CAATEEB:La construcció amb tàpia al Maresme - AADIPA\nCAATEEB:La construcció amb tàpia al Maresme\nLa construcció amb terra i més concretament amb la tècnica de la tàpia és una tradició ancestral que podem trobar arreu del món. Des del nord d’Europa fins a l’Àfrica, des de la Xina fins a Amèrica. A Catalunya, existeix una llarga tradició de construcció amb tàpia que arriba fins a finals del segle XIX, tant en les zones rurals com en les àrees urbanes.\nEstem parlant doncs d’una tècnica constructiva habitual i que molt sovint trobem en els edificis quan fem obres de rehabilitació. Les qualitats i prestacions, tant estructurals com tèrmiques i mediambientals, de la tàpia es van posant en valor dia a dia, fins al punt de ser utilitzada amb èxit en construccions contemporànies, i els valors patrimonials d’aquest sistema constructiu demanen la seva preservació com a part de la nostra història.\nEl desconeixement i el menys teniment d’aquest material de construcció, ens han aconsellat l’organització d’aquesta jornada amb una doble vessant, divulgativa dels seus valors i, adreçada a tots els ciutadans, i tècnica per a la integració en l’edifici rehabilitat.\nHora: de 9 a 20:30h\nLloc: Sala d’actes de la Delegació del Maresme. Plaça Xammar, 2 · Mataró 08301\nInscripció: Gratuïta. Places limitades (80 places)En línia (Cal indicar a l’apartat observacions a quina activitat de la jornada us inscriviu); per telèfon al 93 798 34 42 o bé per correu electrònic a caateeb.maresme@apabcn.cat


La guerra dialèctica entre Pep i Mou traspassa fronteres\nMARTÍ MOLINA Barcelona. 28/04/2011 00:00\n260x366 Diverses portades dels diaris internacionals d'ahir. / ARA Diverses portades dels diaris internacionals d'ahir. / ARA\nLes declaracions de Mourinho i Guardiola no van passar desapercebudes als mitjans internacionals. Molts van optar per focalitzar el clàssic en una batalla entre els dos entrenadors, i van destacar la resposta del tècnic blaugrana a les provocacions del portuguès.\nÉs el cas del diari argentí Olé , que destacava a la portada que "puja la temperatura" entre els entrenadors. I a les pàgines interiors explica: "Un Guardiola molt enfadat contesta les declaracions de Mourinho". En general, en els mitjans sud-americans s'ha destacat el partit i també s'ha centrat l'atenció en les declaracions dels dos tècnics.\nA Portugal, el rotatiu A Bola deia a la portada que el tècnic madridista "dispara" contra el blaugrana. A les pàgines interiors explicava que Mou "va fer servir un to més agressiu que mai contra l'entrenador del Barça" i que aquest "hi va respondre". I concloïa que els dos tècnics van "escalfar l'ambient" abans del clàssic.\nLa roda de premsa prèvia també va ser portada de dos dels principals diaris esportius italians. Al Corriere dello Sport qualificaven el partit d'"enverinat", mentre que a la Gazzetta dello Sport titulaven: "Mou-Guardiola: espurnes".\nEl clàssic també va ser un tema destacat en la premsa generalista. A Anglaterra, The Times titulava: "La guerra entre tècnics és el rerefons de l'últim gran clàssic". Per la seva banda, a The Guardian comentaven: "Els jocs mentals de Mourinho provoquen la resposta de Guardiola".\nA França, el diari Le Monde augurava un partit "explosiu" després de la "guerra dialèctica" entre els dos clubs. La Dépêche parlava de l'enfrontament com "la batalla final"; i a Le Nouvel Observateur titulaven "Castellans contra catalans", contextualitzant l'eliminatòria en el conflicte polític.


El Museu, un espai SEGUR! El Museu, un espai SALUDABLE! - Museu de l'Escala\nLa crisi de la pandèmia del virus COVID-19 ha fet visible l’alt valor social de la cultura i per aquest motiu, els Museus i Arxius han proveït les llars de recursos i serveis online, participant i ajudant en la salut espiritual i psicològica durant el confinament a casa, tal i com s’ha fet pel Dia Internacional dels Museus.\nEls Museus de l’Escala (Museu de l’Anxova i de la Sal i Alfolí de la Sal-Museu de l’Escala) estem treballant per adaptar-nos a aplicar les recomanacions que ens fa arribar la Direcció General de Patrimoni Cultural per obrir els equipaments amb seguretat. Des d’avui estan oberts amb visites individualitzades, en grups reduïts i sempre mantenint la distància de seguretat entre ells, sobretot a les sales d’audiovisuals, a més de seguir uns itineraris dissenyats per no coincidir diferents visitants. Així mateix, seguirem treballant per oferir productes viruals online.\nPer més informació: museu@lescala.cat\nPel que fa al desconfinament del servei d’arxiu cal tenir en compte que el patrimoni documental no es veu afectat en si mateix per la presència del COVID-19, però durant la seva manipulació, sÍ que pot ser una font d’infecció, ja que el virus pot mantenir-se en la superfície dels documents que custodien els arxius. Per tant, per garantir tant la integritat del patrimoni com de les persones, caldrà prendre un seguit de mesures de protecció i aïllament.\nEl retorn a l’activitat serà progressiu, en el moment en que ens trobem (Fase 1) es prioritzarà l’atenció telemàtica a les persones usuàries. Les peticions d’informació de documents es realitzarà a través del correu electrònic. Actualment l’obertura del servei és interna, i no serà fins que no estiguem a la Fase 2 quan s’oferirà l’accés dels usuaris a la sala de consulta i l’atenció individualitzada. En aquest moment caldrà tenir en compte que s’haurà de sol·licitar cita prèvia a l’arxiu mitjançant el correu arxiu@lescala.cat. Així com s’extremaran les mesures (distància mínima de dos metres, ús de gel desinfectant, ús de mascaretes i guants, recomanació d’ús d’ordinadors personals dels usuaris, etc).


Grup Excursionista de Mallorca – Transpirenaica\nA la reunió de la Transpirenaica, ja s’havia presentat el recorregut amb anterioritat, i únicament es va explicar el canvi de temporització del primer dia. Al ser un viatge al qual només uns quants socis estan interessats, la reunió va ser ràpida. El preu és de 660€ per socis i 700€ per no socis.\nPer tal de reservar una plaça s’han de bestreure 300€ abans del 7 de Febrer i realitzar el pagament de la resta abans del 13 de Març.\nCom cada any, les persones que son habituals del Projecte, tenen prioritat a l’hora d’apuntar-se. Abans de realitzar cap pagament, millor consultar amb Secretaria i/o amb el Responsable.\nEl GEM està negociant amb dues agències, per tant, que ningú compri els billests fins:\n– Tenir confirmació que està inscrit al viatge.\n– Rebre la proposta del GEM en relació als vols, que serà abans de que acabi aquest mes.\nPareix que enguany podrem acabar la Transpirenaica i arribar al cap de Creus. Les dates previstes són del 24 al 31 de març. Farem una reunió informativa per als interessats el dia 10 de gener a les 19 h al local del GEM.\nLa primera reunió serà el dimecres 14 de març a les 19.00 al local del GEM.\nPer tal de reservar una plaça s’han de bestreure 250.00 € abans del 30 d’abril i realitzar el pagament de la resta abans del 25 de Juny. Com cada any, les persones que són habituals del Projecte tenen prioritat a l’hora d’apuntar-se.\nAbans de realitzar cap pagament, és millor consultar amb Secretaria i/o amb el responsable.\nFotografies de la Transpirenaica 2017\nAquest passat mes de juliol, concretament entre els dies 15 i 23 de juliol una representació del GEM va realitzar una nova edició de la transpirenaica, sota la direcció d’en Jaume Escalas, entre Espot i Lles de la Cerdanya. Aquí teniu les fotos que ens han cedit na Mari Esquinas, na Mireia Barredo i el mateix Jaume Escalas.\nPer Miquel Calafell|Fotografies, Viatges|0 Comentaris|\nFotografies de la Transpirenaica 2016\nEn Jaume Escalas, qui des de l’estiu de 2013 és el responsable del projecte “Transpirenaica”. ens cedeix les fotos que ha realitzat aquest estiu, a la travessa realitzada des de Plan fins Espot en set dies\nDivendres 1 de juliol al local del GEM reunió informativa amb Jaume Escalas.\nViatge Pirineus – Transpirenaica 2016\nVIATGE ALS PIRINEUS\nPROJECTE TRANSPIRENAICA: PLAN – ESPOT\nREUNIÓ INFORMATIVA AL LOCAL DEL GEM EL DIVENDRES 18 DE MARÇ A LES 18.00 HORES.\nViatge als Pirineus. Projecte Transpirenaica; Del Cap Híguer al Cap de Creus\nDia: Del dissabte 9 de Juliol de 2016 al diumenge 17 (ambdós inclosos)\nItinerari: Plan – Espot. En 7 etapes.\nDescripció: Seguirem aquest any amb el nostre Projecte de La Transpirenaica per etapes. Continuarem on ho varem deixar l’any passat, al poble de Plan, i arribarem al poble d’Espot, en terres catalanes i de llarga tradició d’esquí. En total seran 7 etapes, o 8 si comptam la del primer horabaixa, per dins el cor del Pirineu que ens aproparan a massisos emblemàtics com el Posets o Llardana, l’Aneto i acabarem al Parc Nacional d’Aigüestortes i Estany de Sant Maurici.\nL’estil que utilitzarem serà el dels “caragols”, és a dir, ho portarem tot a sobre. Per això la logística i el material a portar serà un punt important i a tenir en compte. Haurem de plantejar-nos el que podem dur i el que ha de quedar a casa, ja que un “kilo” de més durant 7 dies es pot arribar a fer molt pesat.\nEl material indispensable és el […]\nFotografies de la vuitena i darrera etapa de la Transpirenaica 2015\nDarrera etapa de la transpirenaica del 2015, entre els pobles de Parzán i Plan, passant per Bielsa i el coll de la Cruz de la Guardia.\nEl GEM agraeix de nou a en Jaume Escalas per organitzar tan bé aquestes travesses.\nI enhorabona a tots els participants!!!\nFotos cedides pel fotògraf oficial de la travessa, l´amic Carlos Gracar Sánchez.\nFotografies de la 7ª etapa de la Transpirenaica\nPenúltima etapa de la travessa, ja en territori espanyol.\nDes del refugi de Pineta, es continúa pel refugi de La Larri, el pico de la Estiva. Per acabar passant pel llogaret de Chisagüés i acabant al poblet de Parzán.\nFotos cedides per en Carlos Gracar Sánchez.


Seguretat - Dotorbus\nHome / Empresa / Seguretat\nEns prenem amb la màxima serietat la seguretat dels nostres passatgers. Els nostres sistemes de seguretat compleixen estrictament totes les normatives d’homologació, i es sotmeten a inspeccions periòdiques per tal de garantir la màxima fiabilitat. Els nostres passatgers són la nostra prioritat.\nPer altra banda l'atenció és constant, realitzem les revisions pertinents i el control periòdic del vehicle perquè els nostres usuaris viatgin segurs.\nCertificat Seguretat Biològica COVID-19\nPurificadors d'aire homologats\nAmb l'objectiu de millorar la qualitat d'aire de l'interior dels nostres autocars, hem instal·lat el purificador d'aire eco3 de Hispacold. Aquest purificador d'aire disminueix microorganismes, gèrmens i al·lergògens i evita males olors.\nEl purificador d'aire eco3 ha demostrat la seva efectivitat en els vehicles on s'ha instal·lat i ha estat testat científicament per la prestigiosa companyia internacional SGS Tecnos, experta en medi ambient.\nDisminueix bacteris, virus, fongs, al·lergògens i gèrmens en general\nDisminueix les possibilitats de contagi de malalties\nDisminueix la sensació de son del conductor\nAugmenta la concentració d'oxigen, evitant que es viciï l'aire.\nElimina contaminants químics\nCaracterístiques autocars Dotorbus\nTots els nostres vehicles estan dotats d'arcs de seguretat antivolcatge i antideformants\nButaques amb ancoratges segons norma R80\nRetarder hidràulic, amb regulació automàtica de velocitat màxima\nSuspensió integral dels vehicles\nSortides d'emergència en portes i finestres\nCarrosseries amb resistència a impactes laterals i frontals\nSistemes de control de detecció per a garantir els temps correctes de conducció\nManteniment preventiu de la flota en tallers propis\nSistemes d'assistència: ASB, ASR, Frens retarders.\nLimitador de velocitat als 100km/ hora.\nArnesos de seguretat per a nens\nSota demanda prèvia tenim disponibles arnesos per a nens de mobilitat reduïda (Kidy Bus Harness).\nEl sistema de subjecció del nen està format per un conjunt de corretges que compten amb un sistema de subjecció i tancament centralitzat disposat sobre la zona abdominal de l'usuari.\nL'arnès que reté l'infant està compost de cinc corretges. Dos corretges subjecten (1 i 2) al nen per les espatlles, dues corretges (3 i 4) subjecten la zona pèlvica del nen i una última corretja (5), subjecta la zona inguinal del nen, evitant que aquest es pugui escórrer del dispositiu.\nCàmara de visió posterior\nPer garantir la màxima seguretat i poder tenir el control en totes les situacions, els nostres autocars disposen d'un kit compost per un monitor i una càmera a color d'exterior que es col·loca encastada en la part posterior de l'autocar, permetent veure el que ocorre en la part de darrere.\nTots els seients estan equipats amb cinturó de seguretat, cordi-se'l correctament.\nEls martells per trencar els vidres es troben prop de les finestres senyalitzades com "sortida de socors".\nUtilitzi'ls només si és impossible sortir per les portes.\nConfiï'ls-hi al conductor, que els allotjarà al maleter. Els objectes personals o l'equipatge de comandament han de situar-se exclusivament en al portaequipatges o als espais previstos per a aquesta fi. Asseguri's que no puguin caure.\nObertura de seguretat de portes\nEl dispositiu d'obertura es troba a la vista, prop de les portes.\nHa d'utilitzar-se amb el vehicle parat.\nA l'accionar-lo, les portes es desbloquegen i s'obren immediatament.\nExisteix en tots els autobusos. Normalment es troba en la part davantera del vehicle, identificat per un pictograma.\nRecordi que està prohibit fumar a tots els vehicles de Dotor.\nEstà situat a la part davantera del vehicle, normalment prop del seient del conductor.\nQuè fer en cas d'emergencia?\nMantingui la calma. Surti de l'autocar ràpidament deixant els seus objectes personals.\nUtilitzi les portes i, si és necessari, les sortides d'emergència més pròximes i accessibles.\nAllunyi's de l'autocar. Situï's en un lloc segur en relació amb el tràfic.\nEn cas de foc de poca importància, utilitzi l'extintor seguint les indicacions. Si el foc s'estén o produeïx fum abundant, abandoni ràpidament el vehicle\nAvisi als serveis de socors


Desarticulen una organització que falsificava bitllets de 20 i 50 euros\nHi ha quinze detinguts, cinc dels quals han ingressat a presó. Estan acusats d'estafar, majoritàriament, persones invidents\nEls Mossos han desarticulat una presumpta organització criminal d'origen armeni acusada de falsificar euros / ACN\nBarcelonaEls Mossos d'Esquadra han desarticulat una organització criminal d'origen armeni acusada de falsificar bitllets de 20 i 50 euros. El grup estava ubicat a Barcelona.\nL'octubre passat es va detectar un augment de bitllets de 50 euros falsos, distribuïts principalment entre venedors de cupons de loteria amb problemes de visió de l'àrea metropolitana. Els diners falsos es tractaven amb unes laques que feien difícil detectar-los i, a més, els falsificadors imitaven els relleus dels bitllets per confondre les persones invidents.\nEls agents van escorcollar domicilis a Barcelona i a l'Hospitalet de Llobregat durant l'operatiu policial. Els detinguts operaven des d'un habitatge ubicat a Barcelona, on la policia ha desmantellat un laboratori de falsificació d'euros i ha intervingut bitllets falsificats de 20 i 50 euros, hologrames, paper, tintes i laques, així com els equips informàtics que s'haurien utilitzat per fer les falsificacions.\nLa policia assenyala que la banda també s'encarregava de distribuir i vendre productes robats per altres grups delictius, a través d'una estructura amplia i de contactes nombrosos.\nEls agents han intervingut armes blanques, una defensa elèctrica i productes que els Mossos consideren sostrets i preparats per ser venuts, com ara perfums, televisions, telèfons mòbils i ordinadors portàtils.\nHi ha quinze detinguts, cinc dels quals han ingressat a presó. Els detinguts són veïns de Barcelona la seva majoria de nacionalitat armènia, però també hi ha detinguts de nacionalitat marroquina, equatoriana i tres de nacionalitat espanyola.


Miguel Fuentes, campió de la setena edició del Triatlon Sprint d'Oropesa\nRafelix Naomi va ser la primera a travessar la línia de meta en la categoria femenina\nEsports 07 de septiembre de 2020 REDACCIÓ\nLa setena edició del Triatlon Sprint ha tornat a ser protagonista a Oropesa diumenge passat. La competició, organitzada per l'Ajuntament d'Orpesa i la Federació de Triatló Comunitat Valenciana, ha citat a més de 170 esportistes a la platja de la Concha. L'esdeveniment ha constat de totes les mesures d'higiene i seguretat pertinents per a evitar més contagis.\nEl funcionament de la carrera ha sigut el següent: a les 9.00 ha començat els 750 metres nadant, on, després de tornar a la platja de la Concha, s'han pujat a la bicicleta i han recorregut 20 km, passant per la Renegá, el mirador, i el descens fins al port. A baix, els competidors han acabat la carrera corrent al llarg de la platja Morro de Gos i acabar en el far i la torre del Rei, on es trobava la meta.\nEl primer a acabar la carrera ha sigut Miguel Fuentes, que ha liderat la prova des del principi, amb una marca de 59:38, seguit de Xabier Tijero (1.01:14). En categoria femenina, la primera a travessar la línia ha sigut Rafelix Naomi, amb una marca d'1.12:29.\nEl regidor d'esports, Jordi Llopis, i la presidenta de la Federació de Triatló de la Comunitat Valenciana, Vanessa Huesa, han atorgat als competidors que han fet podium, les seues medalles d'or, plata i bronze pertinents. La celebració no ha tingut públic degut a l'emergència sanitària.\nEl regidor d'esports ha insistit en el bon fer del municipi per continuar duent a terme esdeveniments d'aquest calibre malgrat les circumstàncies urgents.


Retard en l’inici de les obres del clavegueram de Ciutat Jardí | Ràdio Palafolls\nHome General Retard en l’inici de les obres del clavegueram de Ciutat Jardí\nMarc Ferri , febrer 8, 2007\t / 1267 0\nLes obres del clavegueram de Ciutat Jardí encara no han començat.\nTot i que s’havia dit i acordat que el passat 5 de febrer començarien les obres del clavegueram de Ciutat Jardí a hores d’ara encara no s’ha començat les obres.\nA la urbanització tan sols hi ha la caseta d’obres, que indica la imminència de l’inici de l’ambiciós projecte de clavegueram.\nEl president de l’ass de veïns de Ciutat Jardí, José Carmona, ens explica els impediments que han fet enderrarir l’inici de les obres i ens confirma que l’empresa adjudicatària començarà les obres la propera setmana per Malgrat.\nCarmona anuncia que s’han cobrat un 60% de les parcel.les, i que moltes tenen un expedient per incorreccions al padrò municipal, i que per tan no es té constància del propietari i fins i tot algunes parcel.les encara no han rebut la notificació.\nEl president ens explica quina és la situació de les contribucions especials.\nTot i això Carmona assegura que hi ha prou diners per començar a fer les obres del clavegueram, que han de permetre connectar totes les aigues negres de la urbanització amb les de Sant Genís i dur-les fins a la futura depuradora de l’alt maresme que s’ha de construiir a Pineda.


ARCA: de juliol 2018\nARCA participa un any més al programa de L'Assumpció de la Mare de Deú.\nARCA intervé al Ple de l'Ajuntament de Palma per deixar constància de la nostra oposició a la normativa d'Ocupació de Via Pública.\nÀngels Fermoselle intervé al Ple de l'Ajuntament de Palma.\nL'Ajuntament de Palma ha aprovat la norma d'Ocupacuó de Via Pública. Una notícia dolenta perquè manté el perjudici al paisatge urbà i l'ocupació excessiva:\nUna pressa de pèl a la ciutadania.\nARCA ha anat al Ple per deixar constància de la seva oposició.\nA continuació copiam el text que hem llegit a la nostra intervenció, a càrrec de la vicepresidenta d'ARCA, Àngels Fermoselle.\nText íntegre de la intervenció:\nAvui, per desgràcia per a aquesta ciutat gairebé segur que s'aprovarà la nova normativa d'Ocupacuió de Via Pública que consagra pràcticament les greus errades de l'anterior.\nContinuarem tenint mampares, barreres, barreretes, pissarres i rètols i més rètols i pissarres, jardineres i tests, tot per privatitzar l'espai públic i compartimentar-lo.\nTambé tendrem para-sols rectangulars molt grossos, que sumats a les mampares i a les jardineres, aconsegueixen un efecte pantalla igual o pitjot que el d'un tendal.\nARCA vol terrasses, però vol que siguin el més transparent possibles, volem veure la nostra ciutat a través d'elles. No ha hagut manera. Era fàcil. En privat ens deien que eren molt interessant les nostres propostes, ja no diguem quan eren a l'oposicuó, llavors sí que els hi agradaven...\nARCA també volia que els infractotrs, els que no compleixen les normes del PGOU, els que pinten la seva façana d'un color prohibit o planten un aire acondicionat o han fet unes obres il.legals a la façana, no puguin gaudir de la terrassa, ja veurien com ben aviat complirien la normativa i tothom guanyaria. Perquè no atendre les al.legacions d'ARCA en aquest sentit premia als infractors i castiga a la gent de bé que sí compleix la norma.\nARCA volia que als nostres barris singulars i al nostre Centre Històric els comerços fossin diversos i que la façana del seu edifici es pugui contemplar com a una unitat. Però no podrà ser perque no varien una línea de la normativa anterior i els expositors dels comerços, souvenirs etc poden invadir, com ara, tota la façana. Ja tenim carta de legalitat per dur l'estètica de Magaluf al Centre Històric i als barris singulars.\nARCA volia que els suports de publicitat petits, mitjants i grans que poblen la nostra ciutat es vessin disminuits al màxim. Han canviat els TEMPS, ara la publicitat té vies digitals i personalitzades, no fa falta invadir el paisatge urbà i perjudicar-lo, però no ens han fet cas perquè es veu que aquests detalls, que fan bé o mal una ciutat, no els consideren.\nARCA volia que la ciutat recuperés les parts centrals i majoritàries de les plaçes per estar, passejar, prendre el sol i jugar els infants, però no, aquest govern municipal, igual o pitjor que l'anterior, consagra el robatori de les plaçes pels negocis particulars.\nARCA considera una pressa de pel aquesta nova normativa perquè els canvis més que mínims, són ridículs.\n- Es prohibiran els tendals d'aquí 18 mesos\n- S'obligarà a retirar tots els estris el vespre. (ara, la majoria també ho hauria de fer però no es fa complir)\n- A dos barris es tendrà mig metre més per passar.\n- I es lleven les terrasses petites aferrades a paret, el que diuen microocupacions-\nPer això tres anys de espera.\nEns han fet perdre hores, dies, setmanes de feina per no escoltar, no entendre i no vetllar per l'interès general?\nLa nostra decepció és més que profunda. Ratlla la indignació.\nNosaltres, demòcrates convençuts pensàvem que un període d'al.legacions era per a que qui governa mediti sobre les propostes ciutadanes, reflexioni i perquè rectifiqui. Però vostès han passat sobre aquest període per obligació, no han contestat les al.legacions de molts de folis i ben argumentades que hem presentat diversos grups ciutadans i tot, com han reconegut a qualque mitjà perquè atendre al.legacions com les nostres, tot i que saben que són de justícia, obligaria a retardar l'aprovació.\nNosaltres hem esperat tres anys amb l'esperança de guanyar espai al carrer, i de guanyar paisatge urbà. Avui, a la votació previsible, per desgràcia, repetim, aconseguiran que perdem l'esperança.\nPrimeres obres il·legals que ARCA va denunciar a unes\ncasetes de roter properes al molí des Castellet. Maig 2010.\nARCA va presentar les primeres denúncies davant l'Ajuntament de Calvià a l'any 2010, quan varem detectar que als terrenys propers al molí del Castellet, concretament a la parcel·la 225 del polígon 1 de Calvià, zona declarada com a ANEI, es duien a terme unes obres sense permís a unes antigues casetes de roter i la instal·lació d'una barrera que impedia passar pel camí que dóna accés al molí des Castellet, el qual es contempla segons el cadastre com a “via de comunicació de domini públic”.\nL'Ajuntament de Calvià ens donà la raó i la propietat fou sancionada en aquell moment i es digué que la instal·lació de la barrera al camí d'accés, era una infracció urbanística molt greu i que no comptava amb llicència municipal.\nVIII pujades reivindicatives organitzades des de l'any 2010\nBarrera il·legal que no va permetre que la pujada reivindicativa\ndel 21 de desembre de 2014 es celebrés d'una forma normal.\nLa comissió pro-molí des Castellet, en la qual ARCA forma part ha organitzat fins a vuit pujades reivindicatives des de l'any 2010, demanant la restauració del molí des Castellet i la retirada de la barrera del camí d'accés. Fins al moment, tot i la il·legalitat d'aquesta, encara no s'ha retirat.\nObres il·legals reiterades\nTot i les sancions de l'Ajuntament de Calvià la propietat ha seguit duent a terme obres il·legals durant aquests darrers anys, les quals han estat denúnciades per ARCA, com ara la incorrecta intervenció que es dugué a terme al cintell del molí al novembre de 2014 o les obres que es dugueren a terme al camí d'accés al gener del 2015.\nL'Agència de Defensa del Territori ha sancionat a la propietat amb una multa de 72.294 euros\nAntic empedrat del cintell que va desaparèixer després\nd'una desafortunada intervenció i sense permís al gener\nL'Agència de Defensa del Territori del Consell de Mallorca ha sancionat a la propietat del molí des Castellet amb una quantiosa multa de 72.294 euros i obliga a:\nLa demolició de les obres consistents en tancament de l'accés a la finca del camí de sa Font i consolidació parcial des Molí des Castellet.\nLa restitució dels terrenys a l'estat anterior.\nEl cessament definitiu dels actes i usos desenvolupats i de qualsevol servei públic.\nL'Agència de Defensa del Territori ha informat a l'Ajuntament de Calvià\nMaquinària pesada i sense permís va dur a terme unes obres\nal camí d'accés al molí des Castellet al gener de 2015.\nL'Ajuntament de Calvià ha estat informat al respecte i la propietat té l'obligació de presentar un projecte de restabliment per haver executat obres sense llicència i no legalitzables.\nAquesta decisió i sanció exemplar ens dóna el cònsol d'haver actuat amb coherència i constància sobre els valors que defensem, que són la conservació i respecte del Patrimoni Cultural de Mallorca i a la vegada és un missatge clar i contudent que la llei està per a complir-se.\nARCA TORNA A INSISTIR EN LA INTERVENCIÓ URGENT DE LA COMISSIÓ DE PATRIMONI DEL CONSELL DE MALLORCA A LA CARTOIXA DE VALLDEMOSSA.\nCorredor de la Cartoixa de Valldemossa.\nFA QUATRE ANYS QUE ARCA VA DEMANAR AMB UN INFORME EXTENS DE LA SITUACIÓ HISTÒRICA DE LA CARTOIXA DE VALLDEMOSSA.\nMANCA CONSERVACIÓ I ORDENACIÓ DE LA INTERVENCIÓ EN EL GRAN IMMOBLE HISTÒRIC, AVUI DE DIFERENTS PROPIETARIS.\nLa situació de la Cartoixa de Valldemossa: manca intervenció i conservació\nSegons informen els mitjans de comunicació, un recent informe tècnic sobre la Cartoixa de Valldemossa demanat per la propietat ha dictaminat greus danys estructurals, deguts a filtracions ocasionades pel seu sistema hidràulic.\nAquesta problemàtica s’ha agreujat per una ocupació inconscient del monestir, que ha arribat al límit durant les darreres dècades. Poc després de la desamortització de 1835, un pic hagueren partit els monjos, s’inicià la divisió del conjunt que comportà la multiplicació de propietaris, l’habilitació d'habitatges i la transformació dels edificis. Llavors es preveia el manteniment d’elements comuns. Però la subdivisió continuà fins a la situació actual, dominada per la falta de cura de les infraestructures i els espais compartits. Això es reflecteix avui als moviments estructurals dels corredors, al claustre de les murteres que s’esfondra o a la murada, que s’ha començat a esbucar per la zona de les cel·les del segle XVII. També les humitats i el tràfec dels visitants han afectat l’església, mostrant una radiografia molt preocupant del BIC.\nMurada cel·les segle XVII.\nPensam que en el context actual no s’ha d’incidir en plans de màrqueting o en projectes museogràfics, perquè les necessitats són altres, molt més urgents.\nEl 21 de juliol de 2014, signàrem i adreçàrem a la Comissió Insular de Patrimoni Històric del Consell de Mallorca una petició redactada conjuntament per Concepció Bauçà de Mirabò i ARCA, sembla ser que admesa com a necessària per l’Ajuntament de Valldemossa, on demanàvem una protecció efectiva del BIC de la Cartoixa de Valldemossa. A partir d’una completa visió del bé que partia d’una tesi doctoral, aportàvem gran quantitat d’informació sobre l’evolució i la situació actual del conjunt, per tal d’aclarir tot allò referent a la seva complexitat i emmarcar millor el seu valor patrimonial. Quatre anys després i malgrat les gestions fetes per uns i altres, no hem rebut encara resposta a aquella petició.\nCruis al corredor de Cartoixa.\nDavant la greu situació, URGEIX LA INTERVENCIÓ DECIDIDA DEL CONSELL DE MALLORCA amb el compromís clar de tota la comunitat de propietaris (inclosa la Diòcesi i l'Ajuntament de Valldemossa), front a qualsevol interès particular. I també cal demanar la implicació del Govern de les Illes Balears (per exemple, la seva Conselleria de Cultura organitza concerts en l'espai sense preocupar-se'n, sembla, del seu estat de seguretat i de conservació real). Per la peculiaritat del BIC de què es tracta, el Govern també s'hi ha d'implicar, fins i tot, potser amb doblers públics de l'impost turístic.\nAquest sí que és un Projecte de conservació de patrimoni cultural pendent de realitzar i amb efectes directes a tota la serra de Tramuntana, a la població de Valldemossa i al turisme en general. Pareix mentida que en els temps que corren no ens poguem posar d'acord amb un Projecte d'intervenció com aquest que implica la conservació -si arribam a temps i esperam que sí- d'un BIC de primer nivell. Per complicat que sigui, la Cartoixa de Valldemossa ho requereix de forma urgent, no es pot esperar més.\nARCA continúa amb la seva campanya per a l'erradicació de les pintadas a Ciutat i demana a l'Ajuntament de Palma que actui amb urgència.


TECNÒLECS | TecnoBlog\nDes que va crear Apple amb Steve Wozniak el 1976, Steve Jobs (1955-2011) ha revolucionat tots els mercats relacionats amb la informàtica i ha marcat el desenvolupament de la tecnologia dels darrers temps. Ara ha marxat, però ens ha deixat MAC, PIXAR, IPOD, IPHONE, IPAD, ITUNES …\nUn dels innovadors més grans, prou valent per a pensar diferent, prou audaç per a creure que podia canviar el món i amb prou talent per a fer-ho (B Obama). Ceador, emprenedor, innovador … Les seves idees i la seva filosofia han estat claus. En aquest vídeo les defineix ell mateix millor del que podria fer-ho qualsevol altre.\nCategorías : NOTÍCIES, TECNÒLECS\nEileen Marie Collins va nèixer l’any 1956 als Estats Units. Va ser la primera dona a pilotar un trasnbordador i la primera dona a comandar-ho.\nVa començar a pilotar l’any 1972 i a estudiar a l’Institut Tecnològic de les Forces Aèrees, i va acabar pilotant l’any 1995. Aquesta dona és una veterana dels viatges espacials, ja que ha estat a quatre viatges diferents (al Discovery al 1995, a l’Atlantis al 1997, al Columbia al 1999 i al Discovery al 2005 ), i ha estat 872 hores en órbita.\nNordine Ferron, 2n Batillerat Tecnològic\nCategorías : TECNÒLECS\nLa història aeroespacial no només està plena d’exits. Des d’aquí volem rendre homenatge a les dones i, evidentment també als homes, que van perdre la seva vida als dos grans desastres aeronàutics de la història:\nEl 28 de gener del 1986, el transbordador Challenger es va desintegrar als 7 segons de despegar amb set astronautes a bord, dos dels quals eren dones:\nJudith Resnik, enginyera elèctrica nord-americana. Astronauta\nChrista Mc Auliffe, professora nord-americana. Especialista de càrrega\nL’1 de febrer de 2003 el transbordador espacial nord-americà Columbia es va desintegrar durant la maniobra de reentrada a la atmosfera tornant de la seva 28ª missió a l’espai. A bord viatjaven set astronautes, dos dels quals eren dones:\nKalpana Chawla, enginyera aeroespacial india\nLaurel Clark, oficial mèdic nord-americana\nDesprés d’aquesta segona catàstrofe, Rusia va anunciar que no enviaria més dones a l’espai. Avui, la única dona de l’equip d’astronautes rusos és Nadejda Kujelnaia, entrenada com a suplent.\nValentina Tereshkova (6 de març de 1937) cosmonauta soviètica , fou la primera dona en viatjar a l’espai, a bord del Vostok al 1963.\nTereshkova va nèixer a Óblast, un petit poble en l’actual Russia. Desprès d’abandonar l’escola treballà en una fàbrica de pneumàtics i posteriorment estudiá enginyeria. Al 1962 fou seleccionada, entre quatrocentes dones, per ingressar en el cos femení de cosmonautes.\nEl 16 de juny de 1963 amb 26 anys, a bord de la nau Vostok va viatjar a l’espai. El seu nom clau durant la missió fou haika (gavina). Tot i això Tereshkova no va gaudir tot el que ho podria haver fet perqué els seus superiors no li van deixar pendre el control de la nau. Van passar 19 anys fins que una altra dona tornés a viatjar a l’espai i cap va ser de las 4 seleccionades del grup de Tereshkova.\nTras la missió espacial estudià en l’Académia de la Força Aerea de Zhukovski , i es licencià com enginyera al 1969. Al 1977 va rebre el doctorat d’enginyeria i va desenvolupar diferents càrrecs politics.\nRocio Laso, 4t d’ESO\nEscultora Nord Americana que ha inventat un dels materials més revolucionaris i potencialment profitosos de la indústria moderna: el Geobond, patentat l’any 1997, un material de construcció indestructible i incombustible.\nLa seva experimentació parteix de la base que, alguns escultors al Renaixement afegien ciment al guix per augmentar la seva tenacitat (resistència al trencament).\nDesprés de vuit anys va aconseguir crear un additiu que actuava de catalitzador, formant d’aquesta manera un guix indestructible. A més, aquest nou material va resultar ser increiblement ignifug i no tòxic, per la qual cosa es avui dia el substitut mes viable de l’amiant.\nalumnes de 1r de batxillerat tecnològic\nFísica nord-americana nascuda al 1930. Professora d’Enginyeria Electrònica al MIT (Massachussetts Institute of Technology) i pionera en el camp de la física de l’estat sòlid.\nLa seva activitat es centra en l’investigació dels materials superconductors i en l’estructura electrònica dels semimetalls, especialment el grafit.\nActualment treballa al MIT en el camp de la nanotecnologia, i la seva investigació està centrada en els nanotubs de carboni, els nanocables de bismut, i les noves formes del carboni.\nEl desenvolupament d’aquests nous materials permetrà obtenir motors d’automòbils, cèlules fotovoltaiques i dispositius electrònics més eficients.\nL’any 2004 ha rebut la “Founders Medal” de l’IEEE (Institute of Electrical and Electronics Engineers), i s’ha convertit en la primera dona que rep aquesta distinció, que es concedeix des del 1952.\nArquitecta Iraquí nascuda al 1950, la seva obra arquitectònica està reconeguda a tot el món.\nA Espanya també podem trobar obres seves:\nLa més recent és el Pabellón Puente, un dels edificis principals de la Exposició Internacional Zaragoza 2008.\nActualment està treballant en la renovació y reestructuració de Zorrozaurre, un barri de Bilbao.\nTambé va guanyar el concurs per a la nova Biblioteca de la Universitat de Sevilla, actualment en construcció.\nEn la seva carrera ha obtingut molts premis. És la única dona arquitecta a qui s’ha concedit:\nPremi d’Arquitectura Contemporània Mies van der Rohe 2003. El Premi d’arquitectura contemporània més important de la Unió Europea, es concedeix des del 1988.\nPremi Pritzker 2004, considerat el Nobel de la Arquitectura, es concedeix des del 1979.\nCategorías : ESTRUCTURES i ARQUITECTURA, TECNÒLECS\nÉs veritat, cada dia calen més enginyers. Calen tants i n’hi ha tan pocs al nostre país que:\nMés de la meitat dels estudiants ja estan treballant abans d’acabar la carrera.\nLes empreses es plantejen contractar professionals estrangers. Aqui, la demanda supera l’oferta.\nLlegiu l’article a6/5/2008\nEstadístiques\t144,167 visites


"Confessions religioses en diàleg": un balanç — Ajuntament de Vic\nSou aquí: Inici → Actualitat → "Confessions religioses en diàleg": un balanç\n"Confessions religioses en diàleg": un balanç\nEl passat dissabte, 15 de desembre, va finalitzar el programa "Confessions religioses en diàleg", que s'ha desplegat durant el mes de novembre i la primera quinzena de desembre, i ha comptat amb nombroses activitats per donar a conèixer la diversitat religiosa de la ciutat de Vic.\nImatge de la pregària interreligiosa d'enguany\nL'any 2017 es va reprendre el contacte amb les entitats religioses de Vic amb l'objectiu, entre d'altres, de preparar conjuntament una acció de sensibilització que es va materialitzar en la primera jornada de portes obertes als centres de culte de la ciutat. Enguany, la tasca de la Taula de confessions religioses de la ciutat de Vic amb la col·laboració de l'Ajuntament de Vic s'ha centrat en la programació d'activitats recollides al programa "Confessions religioses en diàleg".\nEl actes van començar el passat dimarts, 6 de novembre, amb la inauguració de l’exposició fotogràfica “Moments d’espiritualitats” que mostrava les fotografies seleccionades per al calendari Moments 2019 de l'Associació Casal Claret i d’altres que van ser seleccionades per a l’ocasió. L'exposició va finalitzar el 19 de novembre i es va desplaçar a Solsona, població que també ha participat a l'elaboració del calendari que, enguany, té com a fil conductor els gestos, els espais i els símbols de les diverses confessions presents a la ciutat de Vic, Solsona i Manresa. El calendari Moments 2019 es pot adquirir a la botiga Oikia (c. de la Ramada, 14, Vic).\nUns dies més tard, el dimecres, 14 de novembre, es va fer l’acte inaugural del programa "Confessions religioses en diàleg" a la Sala Joan Anglada del Centre d’Arts Escèniques d’Osona, L’Atlàntida (C. Francesc Maria Masferrer, 4). Es va comptar amb la presència d’Anna Erra, alcaldessa de Vic, el lama Thubten Wangchen i la sociòloga i directora de l’ISOR (Investigacions en Sociologia de la Religió) de la UAB, Maria del Mar Girera, que va pronuncia la conferència “A la recerca del sentit: el fet religiós i espiritual en una societat en transformació”. L'Alcaldessa va expressar que gràcies al programa “Confessions religioses en diàleg” la ciutadania pot gaudir de diferents propostes que ens ajuden a implicar-nos i endinsar-nos en la diversitat religiosa, per entendre millor la ciutat i per garantir el coneixement mutu. És, per tant, una via per contrarestar estereotips, per tenir una ciutat més heterogènia i construida des de la corresponsabilitat.\nEn el marc d’aquesta proposta d’activitats l’Ajuntament de Vic va participar per primera vegada a la “Mostra de Cinema Espiritual de Catalunya” que organitza la Direcció General d’Afers Religioses (DGAR) i que, enguany, ha celebrat la 15a edició. Ho va fer amb la col·laboració de Cineclub Vic projectant les pel·lícules La tortuga vermella, el dijous 15 de novembre, i Déu méu, però què t’hem fet?, el dijous 22 de novembre, ambdues de temàtica espiritual i religiosa. Les projeccions van anar acompanyades d’un cinefòrum dirigit per col·laboradors de la DGAR: a la primera, de la mà dels periodistes Enric Xicoy i Jordi Vilarrodà i, a la segona, amb el portaveu de la comunitat sikh a Catalunya, Gagandeep Singh. Les pel·lícules es van projectar a l’ETC (Pg. de la Generalitat, 46), l'espai habitual on Cineclub Vic hi desplega la seva programació pròpia.\nDesprés de la bona rebuda de la pregària interreligiosa celebrada en el marc de la primera jornada de portes obertes als centres de culte de la ciutat, es va tornar a repetir l’activitat al mateix espai que la va acollir l’any passat: L’Orfeó (C. Sant Pere, 9). S'hi va aplegar una vuitantena de persones de diferents sensibilitats religioses, laiques i atees que van compartir la música i la lectura de textos de procedències i tradicions diverses. A l'acte també hi van assistir l'Alcaldessa, Anna Erra, i el regidor de Ciutadania, Josep-Ramon Soldevila.\nPer tal de fer una activitat per a públic familiar també vinculada a la diversitat religiosa, es va oferir el conte d'ombres Els sons del silenci, que va explicar la rondallaire Marta Esmarats a l’espai habitual de la Biblioteca Joan Triadú (C. Arquebisbe Alemany, 5). Amb aquesta història es van treballar amb els més menuts temes com la vida, la mort o la pèrdua d'éssers estimats des d'una vessant lúdica i pedagògica.\nParal·lelament, del 22 de novembre al 16 de desembre, es podia visitar l’exposició “Raimon Panikkar. Viure l’aventura intercultural” a l’espai adults de la Biblioteca Joan Triadú. La proposta ha estat creada amb motiu de la celebració aquest 2018 de l’Any Raimon Panikkar per l’Espai Avinyó (Ajuntament de Barcelona) amb la col·laboració del Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya i està itinerant per diversos punts de la geografia catalana durant tot l’any.\nAquest cicle d’activitats s’emmarca en les accions de sensibilizació entorn la diversitat religiosa que s’estan duent a terme des de l’Àrea de Ciutadania de l’Ajuntament de Vic amb la voluntat de treballar-la des de l’àmbit local i des d’una mirada laica i transversal. Està previst que, de cara el 2019, es pugui tornar a oferir un nou programa d'activitats o una altra acció similar per donar a conèixer la diversitat religiosa, que és una realitat inequívoca de la ciutat i una gran oportunitat per treballar valors com els de respecte, inclusió i la cohesió social.\nFormen part de la Taula de confessions religioses de la ciutat de Vic les entitats i confessions religioses següents: African Muslim Cultural, Bisbat de Vic, Centre Cultural Islàmic, Centre Cristià Victoria, Christian Worship Center, Comunitat Musulmana de Vic, Consejo de los Cristianos de Ghana, Deeper Christian Life Ministry, Església Adventista de Vic, Església Bethel, Església evangèlica xinesa, Gurudwara Gura Teg Bahadur, Iglesia de Jesucristo de los Santos de los Últimos Días, Iglesia Pentecostal Unida en Europa, Karma Txöpel - Centre Budista Dhagpo Vic, Maná Iglesia Cristiana, Misión Evangélica Internacional “Un nuevo día” i Testimonis de Jehovà.


Fàbriques en miniatura – Micronautes\nTagged: diabetis, expressió heteróloga, fàbriques, insulina, proteïnes\nMicroorganismes i fàbriques, què tenen a veure?\nÉs ben sabut que les proteïnes d’origen humà tenen un alt valor farmacèutic; són molt preuades i la seva obtenció és difícil a partir de recursos naturals. Els diabètics, per exemple, havien de recórrer tradicionalment a dosis d’insulina (hormona encarregada de la regulació de glucosa en sang) extretes de pàncrees de porc o vaca. Actualment disposem de tecnologies basades en microorganismes que ens serveixen per a fabricar proteïnes d’interès a un baix cost.\nAixí doncs, els microorganismes també tenen proteïnes que ens serveixen a les persones?\nNo exactament. El desenvolupament de les tecnologies d’ADN recombinant a finals dels anys 70 i la seva aprovació per l’FDA a principis dels 80 va permetre que avui en dia disposem d’una àmplia gamma de productes farmacèutics adaptats a les nostres necessitats i sense un dilema moral pel que fa a l’experimentació o ús d’animals.\nPerò anem per parts; què són les tecnologies d’ADN recombinant?\nCom ja vam introduir a l’article esquiant entre bacteris, podem modificar lleugerament alguns microbis perquè produeixin proteïnes d’interès. L’expressió de noves proteïnes s’anomena expressió heteròloga. De manera simplificada, el procés és el següent:\nEs selecciona un microorganisme (bacteri o llevat) d’interès que no causi infeccions, intoxicacions ni altres afectacions a humans i animals. Als microorganismes amb bon historial i sense casos de patogènesis se’ls acostuma a assignar l’etiqueta de GRAS (Generalment Reconegut com A Segur). Són necessaris estudis exhaustius del microorganisme en sí i la seva maquinària cel·lular per a poder continuar.\nEs busca quina seqüència codifica la proteïna d’interès i, si cal, s’adapta a l’ús de codó del microorganisme que farem servir. Per entendre’ns, és com si traduíssim les instruccions de fabricació al seu propi llenguatge perquè el resultat final sigui com l’original.\nIntroduïm el nostre gen a través d’un vector i el microorganisme l’expressa la proteïna com si fos seva. Només quedarà purificar-la.\nL’ús de cèl·lules de mamífer, planta o insecte pot facilitar els estudis de seguretat i compatibilitat per produir proteïna. L’únic punt feble és que aquests cultius creixen molt lentament i no són tant rendibles a l’hora de produir en massa com els bacteris o llevats. Actualment, la majoria de proteïnes terapèutiques es produeixen en bacteris o línies cel·lulars de mamífer. A més de l’insulina, que es produeix en Escherichia coli, l’expressió heteròloga s’utilitza per sintetitzar components de vacunes. Per exemple, els antigens (recordeu el nostre article sobre vacunes i antigens?) usats en les vacunes per l’hepatitis B, el hantavirus o el virus del papiloma són produïts amb el llevat Saccharomyces cerevisiae, el mateix que fem servir per fermentar pa i cervesa!\nI aquí no acaba la cosa, l’expressió heteròloga dóna molt més de si!\nLa possibilitat de produir proteïnes personalitzades en sistemes d’expressió ha obert la porta d’infinitat d’estudis en línies de recerca d’àmbit ambiental, industrial o clínic! Per exemple…\nImagineu que podem afegir un trosset d’ADN a una proteïna i fer que sigui fluorescent. Això permet estudiar quina és la localització exacta de la proteïna dins de la cèl·lula o en un teixit, així com també determinar si en certes condicions la nostra proteïna es produeix o no. Ens pot servir per estudiar el comportament de proteïnes relacionades amb el càncer o altres malalties.\nTambé podem produir elevades quantitats d’enzims com per exemple les cel·lulases, encarregades de trencar la cel·lulosa en molècules més petites. Les cel·lulases són components crucials en processos industrials com el tractament de cotó, la fabricació de paper, l’extracció de sucs o la preparació d’additius alimentaris per animals.\nI aquests només són dos exemples, s’us acudeixen aplicacions interessants? Feu-nos-les saber!\nPrevious Post: Supermicrobis (I)\nNext Post: La podridura noble de Botrytis cinerea


Newsletter Alternativa3 02 2012\nSi no veus correctament aquest email, fes click aquí Cafe liofilitzat BIOLOGIC\nAromes a Comer� Just\nBandoleres de Comer� Just\nDetalls de Comer� Just\nNoces Solidaries, doble amor\nHas pensat algun cop de fer unes noces solidàries?\t+Veure més\nJa ha arribat la primavera! Les escoles decoren els seus espais i són moltes les que proposen activitats solidàries.\nFes amistat amb nosaltres al Facebook i segueix-nos al Twitter\nDes de la Xarxa d’Escoles pel Comerç Just volem convidar-vos a participar activament al Twitter i Facebook que hem creat.\nCelebrem el Dia del Consumidor Responsable\nAlternativa 3 vol celebrar amb tu el dia mundial del consumidor responsable. Et regalem un paquet de cafè aniversari! per totes les compres que realitzis des del 13 al 19 de març.\nXerrada sobre cacau i sucre de Comer� Just a la "Tenda de Tot el M�n"\nEl passat dia 5 de març de 2012 a la botiga de Comerç Just la Tenda de Tot el Món al Port de Sagunt (Castelló) es va celebrar una xerrada-col·loqui i degustació sobre cacau i sucre de Comerç Just de la mà d’en Gerard Cárdenas, tècnic d’Alternativa3.\nDones de la ind�stria de la confecci� 08 de Març de 2012\nAmb motiu del 8 de Març, Dia Internacional de la Dona Treballadora, la Xarxa d’Escoles pel Comerç Just presenta un material per conèixer i denunciar la situació de les dones en la indústria de la confecció a nivell mundial. +Veure més\nAlternativa3 a Biocultura Valencia\n08 de Març de 2012\nDel 2 al 4 de març Alternativa3 va estar present per primera vegada a la Fira BioCultura València amb un estand on va poder presentar els seus productes d'alimentació ecològica de Comerç Just. +Veure més\nSi no vols rebre més informació d'Alternativa3, fes click aquí


L'actitud a l'àmbit personal, clau per modelar el talent i la capacitat de lideratge entre els aspirants a carreres professionals d'èxit\nper Neus Navarro 10 d’abril de 2014 16:20\nCom es forma un líder? Hi ha un patró a seguir? La fórmula, desitjada per molts, s'assaja sovint. S'estudia a la universitat, s'especialitza la formació amb un màster i s'aprenen idiomes per engreixar el currículum. Però els experts apunten que no és sinònim d'èxit. Després d'un lustre de crisi econòmica (i de valors), algunes organitzacions ja fan un pas més per aprendre que la clau està en l'actitud. Els líders del futur són els joves amb iniciativa del present.\nÉs el que ve a dir Nuria Chinchilla, especialista en direcció de persones en les organitzacions i professora de IESE. "Allò més important és saber liderar-se un mateix, ser el líder de la teva pròpia vida i controlar les teves limitacions", apunta la docent. Tot i que estudiar sempre és un exercici recomanable, l'especialista aposta per estudiar alguna cosa que t'ajudi a "moblar el cap" i agafar més amplitud i perspectiva. Els idiomes són un valor afegit però l'únic imprescindible és l'anglès. "Conèixer més idiomes t'obre nous camps en la ment i t'ajuda a entendre la vida millor, però sabent anglès és suficient al món dels negocis", destaca.\nCom es forma, doncs, un líder?, preguntem. Segons Francesc Quer, psicòleg organitzacional i coach, "posant el focus en el seu propi talent". Descobrir quines habilitats destaquen en un mateix i treballar-les és la clau. Un exercici pel que no aposten normalment els centres educatius, més centrats en els coneixements i la tècnica. "L'aspecte actitudinal és un aspecte que no es treballa tant", considera.\nUnilever, originalitat en la recerca de lideratge\nSón molts els joves estudiants que somien amb exercir algun dia convertits en delegats i consellers de grans corporacions. En aquest rol s'ha vist immers recentment el jove Marc Ortiz (22 anys, natural de Granollers i estudiant d'Esade) que ha quedat quart en la classificació de la Lliga de Futurs Líders organitzada recentment per l'empresa Unilever. "La meva visió de l'empresa ha canviat, ara entenc què és el lideratge. Significa ser més proactiu, com quan fas a l'escola per intentar ser el primer", raona.\nLa seva resposta és conseqüència de l'experiència viscuda com a representant d'Unilever Espanya en aquest programa, on ha competit amb 70 joves de 121 països compartint amb líders sèniors de la companyia experiències i inspiracions sobre com plantejar la seva carrera. El treball amb els sèniors és una decisió encertada en opinió de Quer, ja que afirma que quan una persona està formant la seva carrera "necessita modelatge i tenir la referència de persones que es dediquen professionalment".\nEn resum, la iniciativa d'Unilever pretenia identificar nous talents i formar-los com líders. Segons explica Yolanda Menal, directora de Recursos Humans d'Unilever a Espanya, aquesta gran empresa busca iniciativa i emprenedoria, dos valors en alça. "Valorem el perfil d'emprenedor i la capacitat de veure oportunitats de creixement, per això volem gent inquieta en la gestió de la seva cartera del dia a dia", declara a VIAempresa la responsable.\nPerò segons Chinchilla, en les grans empreses no és habitual aquest mètode d'Unilever per trobar talent jove i apunta que l'activitat els identifica com una empresa "original". "És genial, però no és la pràctica habitual", aclara Chinchilla, qui considera que si les empreses revisaren els processos de selecció i afegiren algunes preguntes clau a les entrevistes, seria més fàcil trobar el talent.\nFormant professionals pel llarg termini\nTambé Chinchilla considera que les grans empreses "no busquen només competències tècniques, sinó actituds, la capacitat de ser valuosos de manera integral", destaca, al temps que afegeix que, en realitat, les grans corporacions com Unilever demostren que volen professionals que funcionin a llarg termini.\nUn aspecte on hi està d'acord Quer perquè l'objectiu, apunten, és formar els joves perquè siguin líders també en el futur, no només ara. El disseny d'un bon pla de carrera és fonamental, doncs. "A l'empresa, a vegades, li costa retenir i fidelitzar els seus propis col·laboradors, busquem els millors professionals però no som capaços de retenir-los durant temps", apunta. Chinchilla s'alinea amb aquesta reflexió, matisant que les grans empreses necessiten professionals, directius, a llarg termini i no volen "gent que als dos mesos ha de marxar, sinó algun que es quedi i estigui compromès amb l'empresa".\nLa iniciativa d'Unilever està en aquest camí. Apostem perquè la gent creixi des de dins de l'empresa. Per què? "Sabem que això ens manté connectats amb aquesta generació, i perquè és un model molt exitós", reconeix Menal fent referència al comitè de direcció actual de la corporació, on hi treballen alguns dels joves amb talent del passat que són ara els líders del seu present.


Fernando Alonso dona 4.000 equips de protecció i 300.000 mascaretes per guanyar el coronavirus\nFernando Alonso torna a aparèixer després de la polèmica generada per criticar el govern espanyol. El doble campió mundial de Fórmula 1 es posa al costat dels afectats pel coronavirus i fa una generosa donació de material sanitari.\nEl pilot ha donat 4.000 equips de protecció i 300.000 mascaretes als sanitaris que lluiten contra la pandèmia a Espanya. L'asturià ha efectuat aquesta donació en la seva condició d'Ambaixador d'Unicef, organització que va agrair el seu gest solidari a través de les xarxes socials.\nAlonso, de 38 anys, autor de les 32 victòries que compta Espanya al llarg de tota la seva història a la Fórmula 1, també ha demanat ajuda a tots els seus seguidors i la seva participació en la campanya d'Unicef.\nCoronavirus a l'esport Els germans Márquez donen material sanitari a l'Hospital Arnau de Vilanova El Nacional


Fiscalia demana sis anys de presó per a Marisa Gracia i dos exdirectius de FGV\nEl ministeri públic els acusa de delictes de prevaricació i falsedat documental.\nEls dos exdirectius de l'empresa són Vicente Contraras i Manuel Sansano.\nFiscalia demana sis anys de presó per a Marisa Gracia i dos exdirectius de FGV J.L.PERALES - Archivo\nLa Fiscalia de València sol·licita una pena de sis anys de presó per a Marisa Gracia, exgerent de Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana (FGV), i dos exdirectius de l'entitat per presumptes irregularitats en contractacions de seguretat de l'entitat pública.\nAixí consta en l'escrit de qualificació que el ministeri públic ha remés al Jutjat d'Instrucció número 8 de València, en el qual sol·licita l'obertura de juí oral contra Gracia i els dos exdirectius Vicente Contreras i Manuel Sansano. Els acusa de delictes de prevaricació i falsedat documental.\nEl jutjat va haver de reobrir aquesta causa després que l'Audiència li ho ordenara en veure que podien haver-hi indicis de delicte. El jutjat instructor va arxivar el procediment a la fi d'octubre de 2017 i enfront d'aquesta decisió, tant Fiscalia com el denunciant, un ex-cap de seguretat de Metrovalència, van presentar un recurs. L'Audiència, després d'estudiar-los, va decidir estimar-los i va instar el jutjat a seguir amb la causa.\nEl procediment se centra en dos aspectes: pagament de penalitats de dos empreses de seguretat entre els períodes 2007 i 2011; i adjudicació de contractes de servicis.\nRespecte al primer punt, el jutjat va arxivar al no veure acreditat el fet delictiu i va raonar que existia testimoni comptable que acreditava que les penalitzacions es van compensar, reduint pagaments que devien fer-se a les empreses per servicis prestats. La Sala, no obstant açò, no va compartir aquest criteri i es referia a un informe de la Intervenció General de la Generalitat, sobre el qual va afirmar que no era absolutament concloent i deixava oberts alguns interrogants.\nAgregava sobre aquest tema que la Intervenció només va poder basar-se en certificacions de la pròpia FGV, deixant entreveure que no podia emetre un informe absolutament concloent, que requeriria probablement una auditoria o examen pericial més exhaustiu de les relacions econòmiques entre FGV i les dos empreses proveïdores qüestionades.\nPer a l'Audiència, la qual cosa sí quedava clar és que les compensacions realitzades ho haurien sigut prescindint total i absolutament del procediment administratiu corresponent. Així, estimava que sense prejutjar la qualificació final del fet, no era descartable que les decisions de compensació irregulars, si van tindre com finalitat eludir els mecanismes de control de tals actes, pogueren ser constitutives de prevaricació administrativa. Per açò entenia que en aquest punt no podia donar-se per conclosa la instrucció.\nPel que fa al segon aspecte investigat, els contractes de seguretat, l'Audiència va veure indicis suficients com per a no sobreseure les actuacions -les declaracions del querellant, els documents aportats en els quals consten rectificacions manuscrites sobre l'informe original del querellant, la negativa a formar cos d'escriptura per part de la persona assenyalada pel querellant com a autor de les notes manuscrites o la contractació dels fills de Gràcia per empreses de seguretat-.


Camps declararà com a testimoni del cas Nóos l'1 de febrer - Diari de Girona\nCamps declararà com a testimoni del cas Nóos l'1 de febrer\nefe/ddgpalma 09.01.2014 | 00:00\nL'expresident de la Generalitat Valenciana Francisco Camps declararà com a testimoni del cas Nóos el proper 1 de febrer a les onze del matí, segons un acte emès pel jutge instructor, José Castro. Camps, que haurà de testificar en presència de la secretària del Jutjat Número 3 de Palma, haurà de respondre a les preguntes que plantegi el jutge, així com les que han formulat la Fiscalia Anticorrupció i el sindicat Manos Limpias, personat en el procés.\nEl jutge, que no li va poder prendre declaració el passat 16 de novembre als jutjats de València perquè no va ser localitzat, plantejarà per escrit a Camps qüestions relatives al seu coneixement i participació en els contractes que va subscriure amb institucions públiques valencianes l'institut Nóos, l'entitat d'Iñaki Urdangarin i Diego Torres investigada per presumpta corrupció.\nA més de la secretària del seu jutjat, el jutge instructor permet la presència d'una altra persona, "no professional del Dret", si l'expresident valencià no desitja escriure personalment les respostes i necessita que algú ho faci.\nEl jutge Castro va fixar les condicions de la declaració de l'exlíder del PP valencià en una providència emesa el passat 19 de novembre en la qual va acceptar les preguntes que li van presentar la Fiscalia Anticorrupció i Manos Limpias, i va avançar que a partir de les respostes de Camps es requerirà a les acusacions perquè puguin plantejar "repreguntes".\nLa declaració es realitzarà, en principi, en un despatx del Consell Jurídic Consultiu valencià o en una altra dependència oficial que assenyali prèviament el testimoni, qui no podrà comunicar-se ni rebre assessorament de terceres persones. El jutge va citar també a declarar en qualitat de testimonis onze persones més.\nCastro s´encara amb Pedro Horrach . Espanya Internacional


En Comú Podem es presenta com la candidatura que aposta per la pluralitat - Ràdio Televisió El Vendrell\nEn Comú Podem es presenta com la candidatura que aposta per la pluralitat\nEn Comú Podem presenta la candidata Jessica Albiach i el seu lema de campanya “El canvi que Catalunya mereix”. La número 2 per Tarragona, la vendrellenca Yolanda López, ha criticat la inacció del govern català actual que ella ha experimentat en aquests anys com a diputada al Parlament.\nPer a la formació és una irresponsabilitat celebrar les eleccions en aquest moments i anuncien que no faran actes de campanya públics. Destaquen que la d’En Comú Podem és una candidatura que aposta per la pluralitat.\neleccions 14F En Comú Podem\nPodem El Vendrell presentarà una moció en suport a la proposta de llei de barris verds al pròxim ple municipal\nEn Comú Podem ha impulsat recentment la proposta de llei de barris verds al Parlament de Catalunya. La iniciativa, que actualment es troba en tràmit pretén potenciar la sostenibilitat i l’ecologia en l’espai urbà, fent èmfasi en els barris vulnerables.


Saluda l'Alcaldessa | Benicolet\nÉs un honor per a mi presentar la nova web municipal i les noves ferramentes de comunicació que hem posat en marxa i que procurarem mantenir actualitzades dia a dia.\nObrim les portes de l'Ajuntament per estar més prop que mai dels ciutadans i de les seues aspiracions, mostrarem com treballem, i així, podrem aconseguir junts la màxima transparència. Sense informació és impossible la participació i sense els veïns la política municipal no té sentit. Per això oferim una ferramenta actualitzada que conté les dades fonamentals del nostre benvolgut municipi i de l'Ajuntament.\nCom Alcaldessa de Benicolet em sent francament orgullosa de l'obertura d'aquest suport de comunicació on tindrà cabuda tota la informació municipal per a conèixer molt millor aspectes interessants que ens afecten a tots en matèria econòmica, urbanística, d'ocupació, i els serveis municipals. Les diferents seccions mostren l'àmbit institucional,l'organització interna i els òrgans de govern; les àrees que composen l'Ajuntament i els serveis que es presten mitjançant cadascuna d'elles. Amb el temps, estaran a l'abast de qualsevol usuari els documents de planejament urbanístic, l'estat d'execució del pressupost, les actes de les sessions plenàries i les resolucions de l’alcaldia.\nLa transparència del que ocorre ací dins, a la Casa de tots i totes és imprescindible per tal de recuperar la confiança en la institució que ens representa a tots els ciutadans. Desitge que la web siga del vostre grat i que, des d'ací, els canals de comunicació de la xarxa social i la nova Seu Electrònica, on podeu gestionar gran part del tràmits habituals relacionats amb el vostre Ajuntament, poguem afavorir una plataforma de participació ciutadana viva, útil i valuosa.


Les 3 claus de l'Eibar-Barça (Natàlia Arroyo)\nTres gols del trident resolen la visita a Ipura en un partit complet del Barça\n2 min. Barcelona 19/10/2019 15:48\nVictòria plàcida i convincent del Barça a Ipurua amb els gols de Griezmann (14'), Messi (57') i Suárez (66'). L'Eibar no ha pogut desplegar el seu ritme de centrades i pressió i ha vist com l'equip blaugrana imposava el seu pla de partit.\nLa mirada llarga de Lenglet\nL'Eibar és l'equip que pressiona més amunt de la Lliga. Juga el 40% del temps al terç contrari i fa la majoria de recuperacions a camp rival. Contra això, Valverde ha confiat en l'onze més tècnic dels que podia alinear i ha disposat les peces per garantir una bona sortida de pilota. L'equip ha sabut trobar l'home lliure amb paciència i ha fet saltar tard l'Eibar.\n651x323 Ter Stegen troba el gir a Sergi Roberto i ajuda a l'equip a sortir Ter Stegen troba el gir a Sergi Roberto i ajuda a l'equip a sortir\nEl més encertat per iniciar el joc ha sigut Lenglet, que ha alimentat bé l'última línia: connectant amb Suárez al peu per dins o en llarg al desmarcatge de Griezmann.\n651x366 Lenglet té temps per pensar i connecta amb Griezmann a l'espai Lenglet té temps per pensar i connecta amb Griezmann a l'espai\n651x366 Les aparicions de Suárez per dins han sigut una solució pensada i encertada Les aparicions de Suárez per dins han sigut una solució pensada i encertada\nRebaixar la inèrcia del rival\nL'altre risc del partit era que l'energia de l'Eibar a Ipurua esquerdés el partit. Els de Mendilibar han carregat l'àrea amb centrades, però els blaugranes ho han tingut tot prou sota control. Les ajudes de Busquets han sigut importants, tant per evitar emparellaments delicats dins de l'àrea com per sortir a l'ajuda als jugadors exteriors. Arthur i De Jong han compensat bé cada sortida de zona del de Badia. L'èxit del triomf no ha sigut el resultat sinó la sensació de control i comoditat que ha tingut en un escenari complex.\n651x366 Centrada de l'Eibar Centrada de l'Eibar\n651x366 Busquets salta a fora i De Jong i Arthur reequilibren l'espai per dins Busquets salta a fora i De Jong i Arthur reequilibren l'espai per dins\nDe Jong, l'home acordió\nL'actuació col·lectiva ha sigut completa. Són molts els jugadors que han estat fins i encertats, però ha destacat sobretot De Jong. El partit li anava a mida. Li oferia espais, li brindava l'ocasió d'exhibir cames i intuïció. L'ex de l'Ajax ha sigut providencial per estabilitzar l'inici del joc, atraient Diop per alliberar l'espai per a les aparicions de Suárez i les recepcions de Sergi Roberto, i per ajuntar les dues àrees. L'holandès ha arribat a tots els atacs del trident. De Jong és una solució per a tot.\n651x366 De Jong acompanya la cavalcada del trident en un atac ràpid De Jong acompanya la cavalcada del trident en un atac ràpid\n651x366 De Jong filtra passada per dins a Suárez De Jong filtra passada per dins a Suárez\n651x366 De Jong fixa fora a la dreta, Griezmann pica a l'espai i Alba apareix com a segona opció De Jong fixa fora a la dreta, Griezmann pica a l'espai i Alba apareix com a segona opció


Èxit en el 10è aniversari dels Pericos de Montmeló | Federació Catalana de Penyes del RCD Espanyol\nPer a commemorar la el X aniversari de la Penya Espanyolista Pericos de Montmeló, l’entitat va organitzar un dinar el passat diumenge 22 d’octubre.\nVa ser al Restaurant Mont-Bell de Vallromanes on a les 14h va començar l’acte amb un còctel de benvinguda. Els assistents anaven arribant, i l’ambient va anar agafant caliu fins que, a les 14:30h, l’himne del RCD Espanyol va donar pas al secretari, Daniel Pérez, que va donar la benvinguda a tots els assistents, mentre entrava la delegació formada pel president de la penya i els representants de la FCPE, Veterans, RCDE i Ajuntament de Montmeló.\nEl dinar va transcórrer amb total normalitat, degustant els exquisits plats que se servien, i tot rient amb els tocs d’humor provinents de cada taula. I, entre el pica-pica inicial i el plat principal, vam projectar un simpàtic vídeo en el qual diversos espanyolistes d’arreu felicitaven a la penya pel seu desè aniversari.\nUn cop el dinar va ser servit, i els assistents acabaven de menjar el pastís commemoratiu i de prendre el cafè, va arribar l’hora dels sortejos, com no podia faltar. Obsequis gentilesa del RCD Espanyol i d’Aigua del Montseny que van quedar ben repartits entre els assistents.\nTot seguit, i ja per a clausurar l’acte, va arribar l’hora dels parlaments. El president de la penya, en Jaime Pérez, va obrir el torn. I el van seguir l’araceli Pérez, presidenta de la FCPE; Iñaki Pérez de Arrilucea com a representant dels Veterans; Ramón Robert, Conseller Delegat del RCD Espanyol; i, per acabar, Antoni Guil, alcalde de Montmeló.\nEl dinar va acabar pels volts de les 17h, amb un gran aplaudiment per a tots, i amb el secretari Daniel Pérez desitjant poder reunir-nos tots de nou al cap de cinc anys per a poder celebrar altre cop la llarga vida de la penya.\nDes de la junta de la Penya Espanyolista Pericos de Montmeló no volen acabar sense agrair immensament l’assistència de tots els nostres socis i acompanyants; de les penyes de La Garriga, Granollers, Parets-Lliçà, Montcada, Incansables, Vilassar i PericosAmbWebs, per acompanyar-nos en una data tan assenyalada; d’Araceli Pérez, presidenta de la FCPE; d’Alberto Ariza, Director de l’Àrea Social del RCDE; del Jaume Martínez, coordinador de penyes; d’Iñaki Pérez de Arrilucea, ex-jugador espanyolista de finals de 1980; de Ramon Robert, Conseller Delegat del RCDE; i d’Antoni Guil, alcalde de Montmeló.\nArriba el 37è aniversari de la PBB Vall de Camprodon


41° 22′ 51″ N, 1° 05′ 01″ E / 41.380775°N,1.083528°E / 41.380775; 1.083528\nCatàleg de llibres a finals del segle XII[modifica]\nLa biblioteca de Poblet al segle XII era una sala amb una poca quantitat de volums guardats en un simple armari o «armarium», una mena de prestatges encaixats en un pany de paret, del qual tenia cura el cantor. Era situat al claustre, al costat d'una de les portes de l'església, doncs, molts dels volums servien per a la litúrgia i per a la lectura en veu alta, dita «de col·lació», que feien al claustre. Posteriorment, quan els volums anaren augmentant en nombre, calgué dedicar a biblioteca sales especials. A part dels que hi havia a l'armarium, al claustre de Poblet hi hagué també llibres encadenats, d'acord amb el costum de l'edat mitjana. No se sap, però, si eren col·locats en pupitres, tal com passava en alguns monestirs i catedrals, on una cadena subjectava, per un extrem, la coberta del llibre, i per l'altre anava agafada a una barra de ferro que recorria, de cap a cap, el pupitre, i en la qual se subjectaven els diversos volums que, d'aquesta manera, hom podia llegir sense treure’ls del lloc. Probablement, els volums de Poblet eren subjectats per les cadenes a uns claus clavats al mur, que encara s’hi veuen, i descansaven sobre els bancs, encara existents. Al segle XVI continuava havent-hi llibres encadenats als murs del claustre de Poblet.\nEvolució a partir del segle XV[modifica]\nEl fons documental era especialment ric en documentació valuosa per a la defensa dels drets i de les propietats del monestir. En canvi, no s'aprofitava gaire el seu interès històric. Però, al llarg dels segles, la biblioteca pobletana inclogué temàtiques més variades, com la filosofia, la retòrica, la literatura, les gramàtiques, les ciències o el dret. Diversos monjos anaren a estudiar a les universitats estrangeres, de manera que el nivell cultural augmentà. Paral·lelament, l'arxiu anà creixent i va arribar a formar un fons amb més de 16.000 pergamins, i nombrosos volums i lligalls en paper, que recollien totes les activitats internes i externes del monestir. Al segle XVII, el virrei de Nàpols Pere Antoni d'Aragó-Cardona-Córdoba i Fernández de Córdoba, gran mecenes, regalà a Poblet una magnífica col·lecció de més de 4.000 llibres luxosament relligats. Al segle XVIII, i per primer cop, el pare Jaume Finestres i de Monsalvo se serví del fons de l'arxiu pobletà per a redactar l'extensa i desigual història del monestir. Tota aquesta riquesa, que encara veié, al principi del segle XIX, el P. Jaume Villanueva, s’esfondrà amb la desamortització i l'extinció de la comunitat el 1835. La biblioteca del monestir fou gairebé destruïda, i nombrosos volums de la biblioteca de Pere Antoni d'Aragó es perderen per sempre. En canvi, l'arxiu, que sofrí nombroses peripècies, se salvà i anà a la Delegació d'Hisenda de Tarragona; quan es creà l'AHN, passà als baixos de la Reial Acadèmia de la Història de Madrid, i actualment es conserva a la seu de l'AHN. El mecenes reusenc Eduard Toda i Güell (1855-1941) fou l'encarregat de salvaguardar les restes de Poblet. Ell mateix aplegà nombrosos documents de l'arxiu del monestir dispersats en diverses contrades tarragonines, i volums de Pere Antoni d'Aragó, que formen l'arxiu que avui es conserva en el mateix monestir, un cop restablerta la comunitat l'any 1940.\nGonzalvo i Bou, Gener. «L’arxiu del monestir de Poblet», I Congrés d'Història de l'Església Catalana, Solsona, 1993, pàgs. 63-75.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Arxiu_i_Biblioteca_de_Poblet&oldid=24611364»\nPatrimoni cultural de la Conca de Barberà\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 24 ago 2020 a les 08:55.


L�aprenentatge del catal� malgrat els catalans\nV�ctor Alexandre 15.07.2014 05.00 h\nSi hi ha alg� que sap l�enorme dificultat que suposa aprendre el catal� a Catalunya �s la gent que hi arriba procedent d�altres llocs del m�n. La l�gica i la realitat diuen que el millor lloc per aprendre una llengua �s residint al pa�s que la t� com a pr�pia, ja que la interactuaci� constant amb tota mena de persones i en tots els �mbits de la quotidianitat permet fer progressos que requeririen molt m�s temps �de vegades anys� en cas de fer-ho en un altre lloc. Si hom vol aprendre itali�, per exemple, sembla obvi que far� un salt m�s qualitatiu si viu a Mil�, Roma o Flor�ncia que si viu a Girona, Liverpool o Viena. I per la mateixa ra�, tamb� �s l�gic pensar que qui vulgui aprendre catal� progressar� molt m�s vivint als Pa�sos Catalans que no pas fent-ho a Roma, Par�s o Atenes. Doncs no. All� que �s v�lid per a l�itali�, el franc�s o el grec no ho �s per al catal�. I no pas perqu� la llengua presenti cap mena de dificultat, sin� per l�actitud dels seus parlants. Tot �s identificar un nouvingut i parlar-li immediatament en espanyol. Abans fins i tot que obri la boca ja li estem transmetent el missatge que la llengua catalana �s una llengua in�til, una llengua que no cal saber perqu� ja hi ha l�espanyol que talla el bacall�.\nTant de bo aquesta situaci� que descric fos una an�cdota, per� no ho �s. �s un fet quotidi� que es repeteix milions de vegades cada dia fruit d�una actitud que, de tan sovintejada, �s percebuda com a normal. Per� no n��s, de normal. I els primers que se n�adonen s�n els nouvinguts interessats a aprendre catal�. En aquest sentit, vull cridar l�atenci� sobre un llibre magn�fic titulat �Ajudeu-me!� (Voliana, 2014), d�Eliana Oliveira de Freitas. En les seves p�gines, l�Eliana, que va arribar a Catalunya el 2006 procedent del Brasil, denuncia les enormes dificultats que els catalans li hem posat per aprendre la nostra llengua. No se�n sap avenir. De fet, va estar un temps que en va desistir i va retornar els llibres que havia demanat per estudiar-lo. Per qu� els necessitava, si tots els catalanoparlants, en negar-se a parlar-li en catal�, li feien entendre que el catal� era una llengua que nom�s es podia usar entre interlocutors catalans de soca-rel? Sort de la Montserrat, la J�lia i l�Esteve, que la van ajudar! Vegem-ne alguns fragments:\n�La dificultat de poder practicar el catal� amb els catalans no es limita nom�s al lloc on visc, sin� a tots els indrets de Catalunya on vaig. [...] No parlo nom�s de la meva experi�ncia, sin� de la de molts immigrants que arriben a viure a Catalunya i es troben amb aquesta barrera inicial.�\n�Em vaig equivocar en pensar que fer les pr�ctiques di�ries del catal� seria tan normal com les pr�ctiques que feia del castell�. Tot just acabava d�arribar i, en veure la dificultat d�aconseguir que un catal� se m�adrec�s en la seva llengua, pel maig del 2006 vaig arribar a la seg�ent conclusi�: �Deixo d�estudiar catal� perqu�, encara que en teoria �s la llengua pr�pia de Catalunya, en la pr�ctica di�ria ho �s el castell�. La seva llengua nom�s la utilitzen per parlar entre ells. Aleshores, ja no la necessito�. Em vaig sentir desmotivada per aprendre la vostra llengua. No em vaig enfadar perqu� la gent no em parlava, ni res d�aix�, nom�s vaig arribar a la conclusi� que aquest idioma no era gens important.�\n�D�una banda diuen que aquest �s un idioma important, que forma part de les seves arrels, que jo, com a immigrant, l�he d�aprendre, que he de fer els meus deures ling��stics per demostrar la meva integraci� social a Catalunya [...] per� en el moment que els parlo en catal�, ells em responen en castell�. L�objectiu principal d�aquest llibre no �s satisfer un desig personal i aconseguir que, a partir d�ara, els catalans parlin amb l�Eliana en catal�. Jo nom�s s�c un dels milers de casos que hi ha a Catalunya. S�n molts els nouvinguts que comencen a apreciar la llengua i, pels motius exposats, acaben desistint d�aprendre-la, i en alguns casos l�avorreixen.�\n�Si alg� vol aprendre catal� i el seu interlocutor canvia de llengua i li parla en castell�, �s aquesta la llengua que se li estar� ficant al cap a trav�s de les repeticions. [...] Suposant que tots els catalans, sense excepci�, em parlessin sempre en catal�, aix� seria un problema per al meu aprenentatge del castell�? De cap manera, perqu� a Catalunya hi ha milers de castellanoparlants amb qui puc seguir practicant. Per� si els catalans no em parlen en catal�, qui ho far�? [...] Lamentablement, el que he sentit moltes vegades �s �si tens dificultat per parlar en catal�, parla�m en castell� si et sents m�s c�moda�. Ho diuen perqu� s�n persones ambles, per� si el nouvingut que els escolta fa cas d�aquest suggeriment quan se sentir� c�mode parlant el catal�? Mai!�\n��s molt important que a m�s d�entendre la llengua, la facin servir? Segurament. I m�s encara quan la taxa de natalitat dels immigrants �s m�s elevada que la dels nadius, cosa que a llarg termini pot ocasionar canvis significatius. Per� no es faran catalanoparlants perqu� hi hagi una llei que determini que per obtenir els seus drets de reagrupament familiar o de renovaci� del perm�s de treball han de fer els seus deures ling��stics. [...] Si la influ�ncia que els fills reben a casa �s en contra de la llengua, aix� llen�a per terra el treball d�immersi� a l�escola perqu�, encara que la coneguin, no la faran servir. Creieu-me, s� perqu� ho dic. Con�ixer una llengua i no parlar-la �principalment si �s minorit�ria� �s posar-la en perill.�\nAquesta �s la realitat que l�Eliana ens mostra des de la seva experi�ncia. A qui vulgui con�ixer-la m�s a fons li recomano aquest enlla� amb el microespai �Tot un m�n�, de TV3. Hi trobar� els raonaments intel�ligents d�una dona afectuosa, observadora i did�ctica que descriu molt b� les contradiccions del poble catal�. L�Eliana �s una dona a qui m�agradaria fer-li una abra�ada ben gran pels esfor�os que ha hagut d�esmer�ar i per les dificultats que ha hagut de v�ncer per tal d�aprendre el catal� malgrat els catalans. En els llibres que jo he escrit sobre el tema, he intentat explicar que aquesta actitud dels catalans �s una conducta apresa (i imposada) fruit dels molts anys de sotmetiment de Catalunya a Espanya fins al punt de fixar en el nostre cervell la idea que l�espanyol �s una llengua d�autoritat i el catal� una llengua de voluntat. La primera s�ha de saber per obligaci� i la segona nom�s si hi ha temps i com un complement bonic per� innecessari. Llegint �Ajudeu-me!�, de l�Eliana Oliveira de Freitas, molt�ssims catalans s�hi veuran reflectits.