de millora puntual dels centres educatius.\nAprofitarem les eines que ens posa la Diputació per desenvolupar un reglament d’usos dels equipaments educatius per a la seva utilització fora de l’horari escolar.


L'atur cau a Catalunya un discret 0,44% al febrer: 1.734 persones\nL'atur cau a Catalunya un 0,44% al febrer i se situa en 396.642 persones\nEl nombre d'aturats registrats en Catalunya ha baixat el 1.734 persones el febrer, el que representa una molt lleugera disminució d'un 0,44% respecte al mes de gener i situa el total d'aturats en 396.642.\nSegons ha informat aquest dilluns el Ministeri de Treball, Migracions i Seguretat Social, Catalunya ha estat una de les vuit comunitats autònomes en les quals ha baixat l'atur respecte al mes anterior, per darrere d'Aragó (-2.097) i Illes Balears (-2.091).\nEn comparació amb febrer de l'any passat, el nombre d'aturats a Catalunya s'ha reduït un 5,15%, amb 21.539 aturats menys.\nL'atur per demarcacions i sectors\nPer demarcacions, on més ha baixat la desocupació intermensual ha estat en la de Barcelona, amb 1.046 aturats menys (-0,36%) i situant-se el total d'aturats en 286.865. A Barcelona li han seguit Girona amb una disminució de l'atur de 320 persones (-0,82%) i un total de 38.905; Tarragona amb 307 aturats menys (-0,62%) i un total de 49.478, i Lleida, amb 61 aturats menys (-0,28%) fins als 21.394.\nPer sectors, on més ha baixat l'atur ha estat en els serveis, amb un total de 285.990 aturats -el que té més- i 1.982 aturats menys, concentrats a la província de Barcelona amb 1.156 menys. Després està el de la indústria, amb un baixada de 630 menys fins als 43.972, i la construcció, amb 616 menys fins als 30.864.\nNo obstant això, l'atur ha pujat entre aquells que no tenien ocupació anterior en 1.220 persones, fins als 26.956, i en l'agricultura, amb 274 més i un total de 8.860.\nL'afiliació a la Seguretat Social ha pujat en un 0,69% respecte a gener a Catalunya, amb 23.247 afiliats més, fins a un total de 3.385.406. Si es compara amb el mateix mes de l'any passat, ha crescut en un 2,84% amb 93.497 afiliats més.\nCatalunya ha estat una de les comunitats en la qual l'afiliació ha crescut més en termes anuals, tan sols superada per Madrid amb 117.108 més i seguida per Andalusia i la Comunitat Valenciana, amb 90.363 i 60.993, respectivament.\nEl pitjor febrer des del 2013\nEl nombre d'aturats a l'Estat espanyol va pujar en 3.279 aturats el febrer (+0,1%), el seu pitjor registre aquest mes des de 2013, quan va augmentar en més de 59.000 persones. Després del repunt de febrer, el volum total d'aturats se situa en 3.289.040 aturats.\nL'increment de l'atur al febrer s'ha deixat notar especialment en l'agricultura, que va sumar 9.885 aturats (+6,9%), i en el col·lectiu sense ocupació anterior (+7.926 aturats, +2,9%). Per contra, l'atur va baixar en els serveis (-7.581 aturats, -0,3%), en la construcció (-4.647 aturats, -1,7%) i en la indústria (-2.304 aturats, -0,8%).\nL'últim any, l'atur s'ha reduït en 181.208 persones, a un ritme interanual del 5,2%.\nLa Seguretat Social va tancar febrer amb un augment mitjà de 69.172 afiliats (+0,4%), la seva menor alça aquest mes des de 2016. El total d'ocupats es va situar en finalitzar febrer en 18.888.368 afiliats, la xifra més alta en un mes de febrer des de 2008. En valors interanuals, l'afiliació ha crescut en 524.958 de cotitzadors des de febrer de 2018 (+2,8%).\nCas Pujol La trobada de pel·lícula rere l'obtenció de les dades bancàries dels Pujol Jordi Palmer


persones magiques que fan feliços als nens i nenes\n(S'ha redirigit des de: Reis Mags)\nEls Reis de l'Orient, Reis d'Orient o simplement els Reis (sovint anomenats en bona part del català occidental els Reixos), són, segons el Nou Testament, uns mags (o savis, segons la traducció) que van portar regals a Jesús, guiats per un estel. Aquests regals van ser or, encens i mirra.\nL'Evangeli segons Mateu és l'únic relat bíblic que recull l'arribada d'uns mags que seguien un estel per trobar un nen que havia de convertir-se en el Messies. Com que l'original de l'evangeli va ser escrit probablement en arameu, la traducció al grec del mot «mag» és confusa i pot tenir diversos significats i matisos. Per exemple, pot traduir-se per savi, home de ciència, bruixot, matemàtic, etc. El terme grec μάγος (magos) no era utilitzat únicament per a referir-se als bruixots, ja que també identifica a homes savis o, més específicament, homes de ciència. Els reis posseïen coneixement de les Escriptures Hebrees. És possible que aquests mags pertanyessin a la religió zoroastra. Heròdot diu que els mags eren de la casta sagrada a l'Imperi Mede, i el seu cap era el Rab-Mag (cap dels mags), però amb la caiguda del poder d'Assíria i de Babilònia, el zoroastrisme va mantenir la seva influència religiosa a través de l'Imperi Part.\nAquest text tampoc no esmenta quants mags o savis hi havia i encara menys com es deien. Només ens indica dos elements simbòlics remarcables. En primer lloc, que provenien de l'orient, d'on surt el sol, és a dir, que portaven la llum. En segon lloc, que duien obsequis per honorar-lo: or, encens i mirra. L'or, com a ofrena a qui té el poder a la terra, és a dir, a un home; l'encens, que s'enlaira, com a referència a la condició divina de l'honorat; i finalment la mirra, un producte aromàtic que es fa servir per embalsamar, i que recorda, doncs, la condició mortal del Messies. En la iconografia religiosa i popular van prendre les formes actuals i la tradició va acabar fixant-los fins i tot un nom a cadascun.\nAl segle iv va fixar-se el nombre de reis: tres, per analogia amb els presents. Més tard, els donaren el nom de Melcior, Gaspar i Baltasar. El primer testimoni onomàstic el trobem en sant Apol·linar el Nou, en uns mosaics de Ravenna. Melcior és representat com un home d'edat amb barba i cabells llargs i blancs; Gaspar és un home madur de barba i cabellera rosses; i finalment Baltasar és el rei negre, incorporat a aquesta tradició al segle xiv i totalment assumit al XVI. Hi ha qui veu en aquesta iconografia les diverses parts del món conegudes i hi ha qui creu que representa les edats de l'home.\nA les esglésies orientals els reis tenen diversos noms, però a Occident els noms es van assentar des del segle viii en llatí: Caspar, Melchior, Balthasar, i en català com a Melcior (o Melcion), Gaspar i Baltasar, derivats d'una crònica manuscrita grega d'Alexandria del segle v, traduïda el 1606 al llatí com a Excerpta Latina Barbari.\nL'església catòlica celebra la festivitat del Dia de Reis el dia 6 de gener. La Nit de Reis se celebra a la península Ibèrica, a Itàlia, a Baviera i en altres països d'Europa i Amèrica del 5 al 6 de gener de cada any. Durant els dies previs, els nens i nenes escriuen la carta als Reis Melcior, Gaspar i Baltasar tot demanant allò que desitgen, es comporten una mica millor que els dies anteriors (per tal que els Reis satisfacin els seus desitjos) i es preparen emocionalment per l'arribada dels Reis. Es tracta d'una festa cristiana que té el seu origen en el Naixement de Jesús a Betlem. Segons aquesta tradició, el nen Jesús de Natzaret va rebre la visita de tres savis, que seguint l'estrella d'Orient li van regalar or, encens i mirra.\nEl rei Melcior està representat de pell clara, perquè ve d'un país on la gent tenia la pell d'aquest color. És el rei amb l'aspecte més vell, amb la barba i els cabells totalment blancs. Per la seva banda, el rei Gaspar es representa de pell clara i té els cabells castanys, perquè ve d'un país on la gent és així. Com Melcior va vestit segons l'estil gòtic. Tradicionalment a Alcoi el rei negre és Gaspar. Finalment, el rei Baltasar es representa de pell negra i va vestit segons l'estil dels àrabs, perquè ve d'un país on la gent és així. En les icones antigues no apareix com a negre, ja que era sinònim de no cristià i no es concebia un rei infidel.\nSegons la zona de Catalunya es diu que els reis tenen diferents patges que els ajuden.\nLa Cavalcada dels Reis d'Alcoi és la més antiga del món, documentada el 1866. És molt vistosa i està reconeguda com a festa d'interès turístic nacional. Els reis i els patges desfilen per la població, repartint els regals als infants directament pujant a les cases pels balcons mitjançant escales de fusta.\nLa Cavalcada de Reis d'Igualada és la segona més antiga de l'Estat Espanyol, amb referències del seu inici l'any 1895. Es caracteritza per l'espectacular desfilada de la comitiva el dia 5 de gener a la tarda, formada per les carrosses dels tres Reis d'Orient i més de 500 patges a darrere, curosament vestits i tots negres, els quals utilitzen escales de fusta per pujar als balcons dels domicilis i reparteixen els regals per tota la ciutat, lliurant-los directament als nens i nenes. Ha estat declarada Festa Popular d'Interès Cultural per la Generalitat de Catalunya.\nTambé a Sant Antoni de Calonge i a Vila-seca els patges es reparteixen en tres grups, segons el rei que acompanyen, i reparteixen regals per tot el poble directament a la mainada gairebé tota la nit.\nEls Reis de l'Orient fan l'entrada triomfal a tots els pobles, viles i ciutats. De vegades, hi arriben per terra, amb vehicles de tota mena o enfilats damunt els animals més variats. En alguns llocs, hi arriben des de l'aire: helicòpters, avionetes o globus aerostàtics fan el fet. I, finalment, també poden arribar per mar: vaixells antics o de luxe, barques pesqueres i llanxes els atansen als ports. Quan tothom els ha rebuts amb la solemnitat que els escau, comença la feinada de visitar les llars una per una, per portar els regals a tota la gent... Sempre que hàgim fet prou bondat; altrament, els reis ens passaran carbó.\nPortar un registre exhaustiu i acurat de les nostres malifetes per valorar de manera encertada si ens mereixem els regals és una tasca difícil. Una tasca que ultrapassa la capacitat de Melcior, Gaspar i Baltasar, que ja tenen prou maldecaps. Han de menester ajudants que, per dir-ho clar i català, els facin la feina: són els patges, els carters reials, els criats i els espietes que es passen tot l'any vigilant què fem i què no fem.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Reis_d%27Orient&oldid=27263417»\nDarrera modificació: 21 maig 2021 a les 15:03\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 21 maig 2021 a les 15:03.


Diagonal Mar organitza la 5ª edició de neteja del fons marí\nDiagonal Mar organitza la 5ª edició de neteja del fons marí #PelNostreMar amb la col·laboració de Yotuba Barcelona i Barcelona Forum District\nL'actuació #PelNostreMar 2021 ha permès recollir en 1 h un total de 510 Kg de residus del fons marí\nUn centenar de voluntaris s'han concentrat a la platja de la Mar Bella de Barcelona\nBarcelona 08 de novembre de 2021\nEl centre comercial Diagonal Mar ha organitzat aquest passat divendres la 5a edició de #PelNostreMar – un concurs anual per netejar el fons marí – a la platja de la Mar Bella de Barcelona, que s’ha convertit en l’escenari on un centenar de voluntaris s’han llançat al mar i han netejat el fons marins de la platja amb l’objectiu de:\nPromoure el compromís ambiental\nLluitar per mantenir el mar lliure de residus i plàstics\nEn aquesta cinquena edició de #PelNostreMar s’ha comptat amb la presència de la Sra. Eva Campos -Consellera de Medi Ambient del districte de Sant Martí- on voluntaris agrupats en equips, han dut a terme la neteja del fons marí que organitza anualment el centre comercial Diagonal Mar, juntament amb l’associació Barcelona Forum District i Yotuba Barcelona. Tots els voluntaris són empleats d’empreses de la zona del Fòrum i junts, han aconseguit recollir mitja tona -510 kg- de residus en 1 h.\nL’acció #PelNostreMar, està promoguda anualment per Diagonal Mar per conscienciar la comunitat local de la importància de protegir l’ecosistema marí -en aquest cas, el mar Mediterrani.\nDinàmiques de la competició\nEls voluntaris, dividits en equips, han tingut 60 minuts per retirar el màxim de residus possible del fons del mar. En els equips hi ha un apneista professional i un equip de busseig, juntament amb els participants que realitzen paddle surf, caiac i personal de terra. L’equip guanyador serà el que aconsegueixi recollir la major quantitat de residus.\nEls nedadors surten pel seu carril i les paddles Surf també, fins al punt on s’han localitzat els apneistes i l’snorkeling. Aquests donaran el residu als nedadors o paddles per portar-lo a terra. Allà els assistents de terra ajudaran a retirar els residus del mar i portar-los a la zona de cada equip.\nLes xifres de la 4a edició i 5a edició #PorNuestroMar\nAquesta 5ª edició ha permès al centenar de voluntaris recollir 510 kg en 1 h. En la 4ª edició celebrada el passat 2019, va comptar amb 200 voluntaris i va aconseguir eliminar més de 637 kg de residus del fons marí situat a les platges de la Mar Bella de Barcelona.\nDiagonal Mar, una aposta ferma pel medi ambient #PorNuestroMar premi\nAquest projecte posa de manifest el ferm compromís de Diagonal Mar amb el medi ambient i té com a objectiu conscienciar sobre la importància de contribuir a protegir la salut dels nostres mars i oceans i preservar l’ecosistema marí.\nObjectius compartits en la iniciativa #PelNostreMar de Diagonal Mar, reconeguda el 2019 amb els Premis Solal màrqueting com la millor campanya de RSC realitzada a centres comercials que promou la protecció i neteja del litoral barceloní.


L’índex de rebrot de la COVID-19 a Castelldefels puja a 5.884 | Tota la informació d'interès ciutadà sobre la situació d'emergència pel coronavirus Covid-19\n17 de gener de 2022 - 13:43 h\nLes darreres dades del Departament de Salut de la Generalitat, corresponents al 16 de gener, situen l’índex de rebrot de la COVID-19 a Castelldefels en 5.884. Aquesta xifra és bastant superior als 4.560 del passat 13 de gener i suposa un nou rècord de tota la pandèmia. Amb aquestes dades, la nostra ciutat segueix a la llista de poblacions amb risc molt alt de rebrot. La Rt, velocitat de reproducció de la malaltia, se situa en 1,31 (això vol dir que cada persona malalta pot contagiar a 1,31 persones).\nEls grups amb un major percentatge de població vacunada amb pauta completa són les persones institucionalitzades (98,3%), personal d’atenció primària (97,2%), personal de residències (96,8%), i les persones de 80 anys o més (92,7%).\nA l’altre extrem, és a dir els grups amb menor percentatge de població amb la pauta de vacunació completa, les franges d’edat menys vacunades són les de 30 a 34 anys (73,4%) i la de 35 a 39 anys (75,3%). Després trobem a les persones de 20 a 29 anys (75,8%).\nA Catalunya, els ciutadans i ciutadanes a partir de 30 anys d’edat poden demanar cita per a vacunar-se amb la dosi de reforç (o tercera dosi). Si volen més informació sobre els requisits i els tràmits a seguir, la poden trobar als següents enllaços: Requisits / Cita prèvia


Bibliotecari: professió de present i de futur: Àmbit tecnològic: formació necessària\nEn diversos mitjans de comunicació s'ha comentat darrerament que Espanya és un dels països amb més presència de dispositius mòbils, inclosos telèfons intel·ligents, tauletes tàctils...\nUn àmbit de negoci que s’obre amb aquesta situació són les aplicacions desenvolupades per a aquests dispositius mòbils. N'hi ha, com deveu saber els que teniu un d'aquests artefactes, per a moltíssimes funcions i objectius diferents. Per exemple, els estudiants del nostre grau d'Informació i Documentació reben les qualificacions al seu mòbil: http://www.ub.edu/biblio/noticies/la-facultat-participa-en-la-prova-pilot-ub-avisos-de-qualificacions.html\nFa pocs dies apareixien dues notícies relacionades amb formació i noves tecnologies de la informació.\nPer un cantó, la UNED (Universidad Nacional de Educación a Distància) va signar a principi de juny un acord amb el MIT (Massachusetts Institute of Technology), Telefónica i el Banc de Santander per tal d’oferir formació superior que seria impartida en línia:\n«El primer objetivo es un curso conjunto de programación de aplicaciones para móviles cuyos desarrollos podrán ser comercializadas por los estudiantes» segons es llegeix a la pàgina esmentada abans.\n«El objetivo es que llegue a programar incluso quien no tenía ni idea antes de empezar el curso. Y que llegue a usar sus programas para colocar sus productos en los mercados internacionales» va afirmar una de les persones signatàries de l’acord.\nPer un altre cantó, la universitat privada Alfonso X el Sabio, de Madrid, començarà el curs que ve un màster oficial d’Enginyeria de Desenvolupament per a Dispositius Mòbils:\nTindrà una durada de 60 crèdits (l’equivalent a un curs acadèmic) i s’impartirà en modalitat semipresencial; les sessions presencials tindran lloc els divendres a la tarda i els dissabtes al matí. El preu no l’he sabut trobar. En aquest cas, aquest ensenyament s’adreça a enginyers o enginyers tècnics.\nA un altre nivell, el Centre Tecnològic i Universitari de Granollers acaba d'impartir un curs de 40 hores titulat «Desenvolupament d'aplicacions en Android per a dispositius mòbils»: http://ctug.cat/training_detail?idtraining=1001189\nCom aquesta activitat, n'hi ha un munt. També trobaríem alguna revista de i per a bibliotecaris que toca el tema, com The Code4Lib journal, que fou ressenyada per Jesús Gascón a Blok de BiD: http://www.ub.edu/blokdebid/ca/content/experi%C3%A8ncies-digitals-tecnologies-aplicades-als-serveis-i-col%C2%B7leccions-documentals\nSempre s'ha dit que els bibliotecaris som bastant experts en tecnologies de la informació... Però està clar que cal una formació contínua en aquest terreny si volem estar al dia, ja que els avenços no paren!\nAmazon anuncia que properament obrirà la seva botiga d'aplicacions per a mòbils per a Europa. "La companyia demana als desenvolupadors interessats que poden començar a pujar-hi aplicacions per a la seva posterior distribució internacional".\nFont: Beat: observatori de l'edició digital\nVídeo de presentació del projecte endegat per la UNED i altres:\nEtiquetes de comentaris: aplicacions per a mòbils , formació permanent , tecnologies de la informació\nAnònim 23 de juny de 2012, a les 0:19\nJa ho sabeu què en penso d'aquest tema, que el grau d'Informació i documentació s'acabarà fusionant amb el d'enginyeria informàtica. És que quin sentit té aquest nou grau? És un engany als estudiants de 18 anys que pensen en les biblioteques d'una forma romàntica i tradicional. Qui vulgui aprendre a programar aplicacions per a mòbils anirà a estudiar informàtica, no biblioteconomia i documentació. És pura lògica. Amb tot el respecte cap al col·lectiu dels bibliotecaris, però és així.\nAmadeu Pons 25 de juny de 2012, a les 0:17\nEi, gràcies pel comentari.\nPotser sí que és massa optimista creure que amb el grau d'Informació i Documentació s'està prou preparat per posar-se a desenvolupar aplicacions per als dispositius mòbils.\nAl pla d'estudis del grau no hi veig cap assignatura directament relacionada. Però cal tenir en compte que no acabarem de veure el grau «sencer» fins el curs que ve, 2012-2013, quan els primers alumnes que van començar «des de zero» completaran el primer cicle sencer. Justament aquests dies s'estan aprovant els plans docents de noves assignatures optatites per als darrers cursos de grau: cal veure quines són les aprovades finalment.\nAra bé, on sí que hi ha una assignatura obligatòria específicament dedicada al tema és al màster de Gestió de Continguts Digitals. El proper curs 2012-2013 el pla d'estudis d'aquest màster tindrà una lleugera reforma. S'hi incorpora –entre d'altres– l'assignatura de 5 crèdits (125 hores de feina en total) «Aplicacions i dispositius mòbils». Aquí podreu veure aquest futur pla d'estudis, que es posarà en marxa el proper setembre. Malauradament encara no estan disponibles els plans docents detallats d'aquestes assignatures. És qüestió de dies o setmanes.\nDemà dilluns es publicarà una entrada en aquest bloc que comentarà els treballs de final d'aquest màster del curs que ara acaba. N'hi ha un que té una relació directa amb les aplicacions per a dispositius mòbils: «Directrices de usabilidad para aplicaciones en móviles: recomendaciones y ejemplos de aplicación», de Cristina Prieto Martín. Aquí podreu veure la llista sencera d'aquests treballs.\nPerò no hi ha dubte que és al grau d'Enginyeria Informàtica on s'adquireixen aquests coneixements amb profunditat. Aquí podrem veure el seu pla d'estudis, amb els plans docents de les assignatures: http://www.ub.edu/grad/infes/fitxaInfe.jsp?n0=M&n1=0&n2=1&curs=2011&tipus=&ens=TG1077.\nPer exemple, el «Taller de nous usos de la informàtica». Un dels seus objectius és «Conèixer la programació orientada als dispositius mòbils (geolocalització, sensors, etc.).»\nAra bé; no deixa de sorprendre que la formació que s'anuncia a l'entrada del bloc motiu d'aquest comentari explícitament digui que la formació anirà adreçada a gent que «no tenía ni idea antes de empezar el curso. Y que llegue a usar sus programas para colocar sus productos en los mercados internacionales».\nEn qualsevol cas, més enllà del desenvolupament informàtic de qualsevol aplicació, sempre caldran uns coneixements de continguts, visualització, accessibilitat, usabilitat... totes aquestes característiques sí que poden ser dominades per un dels nostres graduats.\nSempre hem dit, perquè n'estem convençuts, que la col·laboració entre professionals de diferents especialitats és necessària i productiva; tant per a projectes concrets, com per a idees de caire empresarial. Dic això quan acabo de llegir a Beat una notícia sobre un desenvolupament d'una aplicació de mòbil per localitzar llegendes i rondalles: http://beatcat.blogspot.com.es/2012/06/legendiary-una-aplicacio-per-android-de.html.


Informe 2020. L’Estat del Racisme a Catalunya – SOS Racisme\nDes de SOS Racisme Catalunya presentem la dotzena edició de l’informe anual “INVisibles. L’estat del racisme a Catalunya”, un document que té com a objectiu contribuir a la visibilització del racisme a través de la denúncia pública d’agressions i situacions de racisme, la sensibilització de la societat per a que se sumin en la lluita antiracista i la planificació de polítiques públiques eficaces que garanteixin la no-discriminació racial.\nAquest informe s’elabora i es produeix de manera independent, a partir de la feina que es fa des de l’entitat al llarg de tot l’any. A partir dels casos i les dades recollides pel nostre Servei d’Atenció i Denúncia (SAiD) realitzem una anàlisi rigorosa de la situació i plantegem algunes reflexions que considerem rellevants. En qualsevol cas, no pretenem fer un recull de totes les situacions de racisme que succeeixen a Catalunya, ja que malauradament n’hi ha moltes més. La intenció és poder compartir aquestes reflexions i que les nostres dades serveixin com a eina de denúncia i incidència als col·lectius, les entitats i les persones que lluiten diàriament contra el racisme.\nAmb l’ànim d’arribar cada cop a més gent, aquest any hem apostat per un canvi de format per tal d’adaptar-nos al context actual: hem decidit prioritzar la versió web de l’informe, que creiem pot ser més accessible a un públic no especialitzat. Alhora, facilitem un annex -a través d’un codi QR-on es poden consultar de manera més extensa les dades del SAiD, tal com ja fèiem els anteriors anys.\nINFORME 2020 sobre l’estat del racisme a Catalunya [versió web]\nAnnex. 365 dies de racisme [pdf]\nPresentació de l'informe 2020. L’Estat del Racisme a CatalunyaReunió informativa per a noves activistes


Molins de Rei presenta el cartell de la Festa Major 2021 - Komunica.press\nInici Baix Llobregat Molins de Rei presenta el cartell de la Festa Major 2021\nLa Festa Major de Molins de Rei se celebrarà del 24 de setembre al 3 d’octubre. El cartell de David Díaz, sota el nom Molins és l’escenari, ha guanyat la cinquena edició del Concurs de cartell, en el qual han participat 11 persones més.\nUn any més, l’alcalde, Xavi Paz, la regidora de Cultura, Ainoa Garcia, i el primer tinent d’alcalde, Ramon Sánchez, han presentat el cartell guanyador que representarà la Festa Major de Molins de Rei. Aquest any 2021, l’obra Molins és l’escenari de David Díaz ha estat l’escollida.\nEl seu autor explica que el seu cartell “és un homenatge a l’espectacle participatiu i a la cultura popular entesa com una art escènica on els carrers de la vila són el decorat i els seus habitants i les seves entitats en són els únics actors. Després de mesos d’espera, les entitats es reuneixen a la plaça esperant el senyal, el moment on podran desplegar la seva raó de ser”.\nLa Festa Major de Molins de Rei començarà el 24 de setembre i finalitzarà el 3 d’octubre. A més, durant la primera quinzena de setembre, s’han organitzat noves activitats per començar a escalfar la festa.\nTal com explica la regidora de Cultura, Ainoa Garcia, “l’Ajuntament i el departament de Cultura està treballant diversos escenaris per organitzar una Festa Major que s’adapti, un any més, a les mesures vigents, i en la qual existeixi un equilibri entre el gaudi dels veïns i veïnes, la seguretat i la tranquil·litat de fer les coses ben fetes”.\nL’alcalde, Xavi Paz, assegura que “tenim l’experiència de l’any passat i, al mateix temps, tenim la confiança que a l’octubre estarem en una altra fase de la pandèmia. Durant tot l’any hem pogut gaudir de la cultura en petit format, però fa molts mesos que no gaudim de la cultura tradicional com és el corre-cuita de foc o una demostració castellera. Veurem com es poden fer, i si es poden fer. En qualsevol cas, la recuperació més plena de la Festa Major està més a prop que mai”.\nPer la seva banda, el primer tinent d’alcalde, Ramon Sánchez, assegura que “la Festa Major torna i aquesta és la millor notícia. És un aparador important pel nostre teixit associatiu i comercial. Esperem que aquest any la puguem gaudir amb molta més intensitat”.\nArticle anteriorL’Ajuntament de Sant Joan Despí posa a punt els centres educatius per al proper curs\nArticle següentL’Ajuntament de Gavà inicia la campanya d’asfaltat 2021


El Casal de Joves de Teià és un servei municipal per a totes les persones d'entre 12 i 29 anys. Obrim totes les tardes de dimecres i dijous de 17 a 20 hores i els divendres fins les 21 hores. Som un espai de trobada on hi pots trobar wifi obert i gratuït, taula de ping-pong, billar, futbolí, diana, smartTV, projector...\nAlhora també tenim Punt d'Informació Juvenil on t'acompanyem amb totes les teves preguntes. Podem oferir-te ajuda en temes laborals, estudiantils, de sexualitat, d'habitatge, de mobilitat internacional i de moltes més coses de forma confidencial. Vine i pregunta!\nFinalment també organitzem activitats pels joves i des dels joves. Excursions, xerrades, festes, jornades participatives... i qualsevol activitat que et puguis imaginar, la podem construir conjuntament.


Fundació Història del Disseny Llibres Archives - Pàgina 2 de 3 - Fundació Història del Disseny\n10/12/2019 - Congressos - Home - Llibres\nConsulta el llibre digital editat per Isabel Campi i Sílvia Ventosa amb la col·laboració del Museu del Disseny de Barcelona i la Fundació Història del Disseny.\nVersió per imprimir NOMBRES EN LA SOMBRA _Versión Imprimir\n03/04/2019 - Activitats FHD - Home - Llibres\n12/01/2018 - Congressos - Llibres\nJa està disponible online el llibre d’actes del I Col·loqui d’Investigadors en Tèxtil i Moda\nJa es pot consultar a la web de la Fundació Història del Disseny el llibre d’actes del I Col·loqui d’Investigadors en Tèxtil i Moda, celebrat els passats 17 i 18 de novembre en el Centre de Documentació i Museu Tèxtil (CDMT) de Terrassa. En els propers dies també es podrà adquirir el llibre imprès, a través de la mateixa web.\nPer visualitzar el llibre d’actes, seleccionar aquí.\nEl llibre inclou les 42 comunicacions presentades en el col·loqui, amb les imatges seleccionades pels autors, i amb un disseny molt atractiu que facilita la consulta de les més de 230 pàgines que conté.\nImatge de portada: Campanya La Seda de Barcelona, 1964. Model: Francina (cortesia Francina Díaz)


25N: Dia Internacional de la NO violència contra les dones i les nenes - Fundació l'Alternativa\nInici / Feminismes / 25N: Dia Internacional de la NO violència contra les dones i les nenes\nEl proper 25 de novembre, Dia Internacional de la NO violència contra les dones i les nenes, la Xarxa de Dones Feministes contra les Violències Novembre Feminista, ha convocat una manifestació a les 19h a la Font de Canaletes de Barcelona. De nou sortirem al carrer ha lluitar contra els feminicidis, contra una societat patriarcal que invisibilitza l’explotació de les dones pel capitalisme i pel nostre dret a una vida digne. Des de la Fundació l’Alternativa fem una crida a participar-hi activament.\nEl 25 de novembre va ser declarat dia internacional contra la violència de gènere el juliol de 1981, en el context del primer Encuentro Feminista de Latinoamérica y del Caribe celebrat a Bogotà (Colòmbia) En aquesta trobada les dones van denunciar la violència de gènere en ‘àmbit domèstic i la violació i l’ assetjament sexual en l’àmbit dels governs, incloent-hi la tortura i els abusos que patien moltes presoneres polítiques. A proposta de la República Dominicana, el 1999, l’ONU va donar caràcter oficial a aquesta data.\nAquest dia del 1960 van ser assassinades les tres germanes Miraval (Patria, Minerva i Maria Teresa) a mans de la policia secreta del dictador Trujillo.\nMalgrat els anys que han passat des que es va instaurar la commemoració oficial, la violència contra les dones, pels sol fet de ser-ho no ha disminuït; 87 dones assassinades el 2016 (entre el 2010 i el 2016, 681 feminicidis), amb més de 2 milions de dones que pateixen violència masclista a l’estat espanyol; Però malgrat la violència continua, la lluita contra ella és més frontal, no és amagada.


Solvia analitza el mercat de la intermediació immobiliària per empreses i inversors en el seu últim informe de tendènciesSolvia Magazine | Solvia Magazine\nSolvia analitza el mercat de la intermediació immobiliària per empreses i inversors en el seu últim informe de tendències\nSolvia ha publicat recentment la cinquena edició del seu informe de tendències del sector immobiliari Solvia Market View centrat en l’anàlisi del mercat de la intermediació immobiliària per empreses i inversors, amb especial focus en el denominat ‘middle market’, és a dir, en els actius immobiliaris amb tickets mitjans situats entre els 500.000 euros i els deu milions d’euros.\nTal i com reflecteixen les dades publicades en el cinquè informe Solvia Market View, el mercat de la inversió terciària middle market és molt sensible a la ubicació dels actius, la tipologia dels mateixos, així com la seva demanda potencial (que determina la seva ocupació) pel que la forquilla de preus i renda és molt àmplia i requereix d’un anàlisis detallat del micromercat i de l’actiu.\nEn aquest sentit, l’informe destaca que les rendibilitats brutes mitjanes aconsegueixen un 7,4% en el cas dels locals comercials, un 5,9% per oficines i un 7,3% en naus i logístiques. Aproximadament el 76% en valor del producte terciari i sòls és adquirit per empreses i inversors, bàsicament promotores, empreses industrials, operadors logístics, etc. Es tracta d’un segment que representa més del 43% de les transaccions totals del mercat terciari i arriba als 4.000 milions d’euros, amb un creixement interanual el 2017 del 8,1%.\nFactors que han impulsat la inversió en aquest mercat\nLa creació d’ocupació i d’empreses, la millora de la confiança empresarial i l’augment del consum de les llars ha propiciat un augment de la inversió immobiliària per part de les empreses i inversors en locals comercials, instal·lacions logístiques i industrials i oficines. A més, la recuperació de la demanda del sector residencial ha impulsat las transaccions de sòl urbà que han repuntat un 19% en número d’operacions formalitzades el 2017.\nAnàlisis per tipologia de producte\nLes dades de l’estudi reflecteixen un augment important de la inversió en locals comercials a Espanya, un mercat que supera els 3.700 milions d’euros i que es consolida com una de les inversions immobiliàries més rentable degut sobretot a un augment de la confiança dels consumidors, l’auge del turisme comercial o a l’entrada/expansió de nous operadors a Espanya. El pes de les províncies de Madrid i Barcelona sobre el conjunt d’aquest mercat és molt elevat, fixant-se a prop d’un 47%.\nTambé destaca l’augment important de la demanda d’oficines amb espais de fins a 500 m2 per part del sector tecnològic i de serveis professionals. La inversió en aquest mercat arriba als 560 milions d’euros i concentra el 75% dels seus actius a la ciutat de Madrid, el que consolida la capital com a centre empresarial del país.\nEl nou model logístic, caracteritzat pel fort creixement de l’e-commerce i una major digitalització i automatització, requereix de tres tipus d’actius: grans naus a les afores per producte de baixa rotació, magatzems propers a les grans ciutats per cross docking i petits centres de distribució urbans. Així, el mercat de naus industrials i logístiques supera els 2.000 milions d’euros i els principals mercats en vendes són Barcelona, Madrid, Guadalajara i València, amb un 42% sobre el total.\nFinalment, el mercat del sòl urbà, notablement afavorit per la recuperació de l’activitat promotora, ha aconseguit els 3.500 milions d’euros d’inversió el 2017 sent les principals zones d’activitats Madrid, Màlaga i Barcelona, que concentren un 50% de la inversió total en aquest mercat.\nPer a més informació, descarrega el cinquè informe Solvia Market View aquí.\nSolvia analitza el comportament del nou cicle immobiliari en el seu últim informe\nCom es comportarà el mercat de l’habitatge durant els propers anys?\nCom es comportarà la compravenda d’habitatges en els pròxims anys?


Projectes d’Innovació en Filosofia | Filosofía de Bolsillo\nThis entry was posted on 13 enero 2013, in Innovació i Recerca and tagged innovacio. Bookmark the permalink.\t1 comentario\nEn aquesta nova entrada faré d’anomenar alguns dels projectes d’innovació en Filosofia actuals i no tan actuals. Tractaré de fer una petita descripció de dos i d’aportar alguns enllaços d’interès on poder trobar més informació i material.\nLa proposta és fer un seguiment de temes com ara diàleg neosocràtic, l’Associació de Filosofia Pràctica de Catalunya, critical thinking, educació en valors i webquest.\nEn aquesta entrada parlaré dels que em semblen més rellevants i que són del meu interès particular, Filosofia per a nens i webquest.\nFilosofia per a nens, filosofia 3/18 o Philosophy for children (P4C)\nEm sembla rellevant en aquest punt adjuntar l’enllaç de Filosofia 3/18 de la Viquipèdia on trobareu una bona descripció de que és del que parlem quan diem filosofia 3/18. És una entrada molt interessant on podreu trobar els objectius del projecte i el currículum del projecte filosofia 3/18.\nFilosofia 3/18 és un projecte educatiu, el qual és una adaptació a Catalunya, del moviment educatiu internacional conegut amb el nom de Philosphy for Children, i creat per Matthew Lipman, destinat a l’Educació Infantil, Primària i Secundària. Pretén desenvolupar les habilitats cognitives dels estudiants, tot ajudant-los a comprendre les matèries d’estudi, a fer-los més conscients de la riquesa del bagatge intel·lectual heretat i a preparar-los en la raonabilitat per a la participació en un món democràtic, en definitiva, fent efectiu el lema d’aprendre a pensar.\nA Internet és pot trobar molta informació al respecte de la filosofia per a nens. Destacaria especialment GrupIREF, que ja he comentat en l’anterior entrada. Sobretot perquè hi ha molts recursos i propostes.\nEn anglès he trobat una molt interessant que fa moltes propostes, recursos, hi ha e-books i explica moltes experiències. Es tracta de p4C. Especialment per les propostes dividides per edats.\nWebquest o caça del tresor\nPodreu trobar una molt bona descripció a viquipèdia a l’entrada Webquest. I molts materials, blocs i webs a l’Associació Catalana de Webquest.\nGeneralment, es tracta d’una pàgina que proposa als participants una història suggeridora per tal que aconsegueixin una sèrie d’informacions en unes pàgines d’Internet concretes, extraient les seves conclusions a partir del treball cooperatiu. Els objectius són combinar els continguts curriculars amb l’ús de les tecnologies de la informació i la comunicació a l’aula, en un aprenentatge de descobriment guiat.\nLes webquests es basen en el constructivisme, és a dir, en que els alumnes construeixin el seu propi coneixement a partir dels coneixements propis previs. Van ser ideades per Bernie Dodge l’any 1995 amb l’ajut de Tom March en el desenvolupament pràctic. Moltes de les webquests es creen a partir de generadors si els professors no saben programació.\nUna webquest és una unitat didàctica que planteja als alumnes una feina o resolució d’un problema interessant i motivador i un procés de treball col·laboratiu basat principalment en recursos existents a Internet. Es tracta d’una activitat de cerca guiada en la xarxa.\nAltres recursos per Webquest\nEn aquesta web podreu trobar un eina per fer-les. Una mostra com ara aquesta ens dona una idea de com fer-ne una. Aquest és de pagament.\nEl que he vist molt interessant és que és un treball molt col·laboratiu i hi ha moltes webs que en parlen com ara aquest Bloc colectivo per Compartir WebQuest y Cazas del Tesoro.\nInternet ens dona molts recursos, i quasi tots gratuïts, per la preparació de WebQuest de molt bona qualitat com ara aquesta que és per treballar la descripció subjectiva y l’autoretrat literari, feta per una col·laboradora del col·lectiu anterior.\nSens dubte és una molt bona eina per preparar bons materials a la xarxa per poder treballar amb els nostres alumnes. El repte és tenir un bon coneixement de la matèria i una bona habilitat amb les TIC per desenvolupar la lliçó.\nOne thought on “Projectes d’Innovació en Filosofia”\n« Recursos TIC propis\nRecursos TIC en l’ensenyament de la Filosofia »


Un Salt de llibres: de maig 2008\nPot ser que ens sentim atrapats en un mirall? Pot ser que, per molt intel·ligent i culte que sigui una persona es deixi sotmetre voluntàriament per una altra per amor?\nLa novel·la de la Gemma Lienas ens planteja aquest dubte. Des d'un punt de vista de thriller psicològic, es va desentrellant un teixit on estava atrapada la protagonista i que l'ha duta al seu tràgic final.\nPoc a poc, igual que ho va fent la Gina, l'amiga de la Laura, anem descobrint perquè es va estimbar una nit per les costes del Garraf.\nLa Laura, aparentment ho té tot: éxit professional, un fill, un marit que l'estima, una família que està per ella... Aparentment. Perquè darrera de tota façana hi ha tot un món de sentiments, de frustracions, de secrets ocults, amagats dels quals no en podem deslliurar-nos tan fàcilment primera perquè no en som conscients i segon perquè quan algun fet alié a nosaltres ens provoca aquell "clic" al cervell que fa adonar-te del que estàs fent a la teva vida, no és tan fàcil canviar, tirar per la borda molts anys de la teva vida.\nLa Laura un dia es va descobrir ella mateixa a un mirall i no es va reconèixer, i quan ho va fer, li va fer por el que va veure. Després d'aquell dia, una distracció al volant i el seu cotxe acava al fons d'un barranc.\n"Atrapada al mirall" és una excel·lent novel·la que es llegeix ràpid i amb ganes i que us recomano molt.\nPublicat per Deric a 18:29 Cap comentari:


Liffey - Les farmàcies obligades a vendre el genèric més barat\nUna farmàcia al barri de The Liberties, Dublin 8 / Foto: Liffey\nLa nova legislació sobre prescripcions mèdiques que entrarà en vigor en els propers mesos obligarà els farmacèutics a vendre el medicament genèric més barat independentment de la marca que figuri a la prescripció del metge. A més, el Servei de Salut passarà a les farmàcies el preu de referència de cada genèric.\nAmb aquesta mesura el govern preveu d'estalviar milions d’euros reduint l’exagerada factura que ha de pagar actualment pel preu abusiu que li cobren les farmacèutiques, sovint diverses vegades el que cobren a d’altres països. Hi ha qui diu que aquest és el preu a pagar pel fet que les multinacionals del sector tinguin plantes de producció a Irlanda.\nTanmateix no tothom hi està d’acord; és el cas de Mike Glynn, director general d’Epilepsy Ireland, que alerta de les catastròfiques conseqüències que podria suposar el fet de canviar d’un medicament d’una marca concreta a un de genèric. Glynn ha explicat que la seva entitat recomanarà als metges d’escriure “No substituiu” a la prescripció i que estudiaran, un per un, cada genèric.\nURL curta: ves.cat/gIvl\nLes farmàcies posen el crit al cel per les fotos de carnet


Fernando Lacaba és reescollit president de l'Audiència de Girona per tercera vegada - Diari de Girona\nFernando Lacaba és reescollit president de l'Audiència de Girona per tercera vegada\nVa guanyar per majoria absoluta amb 14 vots contra 3, imposant-se al seu únic rival i company de sala, Fernando Ferrero\ngirona | martí santiago 29.04.2011 | 02:00\nEl renovat president de l'Audiència de Girona, Fernando Lacaba, inicia el seu tercer mandat. aniol resclosa\nEl renovat president de l'Audiència de Girona, Fernando Lacaba, inicia el seu tercer mandat.\nS'ha imposat per una majoria absoulta indiscutible. L'actual president de l'Audiència de Girona, Fernando Lacaba Sánchez, ha estat reescollit en el càrrec per tercera vegada consecutiva després de la deliberació del Consell General del Poder Judicial (CGPJ) que ahir li va mostrar la seva confiança entregant-li 14 dels 21 vots emesos. La resta es van repartir entre el seu contrincant i company de sala, Fernando Ferrero Hidalgo (3 vots) i les abstencions una de les quals, presumiblement, seria atribuïble al vocal Carles Cruz Moratones qui, curiosament, també comparteix sala amb els dos magistrats en disputa.\nAquesta renovació en el càrrec suposa per a Fernando Lacaba l'entrada en el reduït grup de magistrats que han revalidat per tercera vegada o més els seus mandats al capdavant d'una Audiència Provincial i el situa en el mateix pla que els seus col·legues de l'Audiència d'Oesca - Santiago Serena, l'únic amb quatre mandats a l'esquena-, d'Albacete -Eduardo Salinas-, Cáceres -Juan Bote- i Córdoba -Eduardo Baena-.\nAquesta mostra de confiança del CGPJ vers la seva persona i la tasca que està desenvolupant el magistrat des del seu primer nomenament l'any 2001 resulta significativa per a Lacaba qui, a partir d'ara, disposa de cinc anys més per dirigir l'Audiència Provincial. Fet que li permetrà inaugurar el nou Palau de Justícia que s'està construint prop de la Devesa. "Es millorarà en eficàcia, perquè tots els funcionaris de l'Audiència es trobaran en una mateixa dependència, no estaran adscrits a seccions, i hi haurà un servei comú de tramitació i execució d'afers", explica amb relació a aquesta infraestructura que, com ell reconeix, ha reivindicat llargament amb "afany".\nLa presidència de l'Audiència de Girona suposa un volum de càrrega important si es té en compte que aquesta disposa de 15 magistrats i la demarcació compta amb 57 organismes jurisdiccionals situant-la, d'aquesta manera, com la segona de Catalunya en importància numèrica. Lacaba no dubta a qualificar la demarcació de "complicada judicialment".\nEl renovat president ha explicat que un entre els seus objectius hi ha la reducció de la inestabilitat de les plantilles, tant de jutges com de funcionaris, per l'alta mobilitat que existeix i que obliga a cobrir les vacants amb interinatges. El magistrat també senyala que la "mateixa treva que s'ha fet en Sanitat" el Govern també la pugui aplicar de forma similar a l'àmbit de la Justícia.


Winddat: una eina útil per a l’anàlisi de les titulacions\nTal com diu una inscripció de Lord Kelvin, gravada el 1929 sota la finestra que dóna a la badia a l'edifici d'Investigació en Ciències Socials de la Universitat de Chicago, "Quan no es pot mesurar, el coneixement és insuficient i insatisfactori".\nAbans de parlar de Winddat, però, cal mencionar que el sistema universitari català ha estat pioner a l'Estat espanyol en la definició i la implantació d'UNEIX, una base de dades que recopila les dades facilitades per les universitats sota uns criteris homogenis i les valida per tal que esdevinguin fiables. A partir d'aquestes dades s'extreuen indicadors, la definició i el càlcul dels quals han estat consensuats amb els responsables de les universitats catalanes. Winddat no existiria si abans no hi hagués hagut l'interès i el compromís del Govern, de les universitats i d'AQU Catalunya de crear un sistema que mesurés l'activitat universitària.\nResultats de la 2a convocatòria de 2011 d'informes de professorat lector i col·laborador23.02.2012\nAvaluació de seguiment dels manuals d'avaluació docent de les universitats privades21.02.2012\nEs publica el quadern de qualitat Treballar després de la universitat 2011. La qualitat de l'ocupació de la població graduada15.02.2012\nLa participació d'AQU Catalunya en projectes internacionals10.02.2012\nNou web d'informes d'avaluació emesos per AQU Catalunya26.01.2012\nAQU Catalunya presenta l'informe d'inserció laboral 2011 als orientadors de secundària20.01.2012\nAQU Catalunya publica els informes de seguiment de les universitats catalanes10.01.2012\nResultats de l'avaluació de l'activitat investigadora del PDI de les universitats catalanes de la convocatòria juny-juliol de 201105.01.2012\nEl col·lectiu de dones amb estudis superiors té un comportament laboral diferenciat del de dones amb menys nivell educatiu. Així, mentre que les dones de 25 a 54 anys amb nivells educatius més baixos tenen una taxa d'inactivitat del 21% i una taxa d'ocupació del 63%, les dones enquestades presenten una taxa d'inactivitat del 2,5% i d'ocupació del 93%. L'educació atenua les diferències en els assoliments professionals entre homes i dones. D'això es dedueix que les diferències entre homes i dones de la població general no són extrapolables a les diferències entre homes i dones del col·lectiu universitari.\nWinddat, una eina per al seguiment de les titulacions oficials\nEl web d'indicadors docents per al desenvolupament i l'anàlisi de les titulacions, Winddat, neix en el context del Marc per a la verificació, el seguiment, la modificació i l'acreditació de les titulacions, com una eina de suport en l'avaluació del desenvolupament dels ensenyaments universitaris. Per aquest motiu presenta evidències en forma d'indicadors homogenis dels resultats acadèmics, el procés de preinscripció, la disponibilitat de recursos, el professorat, els ocupadors i la inserció laboral, entre d'altres; unes evidències necessàries per al diagnòstic del sistema i l'elaboració de les propostes de millora de les titulacions que ofereixen les universitats catalanes.\nCarina Àlvarez Ramos i David Gassiot Andreu - Gestora de projectes i cap de la Unitat d'Informàtica d'AQU Catalunya\nL'Espai euromediterrani: lloc de trobada entre agències d'avaluació de la qualitat del sud d'Europa\nRafael Llavori de Micheo\nANECA i membre del Board de l'ENQA\nEl gener del 2010 es va iniciar el projecte JISER-MED (Joint Innovation & Synergies in Education and Research), coordinat per la Universitat de Barcelona, dins del programa TEMPUS finançat per la Comissió Europea, en què participen institucions d'educació superior i agències de qualitat de les tres regions que comparteixen l'Espai euromediterrani: el Magrib, l'Orient Mitjà i el sud d'Europa.\nL'objecte fonamental del projecte és promoure la mobilitat i l'ocupabilitat d'estudiants de doctorat en l'Espai euromediterrani, amb una atenció particular a la dimensió de la garantia de la qualitat de manera transversal a totes tres regions. Però JISER-MED ha servit, a més, com a lloc de trobada preferent de les agències d'avaluació de la qualitat universitària dels sistemes del sud d'Europa, les institucions dels quals formen part de projecte: Espanya, Catalunya i França.\nInforme sobre el estado de la evaluación externa de la calidad en las universidades españolas. 2010\nGènere i inserció laboral. Dones i homes deu anys després de graduar-se, iguals o diferents?


Llicenciatura de Veterinària | Emagister\nSi t'interessa el títol de Llicenciatura de Veterinària, pots consultar els graus similars que s'imparteixen actualment:\nLa Llicenciatura de Veterinària estudia l’estructura i les funcions dels animals sans, la seva cria i reproducció, la higiene, l’alimentació i la tecnologia de fabricació i conservació dels seus aliments.\nVeure graus en Veterinària\nPla d'estudis del Llicenciatura de Veterinària\nAgronomia I Economia Agrària - 5.00 crédits(3.00 teóricos + 2.00 prácticos) Relacions terra-planta animal. Vegetals utilitzats pel bestiar i factors que incideixen en la seva qualitat i rendiment. Pràcticum. Economia agrària. Economia i comercialització dels productes agraris.\nAnatomia, Embriologia I Histologia - 24.00 crédits(12.00 teóricos + 12.00 prácticos) Anatomia sistemàtica, comparada, topogràfica, bàsica i orientada a les aplicacions clíniques, de producció i d'higiene i industrialització alimentària. Descripció del desenvolupament embrionari en les espècies d'interès veterinari. Manipulació embrionària. Anomalies congènites. La cèl·lula eucariòtica, estructura. Descripció dels teixits, òrgans i sistemes dels animals domèstics i útils.\nBiologia Animal I Vegetal - 6.00 crédits(3.00 teóricos + 3.00 prácticos) Morfologia, bionímia i sistemàtica dels animals, especialment els d'interès veterinari. Morfologia, sistemàtica i associacions dels vegetals d'interès veterinari.\nBioquímica - 9.00 crédits(5.00 teóricos + 4.00 prácticos) Bases moleculars de la vida i dels processos productius. Alteracions moleculars en la malaltia. Aplicacions en els diagnòstics, en la teràpia i en la producció animal.\nEpidemiologia - 3.00 crédits(2.00 teóricos + 1.00 prácticos) Estudi descriptiu, analític i prospectiu dels fenòmens que afecten a les poblacions, particularment la malaltia i els factors de sanitat, reflectint-se en la salut pública i en els ecosistemes.\nEtologia, Protecció Animal I Etnologia - 5.00 crédits(3.00 teóricos + 2.00 prácticos) Comportament animal, domesticació. Sistemes d'explotació per a la disminució de patiments. Estudi de la morfologia externa i de les característiques etnològiques i productives de les principals espècies i races útils.\nFísica - 4.00 crédits(2.00 teóricos + 2.00 prácticos) Bases físiques dels processos biològics i dels industrials aplicables als productes d'interès veterinari. Aplicacions de la física a les ciències veterinàries.\nFisiologia Animal - 11.00 crédits(6.00 teóricos + 5.00 prácticos) Funció dels òrgans, sistemes i organisme complet. Aplicació de la fisiologia a la medicina i producció animal.\nGenètica - 6.00 crédits(3.00 teóricos + 3.00 prácticos) L'herència biològica, localització i estructura de la informació hereditària; transmissió i recombinació; expressió, regulació i variació. Biotecnologia genètica. Genètica clínica. Genètica de poblacions.\nImmunologia - 4.00 crédits(3.00 teóricos + 1.00 prácticos) Principis bàsics de la resposta immune i la seva aplicació tècnica.\nMatemàtiques - 5.00 crédits(3.00 teóricos + 2.00 prácticos) Principis bàsics de biometria i estadística aplicada a les ciències veterinàries.\nMicrobiologia - 7.00 crédits(4.00 teóricos + 3.00 prácticos) Morfologia, bioquímica, fisiologia, genètica i taxonomia de virus, bactèries i fongs que causen infeccions o amb aplicacions industrials biotecnològiques i ecològiques.\nParasitologia - 5.00 crédits(3.00 teóricos + 2.00 prácticos) Morfologia, bionímia, fisiologia i sistemàtica dels paràsits dels animals domèstics i útils. Relacions entre paràsit, hoste i medi ambient.\nQuímica - 4.00 crédits(2.00 teóricos + 2.00 prácticos) Bases químiques dels processos biològics i de les aplicacions mèdiques i industrials. Factors químics del medi ambient.\nCria I Salut Animal - 7.00 crédits(4.00 teóricos + 3.00 prácticos) Aplicacions genètiques a programes de millora. Eliminació de factors letals i subletals per a la resistència a la malaltia.\nDeontologia, Medicina Legal I Legislació Veterinària - 3.00 crédits(2.00 teóricos + 1.00 prácticos) Principis ètics que han de guiar l'exercici de la professió veterinària. Normes legals que regulen el comerç i l'ús d'animals i els seus productes, així com les que afecten l'exercici veterinari.\nMalalties Infeccioses - 10.00 crédits(6.00 teóricos + 4.00 prácticos) Processos provocats per virus, bactèries i fongs, entre els quals hi ha epidemiologia, clínica, diagnòstic, teràpia, control i lluita. Zoonosi.\nMalalties Parasitàries - 7.00 crédits(4.00 teóricos + 3.00 prácticos) Protozoosi, helmintosi i antroponosi, considerant els aspectes clínics, epidemiològics, diagnòstic, teràpia, control i lluita, i les repercussions sobre els processos productius, la salut pública, zoonosi i el medi ambient.\nFarmacologia, Farmàcia I Terapèutica - 8.00 crédits(5.00 teóricos + 3.00 prácticos) Principis generals de farmacocinètica i farmacodinàmica. Descripció fonamental dels principals grups farmacològics. Estudi de les formes farmacèutiques i de les seves aplicacions farmacocinètiques. Mecanismes d'acció, efectes farmacològics i les seves conseqüències terapèutiques i tòxiques. Farmacoteràpia.\nHigiene, Inspecció I Control Alimentari - 10.00 crédits(6.00 teóricos + 4.00 prácticos) Condicions que han de reunir els aliments d'origen animal. Salut pública. Inspecció ante i post mortem. Higiene d'establiments i de manipulació d'aliments. Treballs pràctics en escorxadors i altres instal·lacions de control, processament, distribució i venta d'aliments.\nMedicina I Cirurgia Clínica - 10.00 crédits(6.00 teóricos + 4.00 prácticos) Processos morbosos que requereixen resolució quirúrgica, les tècniques necessàries, incloent les de restitució quirúrgica i la cirurgia experimental. Anestesiologia: bases fisiològiques i farmacològiques.\nMedicina Preventiva I Policia Sanitària - 4.00 crédits(3.00 teóricos + 1.00 prácticos) Bases de la preparació de programes sanitaris per a fer rentable l'explotació ramadera, millorant la producció, reduint les pèrdues i millorant ambdós paràmetres. Bases de la lluita contra les malalties i normes de prevenció, control i lluita.\nNutrició Animal - 7.00 crédits(4.00 teóricos + 3.00 prácticos) Valoració de les necessitats nutritives dels animals domèstics i útils segons els processos digestius i metabòlics. Matèries primeres per a l'alimentació animal, valoració i formulació.\nObstetrícia I Reproducció - 10.00 crédits(6.00 teóricos + 4.00 prácticos) Comprendre les cures pre i postpart, així com la resolució mèdica o quirúrgica dels problemes del part dels animals domèstics i útils. Fisiopatologia clínica i tecnologia de la reproducció.\nPatologia General I Anatomia Patològica - 12.00 crédits(7.00 teóricos + 5.00 prácticos) Nosologia, fisiopatologia i immunologia. Estudi de les alteracions patològiques de cèl·lules, teixits i òrgans.\nPatologia Mèdica I De La Nutrició - 10.00 crédits(6.00 teóricos + 4.00 prácticos) Malalties que no tinguin un caràcter contagiós o parasitari que es presentin tant individual com col·lectivament, tributàries de tractament higiènic-dietètic o medicamentós. Clínica mèdica intrahospitalària o ambulant.\nProducció Animal I Higiene Veterinària - 8.00 crédits(6.00 teóricos + 2.00 prácticos) Coordinació i aplicació dels diversos coneixements fisiològics i zootècnics a l'explotació pràctica dels animals. Instal·lacions ramaderes. Higiene ambiental.\nPropedèutica Clínica - 5.00 crédits Mètodes i procediments d'explotació clínica, entre els que s'inclou les tècniques de laboratori complementàries i la seva interpretació.\nRadiologia - 3.00 crédits(2.00 teóricos + 1.00 prácticos) Natura, producció, propietats i acció de les radiacions ionitzants sobre els éssers vius. Les seves aplicacions diagnòstiques i terapèutiques. Normes de protecció.\nTecnologia Alimentària - 9.00 crédits(4.00 teóricos + 5.00 prácticos) Propietats dels aliments. Operacions bàsiques d'indústries alimentàries. Treballs pràctics en instal·lacions de tractament i transformació d'aliments.\nToxicologia - 5.00 crédits(3.00 teóricos + 2.00 prácticos) Estudi dels agents, naturals o de síntesi, que poden produir intoxicacions agudes o cròniques; la seva identificació; mecanismes d'acció, diagnòstic clínic o experimental de la toxicitat, el coneixement de residus en productes alimentaris amb possible risc i els contaminants ambientals. Bases toxicològiques i legals per assegurar la innocuïtat de fàrmacs i additius.\nEstades - 15.00 crédits(15.00 prácticos) Període de formació pràctica en els termes de la Directriu tercera.\nSurtides Laborals del Llicenciatura de Veterinària\nEl veterinari que vulgui exercir la seva professió ja no està restringit a l’àrea de la salut animal, sinó que té un paper rellevant en els sectors agroindustrials i ramaders. Sortides professionals en el sector privat:\n- Especialista en producció animal i economia (direcció d’empreses agropecuàries, piscifactories, alimentació animal).\n- Especialista en medicina i sanitat (clíniques d’animals, indústria farmacològica, etc.).\n- Especialista en bromatologia i tecnologia dels aliments (escorxadors, intervenció, sanitària d’empreses alimentàries, indústries càrniques, lleteres i pesqueres).\n- Ministeri i Conselleries d’Educació i Ciència (docència i investigació).\n- Ministeri i Conselleries de Comerç (inspectores de duanes i control interior).\n-Ministeri de Defensa (veterinari militar).\n- Ministeris i Conselleries d’Agricultura, Pesca i Alimentació (cossos i escales de veterinaris).\n- Ministeri i Conselleries de Sanitat i Consum.\nEn la indústria alimentària, explotacions ramaderes, indústries de pinsos compostos, etc.\nExisteix oferta de treball públic per a llocs de treball en diferents organismes (Diputacions, Comunitats Autònomes, etc.).\n...curs Oceanografia Química Oceanografia Física Biologia Marina i Oceanografia Biològica Oceanografia Geològica Parasitologia veterinària Tecnologia dels...


Los zapatos rojos a les Lectures en Veu Alta de l'Armand Cardona\nAquest passat dissabte, 21 de novembre, teníem programada la segona sessió de LECTURES EN VEU ALTA PER A PERSONES AMB DISCAPACITAT VISUAL. A causa de les restriccions derivades de la situació sanitària, l’activitat no es va poder fer presencialment. No obstant això, sí que vam gravar la narració i la vam fer arribar als usuaris i usuàries del grup.\nPer a tots aquells que no coneguin l’activitat, les Lectures en Veu Alta per a persones amb discapacitat visual consisteixen en la narració d’un text a càrrec d’una persona col·laboradora de la biblioteca. L’activitat es programa mensualment a la biblioteca Armand Cardona Torrandell i permet gaudir de la literatura a través de l’escolta. Per dur-la a terme, comptem amb la col·laboració de la delegació de l’ONCE de Vilanova i la Geltrú.\nEn el cas d’aquesta darrera sessió, l’actriu Montse Panero, col·laboradora de les biblioteques de Vilanova, va ser l’encarregada de la lectura en veu alta. En aquesta ocasió, va llegir Los zapatos rojos, de l’escriptor Hans Christian Andersen.\nAixí doncs, compartim amb tots vosaltres els àudios, tot esperant que us agradin.\nEn primer lloc, la presentació que ha preparat la narradora:\nPresentació de Montse Panero:\nEn segon lloc, la lectura de Los zapatos rojos:\nNarració: Los zapatos rojos\nI per acabar, una mica de música:\nDisponibilitat en el catàleg Aladí:\nHans Christian Andersen a les biblioteques de Vilanova.\nDisponibilitat a eBiblio:\nLas zapatillas rojas i molts altres títols de l’autor en format digital.\nPer finalitzar, podeu escoltar les anteriors narracions que hem publicat en el nostre blog.\nBiblioteques InclusivesLectura en Veu Alta


Informació general Transports de les Illes Balears\nTelèfon d'atenció al públic: +34 971 17 77 77\nOficina d'atenció a l'usuari de Palma - Estació Intermodal\nPlaça d'Espanya, s/n Palma.\nDe l'1 d’octubre al 31 de maig:\nDilluns a divendres: de 7 h a 21 h\nDissabtes, diumenges i festius*: de 9 h a 19 h.\n* Tancat els dies 1 i 6 de gener, Divendres Sant i 25 de desembre.\nPàgina web: http://www.tib.org\nCONEXIONS A MONTUÏRI:\n1. MONTUÏRI - PALMA\nServei operat per l’empresa Caldentey Sagalés\nLínia 401N: Palma – Cala Millor (https://www.tib.org/web/ctm/autobus/linia/401N)\nLínia 403N: Palma – Porreres (https://www.tib.org/web/ctm/autobus/linia/403N)\nAturada situada davant Bar-Restaurant S'Hostal al carrer Constitució, 59 (cantonada amb carrer Pujol)\nServei de bus que connecta l’aeroport de Palma amb Montuïri sense necessitat de fer cap transbordament.\nA causa de la crisi de la Covid-19, no hi ha data fixada per l’inici del servei de l’Aerotib.\nSERVEI MICROBUS MUNICIPAL\nServei Microbús municipal gratuït d'enllaç entre la parada del Bar-Restaurant S'Hostal i el centre del poble amb diferents parades al voltant de la plaça Major.\nTARGETA INTERMODAL MONEDER\nLa nova Targeta Intermodal moneder atorga punts cada vegada que l’usuari viatja, transformant-los en doblers que serveixen de descompte per al pròxim trajecte. Per conèixer en detall com funciona aquest sistema de punts, consulta aquí tota la informació: https://www.tib.org/web/ctm/targeta-intermodal1.\nAmb la nova xarxa del TIB, entra en funcionament el nou sistema tarifari. A partir de l’1 de gener, els usuaris han de tenir saldo carregat per poder viatjar a qualsevol línia, sigui de bus, tren o metro.\nLa Targeta Intermodal moneder s’ha de validar en pujar i en baixar del bus, una de les principals novetats del nou sistema tarifari.\nLa càrrega de saldo es pot fer on-line, al punt d’informació de Palma i a una de les màquines d’autovenda de les estacions de metro i tren. A partir del mateix 1 de gener, també es pot carregar a bord del bus amb un import exacte d'entre 5 euros (càrrega mínima) i 50 euros (càrrega màxima). Aquest import ha de ser múltiple de 5 euros i s'ha de carregar en efectiu.\nEls abonaments T20 i T40 no són vàlids per viatjar ni es pot adquirir un bitllet reduït. Els abonaments seguiran carregats i els viatges romanents es transformaran en saldo que s'afegirà a la targeta a partir del 28 de febrer. En cas de voler recuperar-lo abans, pots sol·licitar-ho en el punt d'informació de l'Estació Intermodal.\nSource URL: https://www.ajmontuiri.net/transport-public


Vol Lliure convoca un concurs fotogràfic sobre el muntatge de gàbies per a la Coetà – BÉTERA – toda la información del Bétera, Valencia\nVol Lliure convoca un concurs…\nLa penya coetera “Vol Lliure” ha convocat un curiós concurs fotogràfic per a les pròximes festes en el qual els participants hauran d’enviar fotos mentre munten les gàbies que cada any protegeixen les façanes de les seues cases del foc de la coetà.\nLa idea va sorgir en la “taula dels coets” que convoca l’Ajuntament de Bétera i en el qual participa la regidoria de Festes, Alcaldia, els Majorals i les penyes coeteres. Allí és on es treballa conjuntament per a protegir la festa dels coets i on en 2016 es va decidir que la Coetà de Bétera tornara a tots els carrers del poble, “va ser en eixe moment quan la directiva de Vol Lliure va redactar una sèrie de mesures, la primera d’elles era promocionar la protecció de les façanes, fomentar i premiar a la gent que protegira les seues façanes per a animar a la resta. Amb este motiu vam proposar un concurs de gàbies”, explica el president de Vol Lliure, Toni Grande.\n“La nostra idea és que els veïns i veïnes de Bétera, que per a nosaltres són els vertaders guardians del foc, es fotografien mentre munten la seua gàbia, posen el tauló de fusta, tapen les finestres amb un tros de cartó, posen teles conilleres o qualsevol altre material destinat a protegir la façana”, explica Toni Grande.\nLes fotos, que han de ser del muntatge d’enguany (no val d’anys anteriors), es recolliran del 5 al 15 d’agost (tots dos inclusivament). A partir d’este moment els veïns i veïnes que vullguen participar poden enviar les seues fotos de 3 formes:\n1. Instagram: hauran d’etiquetar a Vol Lliure a la foto i Vol Lliure la pujarà al seu compte.\n2. Facebook: hauran d’etiquetar a Vol Lliure i Vol Lliure pujarà la foto al seu compte d’Instagram.\n3 WhatsApp: els participants podran enviar la foto al telèfon 617085082. Enviaran la foto i el nom del muntador i la penya la penjarà en el seu compte d’Instagram.\nA partir del dia 5 d’agost quedarà obert el concurs. La penya Vol Lliure ho anunciarà a través de les seues xarxes socials i començaran a pujar les primeres fotos que els veïns vagen enviant perquè la gent puga donar-li a “m’agrada”. La foto guanyadora serà la que obtinga més “likes” a través de l’Instagram de Vol Lliure.\nEl dia 19 d’agost a les 10.00 hores es tancaran les votacions. La foto amb més “likes” serà la guanyadora. En cas d’empat la guanyadora serà que la que es va penjar en la xarxa abans. El premi del concurs de 2019 serà un sopar per a dues persones en el Barracó dels Majorals 2020.


Un gran Dijous Bo\nInca viu avui el seu dia més gran. Després de dos anys de mal temps, els seus ciutadans esperen que la climatologia hi acompanyi, però també esperen més coses: que tot Mallorca reconegui el pes i la importància de la ciutat i la seva aportació al conjunt de l'Illa com a nucli emprenedor, laboriós i de contrastada personalitat.\nEl Dijous Bo s'ha convertit en cita obligada per a desenes i desenes de milers de persones. La necessitat d'acudir a un mercat popular on tothom s'hi pugui trobar forma part de la personalitat mallorquina. Per això la jornada d'avui té aquest caire magnètic, de l'atracció de la qual no es pot fugir perquè forma part indestriable de la personalitat del país.\nInca, que patí una gran crisi durant els anys vuitanta a causa de la pèrdua de molts mercats en el sector del calçat, s'ha sabut recuperar de manera modèlica. A hores d'ara és una ciutat en expansió on es torna a respirar l'optimisme i les ganes d'invertir.\nEn aquest sentit, els seus actuals governants haurien d'anar alerta i no provocar un creixement desmesurat, el qual, amb el pas dels anys, es podria tornar contraproduent. Grans infraestructures s'acosten a la ciutat, com la variant de l'autopista, que sense cap dubte durà més possibilitats de construcció de naus industrials i, en conseqüència, d'habitatges. Però la mesura ha de ser important per a un entranyable nucli que avui és obligat punt d'encontre per a una gernació de mallorquins i ha de ser capaç, a més, de continuar sent mirall social i econòmic pensant en les pròximes dècades i les properes generacions.


Etiqueta: visitants | Martech Zone\nDimarts, març 21, 2017 George Leon\nLa moderna campanya "condueix al web" és molt més que simplement empènyer els consumidors a una pàgina de destinació enllaçada. Està aprofitant la tecnologia i el programari de màrqueting que està en constant evolució i comprèn com crear campanyes dinàmiques i personalitzades que produeixin resultats web. Un canvi de focus Un avantatge que té una agència avançada com Hawthorne és la capacitat de mirar no només les analítiques, sinó també de tenir en compte l’experiència i el compromís general de l’usuari. Això és\n14 termes diferents utilitzats a les plataformes d'automatització de màrqueting\nDimecres, maig 27, 2015 Douglas Karr\nNo estic segur de per què els venedors sempre se senten obligats a inventar la seva pròpia terminologia per a pràcticament tot ... però ho fem. Tot i que les plataformes d’automatització de màrqueting tenen funcions bastant consistents, cadascun dels proveïdors d’automatització de màrqueting més populars anomenen cada característica diferent. Si esteu avaluant plataformes, això pot resultar bastant confús quan es fixen en les funcions d’una sobre l’altra quan, amb sinceritat, hi ha les mateixes funcions. De vegades, sembla\nNo tothom que interacciona amb vosaltres no és client\nDilluns, agost 18, 2014 Dimecres, octubre 28, 2020 Troy Burk\nLes interaccions en línia i les visites úniques al vostre lloc web no són necessàriament clients per a la vostra empresa, ni tan sols clients potencials. Les empreses solen cometre l’error de suposar que cada visita a un lloc web és algú interessat en els seus productes o que tothom que descarrega un llibre blanc està a punt per comprar-lo. No és així. En absolut. Un visitant del web pot tenir moltes raons per examinar el vostre lloc i passar temps amb el vostre contingut, cap\nLes vostres plataformes de màrqueting no són tan precises com creieu\nMolta gent no s’adona de les limitacions de les plataformes d’anàlisi i màrqueting per mesurar visitants únics. La majoria d’aquestes plataformes mesuren un visitant col·locant una cookie, un petit fitxer al qual es fa referència cada vegada que un visitant torna al lloc mitjançant el mateix navegador. El problema és que no puc tornar a visitar el vostre lloc des del mateix navegador ... o bé eliminar les meves cookies. Si visito el vostre lloc al telèfon mòbil, a la tauleta,\nQuè és un èxit? I un altre argot d’Analytics\nMonday, May 14, 2007 Dilluns, juliol 7, 2014 Douglas Karr\nLa setmana passada vaig prendre el dia lliure de la feina i vaig assistir a Webcamp, una conferència regional sobre tecnologia d'Internet. Tot i que era un orador independent (en blocs), vaig aprendre moltes coses sobre àrees que no són el meu bail. El meu èxit en els blocs s’ha degut en gran part a la passió i a una gran aptitud tècnica. Fer blocs exigeix que sigui un gran jugador de tots els oficis, però que no en tingueu cap. Conferències com aquesta m’ajuden a perfeccionar les meves habilitats\nMonday, May 14, 2007 Monday, July 7, 2014


les aparicions del comte Arnau · Paisatge i Llegenda\nLes aparicions del comte Arnau\nPau Guerrero > Paisatge i llegenda del comte Arnau > Les aparicions del comte Arnau\nMoltes eren les persones que deien haver vist o sentit al comte Arnau\nMoltes eren les persones que deien haver vist o sentit al comte Arnau, sobretot abans de l’aparició de la radio i la televisió. Un dels casos que tenim documentats és el de l’hereu dels Grats, qui a la tardor de 1901 deia que a posta de sol havia sentit el clapir dels gossos, les petjades del cavall i els xiulets del comte Arnau abrivant la canilla. Això va passar al Pla de Feners, i va ser Rossend Serra i Pagès, l’infatigable perseguidor del comte Arnau, qui recollí el testimoni de primera ma, de boca de l’hereu dels Grats:\nAl preguntar-li jo si havia sentit a dir que el comte Arnau passava encara de tant en tant corrent a cavall i seguit de gossos que clapeixen, va contestar-me amb un aplom gran:\n– Jo ho he sentit prou.\n– Vos? Vaig preguntar-li admirat.\nNo m’esperava aquesta confessió; i tot i saber-ho, perquè algú m’ho havia explicat anys enrera, em va sorprendre per el to de sinceritat amb que mh’ deia.\nConteu-me, com va ser això?\n– Era a posta de sol, entre dos llustres, allà a la tardorada.\n– Al Pla de Feners, al capdamunt de la Solana de Grats, a l’envista de Campelles.\n– I vareu sentir?\n– El xiulet del comte l’Arnau, com atiava els gossos, i ells, amb uns clapits que feien! Ho som sentit dues vegades.\n– Però ben clar, eh?\n– Mare de Déu, ja ho crec!\n– I no us vàreu espantar?\n– Gota, perquè un hom ja ho sap. El que em va fer basarda, una nit al anar-me’n cap a casa, va ser sentir com el comte l’Arnau passava entre la terra.\n– Com s’entén?\n– Vaig sentir: u… u… u… u…! Una fressa fonda i forta com un terratrèmol, que durava una bella estona.\n– I a on devia anar?\n– Poc ho se. El pare ho savia prou, i quan erem mainada ens ho contava; però ara no m’en recordo pas.\nEra tard, i ens varem haver de despedir. Vaig anotar aquestes poques noticies en tres o quatre ratlles, però confesso qu em varen interessar més que algunes de les composicions literàries a propòsit del comte l’Arnau, en les quals hi campeja la fantasia més exuberant. Un que ha sentit varies vegades al comte l’Arnau! Jo hauria pagat qualsevol cosa per tornar-me preocupat i poder sentir-lo quan, brunzent com el mateix vent, va desbocat rostos avall de la muntanya, saltant torrents i cingles, acompanyat dels gossos famolencs que clapeixen i llops que udolen, que no trobant cap peça de caça han d’acabar per devorar-lo a ell mateix.\nRossendo Serra i Pagès\nPreguntant pe’l Comte l’Arnau\nCatalunya, revista mensual. Num 26, febrer 1904\nL’hereu dels Grats va sentir al comte Arnau, però h’hi ha d’altres l’han vist, caçant, errant d’un cingle a l’altre com suspès en l’aire. Així es diu que ha estat vist a la collada de les Rovires, o a la font del Prestill, sota els cingles de Montgrony.\nLlibre El comte Arnau, paisatge i llegendaLa llegenda del comte Arnau


El Gobierno exigeix a la Generalitat més retallades a la sanitat La República\nEl Gobierno exigeix a la Generalitat més retallades a la sanitat\nMadrid reclama, abans del 15 de setembre, un pla de mesures per reduir la despesa en medicaments i productes sanitaris.\nImatge d'una operació a l'Hospital Germans Trias i Pujol / ACN\nL’Estat demana a la Generalitat que faci més retallades en la sanitat catalana. Des del Gobierno, abans del 15 de setembre, es reclama als departaments d’Economia i Salut que presentin un pla amb mesures per reduir la despesa en medicaments i productes sanitaris.\nDes de Madrid es mostra un “especial interès” en les exopròtesis –les que substitueixen un membre- i les endopròtesis –les que substitueixen una articulació-, així com altres productes amb un “alt cost”. La carta apunta que, a banda del 2017 i 2018, Catalunya ja va superar les taxes de referència establertes l’any 2016 i que, per aquest motiu cal aplicar restriccions.\nAquesta notícia arriba l’endemà que La Vanguardia hagi publicat un informe on es confirma el robatori sistemàtic dels recursos catalans per part de l’Estat. Entre els anys 2015 i 2018, el grau d’execució pressupostària a Catalunya ha estat del 66%, mentre que a Madrid d’un 114%.\nAMPLIACIÓ.- Vergés contesta: “Ens demanen que retallem i no ho farem”\nLa consellera de Salut, Alba Vergés, ha acusat l’executiu de Pedro Sánchez de demanar “retallades” en sanitat. “Sembla que el govern espanyol ens està demanant que continuem aplicant les polítiques d’austeritat que practicava el PP, i ho fa un govern del PSOE”, ha recriminat Vergés, que ha defensat que la seva conselleria compleix i “gestiona de manera escrupolosa”. La consellera ha assegurat que Salut enviarà “tota la informació que calgui”, ja que el govern espanyol demana un informe abans del 15 de setembre amb mesures específiques, però ha deixat clar: “Ens demanen que retallem i no ho farem”.\nLa consellera ha carregat contra el govern espanyol per demanar al Govern que ajusti la despesa sanitària als límits de despesa. “Catalunya és responsable dels principals serveis a la ciutadania i no té el finançament adequat per dur-ho a terme”, ha denunciat. I ha afegit: “Si a més hem de rebre cartes que ens demanen retallar en farmàcia i serveis, els socialistes ens hauran d’explicar perquè reclamen retallades i des del Parlament ens demanen una altra cosa”.