Són ajuts d’un màxim de 750 euros durant sis mesos per a famílies amb despeses de lloguer i de subministraments bàsics que igualin o superin el 35% dels seus ingressos.\nEl web del Consell Comarcal del Bages.\nL’Oficina d’Habitatge del Consell Comarcal del Bages gestiona la línia d’ajuts de la l’Agència de l’Habitatge de Catalunya per pagar el lloguer dels habitatges de les famílies amb dificultats econòmiques provocades per l’actual crisi sanitària i social ocasionada per la COVID-19. Es tracta d’ajuts directes per pagar un màxim de sis mensualitats (entre els mesos d’abril i setembre) adreçats a famílies amb despeses de lloguer i subministraments bàsics que igualin o superin el 35% dels seus ingressos.\nLes persones sol·licitants han de ser titulars d’un contracte de lloguer del domicili habitual i que, a causa de la pandèmia, s’hagin trobat en alguna de les situacions de vulnerabilitat econòmica: passi a estar en situació d’atur, estiguin afectats per un expedient de regulació temporal d’ocupació (ERTO), pateixin una reducció de la jornada de treball o bé tinguin altres motius que els suposin una pèrdua d’ingressos.\nAjuts d’un màxim de 750 euros\nEn el cas del Bages, les ajudes per al pagament del lloguer són d’un màxim de 750 euros i la seva finalitat és la del pagament total o parcial de la renda de lloguer o bé la cancel·lació total o parcial dels microcrèdits. Les persones interessades a acollir-se a aquesta línia d’ajuts hauran d’acreditar el pagament de la renda de lloguer dels mesos de gener, febrer i març i tindran de termini fins al 30 de setembre. Des de l’Oficina d’Habitatge del Consell Comarcal del Bages s’ofereix assistència i suport per preparar la documentació necessària per optar a la línia d’ajuts a través dels telèfons 93 693 03 61 i 93 693 03 77 i el correu electrònic habitatge@ccbages.cat


Pedro Sánchez escull dos catalans per presidir el Congrés i el Senat | Lleida Diari.cat\nPedro Sánchez escull dos catalans per presidir el Congrés i el Senat\nMeritxell Batet serà la candidata a la presidència del Congrés mentre que Manuel Cruz és la proposta per presidir el Senat\nper Redacció divendres, 17 de maig 2019 - 08:41h\nLa socialista Meritxell Batet serà la nova presidenta del Congrés | Cedida\nLa diputada socialista Mertxell Batet es podria convertir en la nova presidenta del Congrés dels Diputats, segons ha avançat aquest matí en exclusiva 'El Món a RAC 1', després de ser escollida pel president Pedro Sánchez. D'aquesta manera, Batet abandonaria el seu càrrec al Govern de ministra de Política Territorial i Funció Pública que ha exercit durant els últims deu mesos. D'altra banda, el cap de llista del PSC al Senat, Manuel Cruz, es podria convertir en president del Senat. Cruz va ser elegit senador en les eleccions del 28 d'abrl com el més votat. En l'anterior legislatura va ser diputat del Congrés.\nAquests dos són els noms que el president del govern espanyol i secretari general del PSOE, Pedro Sánchez, proposarà a l’Executiva Federal del partit que es reuneix a les 12.30 hores, després de la decisió del ple del Parlament de vetar Miquel Iceta per al càrrec de senador. Posteriorment els socialistes portaran aquesta proposta a les sessions constitutives de les dues cambres del pròxim dimarts a les 10 del matí.\nAmb les seves designacions el PSC guanya protagonisme i influència en aquesta nova legislatura que Pedro Sánchez ha assegurat que ha de ser la de la «concòrdia» i la superació del conflicte a Catalunya dins del marc de la Constitució. Cal recordar que l'elecció de dos catalans arriba l'endemà del veto dels independentistes a Miquel Iceta, fet que encara dona més força al gest de Sánchez cap a Catalunya.\nBatet ha estat una de les figures claus de la primera etapa de l’executiu de Sánchez, que la va convertir en titular de la cartera de Política Territorial tan bon punt va conformar el govern després de la moció de censura. Ara haurà de dirigir la cambra més fraccionada des de la Transició en un moment en què el diàleg entre l’executiu espanyol i les forces independentistes pot esdevenir clau en l’estabilitat de la legislatura.\nManuel Cruz proposat per presidir el Senat | CEDIDA\nManuel Cruz, el substitut d'Iceta\nEl president del govern espanyol també proposarà a l’executiva del PSOE la designació de Manuel Cruz com a candidat a presidir el Senat. Ho és en substitució de Miquel Iceta, que va topar amb el ‘no’ de les forces independentistes al Parlament i no va poder esdevenir senador per designació autonòmica.\nCruz va ser diputat al Congrés la passada legislatura i ha estat portaveu del PSOE a la Comissió de Ciència, Innovació i Universitats. També va ser, juntament amb Batet, un dels 15 diputats del Grup Socialista que va votar en contra de la investidura de Mariano Rajoy com a president del govern.\nTxarango carrega contra Manuel Valls per fer servir la seva música en un acte de campanya


Notícies - Últims dies per presentar les propostes a la 4a edició del 'Mou-te'\nÚltims dies per presentar les propostes a la 4a edició del 'Mou-te'\nObert el període d'inscripcions per participar al 'Mou-te tardor' (23/jul/10)\nUna actuació del 'Mou-te' en edicions anteriors\nel 25/ago/10 Redacció Cultura PDF\nEl cicle de concerts 'Mou-te' tanca d'aquí a deu dies el termini per presentar propostes per a la seva 4a edició. El cicle musical de tardor constarà de cinc concerts que tindran lloc al Casal Cultural de Mira-Sol entre els mesos d'octubre i desembre. En aquesta 4a edició, organitzada per l'Ajuntament i Cugat.cat, hi haurà dos grups guanyadors, un escollit pel públic i l'altre escollit pel jurat.\nEls protagonistes de les actuacions de la 4a edició del 'Mou-te' seran quatre formacions amb components santcugatencs i una de fora de la ciutat. El jurat que seleccionarà les bandes està format per la cap del departament de Musicals de Cugat.cat, Jéssica Sotodosos, el director artístic de 'Camaleons' Albert Puig, el teclista d'Els Pets, Refugi i Gnaposs, el santcugatenc Joan-Pau Chaves, i la tècnica de joventut de l'Ajuntament Neus Albiac. També formen part del jurat representants dels grups guanyadors de l'edició anterior, Vidal i Rembrandt42.\nLa directora de Cugat.cat, Mònica Lablanca, remarca la importància d'aquesta activitat.\nÉs una activitat consolidada i una molt bona notícia per a la ciutat, per a la música i els grups locals que sempre intentem promocionar\nEn aquesta 4a edició hi haurà dos grups guanyadors. Un, escollit mitjançant votació popular, obtindrà com a premi una actuació en el marc de les activitats de Nadal programades pel servei de Cultura i Joventut. L'altre, escollit pel jurat, serà la banda telonera d'un dels concerts destacats de la propera temporada del Teatre-Auditori, concretament de l'actuació del grup Els Amics de les Arts.


TarragonaDiari.cat | L’Audiència de Tarragona jutjarà a l’octubre una parella per la mutilació genital de la seva filla\nL’Audiència de Tarragona jutjarà a l’octubre una parella per la mutilació genital de la seva filla\nEls processats, originaris de Gàmbia, s’enfronten a una pena de deu anys de presó\nLa Secció Segona de l’Audiència de Tarragona jutjarà el 3 d’octubre un matrimoni per la mutilació genital de la seva filla menor d’edat. El fiscal sol·licita una pena de deu anys de presó per a la parella, que és originària de Gàmbia i resident a l’Alt Camp. Els fets es van descobrir fa prop de dos anys, després que l’escola alertés que la nena tenia previst viatjar amb la família al seu país d’origen. Seguint el protocol previst en els casos de risc, el 22 d’octubre del 2015 li van fer una exploració pediàtrica, però els metges van confirmar que ja li havien practicat l’ablació. Segons el fiscal, els pares van “portar a terme o van consentir que d’altres persones practiquessin sobre ella la mutilació genital”, en una data indeterminada, entre el seu naixement —l’any 2008— i aproximadament un any abans de l’exploració mèdica.\nSegons l’escrit d’acusació del fiscal, el tipus de mutilació genital practicada «produeix a la menor un estat potencial de greus complicacions psicològiques, sexuals, genitourinàries i en la funció reproductora, que poden ser de caràcter immediat o diferit». El ministeri fiscal considera que els pares són autors d’un delicte de lesions en la seva modalitat de mutilació genital femenina, amb l’agreujant de parentiu, pel qual sol·licita deu anys de presó per a cadascun, així com inhabilitació especial per a l’exercici de la pàtria potestat, tutela, curatela, guarda o acolliment de la nena per un termini de deu anys. La DGAIA va assumir la tutela de la menor des que es van conèixer els fets.\nEn aquells casos en què s'arriba tard i es descobreix que les menors ja han patit l'ablació, l'assumpte s'envia directament als jutjats. El Codi Penal preveu penes d’entre sis i dotze anys de presó per aquests fets, encara que s’hagin comès a l’estranger. Segons les dades del Departament d’Interior, durant el primer semestre d’enguany es van atendre quatre nenes a Catalunya en l’àmbit de la mutilació genital femenina —una a les comarques gironines, una a Ponent, una a la regió metropolitana sud i una altra a les Terres de l’Ebre.


Finalitzen les obres de la coberta de l’església de Sant Jaume de Riudoms | Catalunya Religió\nFinalitzen les obres de la coberta de l’església de Sant Jaume de Riudoms\nPer Catalunya Religió. Dll, 09/08/2021\n(Arquebisbat de Tarragona) A rel de l’estat de conservació de l’església de Sant Jaume de Riudoms, la parròquia va encarregar l’any 2013 un Pla Director amb l’objectiu de recopilar tota la informació necessària per tenir una diagnosi de les patologies de l’edifici i programar així un full de ruta o pla d’actuacions de restauració i dur a terme de forma raonada la recuperació integral de l’església.\nEn base a aquest Pla Director, i amb la voluntat de donar continuïtat al procés iniciat el 2015 on es va rehabilitar la coberta de la capella del Santíssim i el seu interior el 2016, es va redactar el 2018 el projecte de rehabilitació de les cobertes i el campanar.\nL’actuació, que ha finalitzat aquest juliol, ha consistit en la substitució de la totalitat de la coberta central de l’edifici i el sanejament de l’interior del cos del campanar. La coberta presentava un estat de conservació molt precari amb afectació de filtracions a l’interior que feien perillar l’estabilitat de l’estructura. Mantenint el sistema de construcció original s’ha refet la totalitat de la coberta principal tot eliminant les instal·lacions d’il·luminació que havien quedat obsoletes i acabant així amb tot un seguit de patologies endògenes que havien derivat en greus problemes per la manca de conservació.\nEls projectes inicials de la construcció de l’església de Riudoms es remunten a 1576 però la seva execució es va demorar fins a maig de 1588, quan l’aleshores arquebisbe Joan Terés, en visita pastoral a la vila, anima als jurats a emprendre l’obra de forma immediata. L’arquebisbe Terés col·loca la primera pedra el 20 de desembre de 1588 i la nova església fou consagrada el 25 de juliol de 1617. Amb tot, no serà fins l’any 1877 que es tanca la fàbrica de la torre del campanar.\nL’edifici està catalogat com a Bé Cultural d’Interès Nacional al trobar-se entre les obres religioses relacionades amb l’Escola del Camp malgrat el sistema constructiu de la volta de la nau sigui de tipologia gòtica. Està documentada la intervenció de Pere Blai en la traça original que segueix l’esquema tradicional de nau única sense transsepte, amb sis capelles laterals entre els contraforts i una capçalera poligonal de cinc trams.\nL’execució de la totalitat del projecte s’ha dut a terme gràcies a les aportacions econòmiques del Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya, l’Ajuntament de Riudoms, la Diputació de Tarragona, l’Arquebisbat de Tarragona i la parròquia.\nSant Jaume de Riudoms, Arquebisbat de Tarragona, Riudoms, obres, Tarragona, Patrimoni


Ciberoteca – Autor del mes - Herman Melville, creador de Moby Dick\nHerman Melville, creador de Moby Dick\n(Nova York 1819 – 1891)\nEl pare de la gran balena blanca Moby Dick, la de major renom en la història de la literatura, va basar gran part de les seues novel·les en les aventures que ell mateix va viure com a marí.\nHerman Melville va viure una infància més o menys còmoda fins que va morir son pare i es va posar a treballar en diversos llocs: empleat de banc, en un magatzem, en una granja i en la duana de Nova York. Per fi, als díhuit anys, va embarcar en un mercant que anava fins a Liverpool. Quan va tornar, es va enrolar en el balener Acushnet amb destí a diverses illes del Pacífic. En el seu afany d'aventures, va abandonar el barco en les Illes Marqueses, va viure amb els caníbals, es va traslladar a Papeete i allí el van empresonar durant un temps. Quan va ser alliberat, va viatjar a Honololú, a Hawaii i va tornar a Boston en una fragata nord-americana.\nLes seues primeres obres guarden estreta relació amb estes aventures. “Omoo”, “Taipi, un edén caníbal” i “Redburn”. Amb elles va aconseguir fama i va poder entrar en els cenacles literaris de la ciutat.\nEs va traslladar a Massachusetts amb la seua dona, Elizabeth Shaw. Allí va conéixer l'escriptor Nathaniel Hawthorne i va escriure la seua obra mestra “Moby Dick” en 1851. En esta obra, el capità Ahab, perseguix la balena blanca que li va arrancar la seua cama. Obsessionat amb la persecució, Ahab arrossega a tota la tripulació del Pequod en la seua venjança cap a la balena. La novel·la té una forta càrrega psicològica que no va acabar d'entendre's en la seua època. L'obra no va obtindre l'èxit de les seues predecessores i Melville va veure minvar els seus ingressos.\nVan seguir “Israel Potter”, “Contes de Piazza”, i moltes altres fins que va veure la llum “Billy Budd, mariner”. Amb esta última, va tornar a gaudir del favor del públic.\nLa seua obra no començaria a ser reconeguda fins a la segona dècada del segle XX, quan es va publicar una biografia seua i diversos estudis sobre la novel·la americana. En 1945 es va crear la Societat Melville. Moby Dick es va convertir en un clàssic de la literatura. En cine, s'han fet diverses adaptacions sent la més famosa la magistralment interpretada per Gregory Peck en el paper del capità Ahab.\nBartleby, l'escrivent 1853\nBenito Cereno 1856\nJaqueta Blanca 1850\nBilly Budd 1891\nPierre o les ambigüitats 1852\nIsrael Potter 1855\nL'home de confiança i les seues màscares 1857


Pàgina:Obres completes IV - La tradició catalana (1913).djvu/131 - Viquitexts\nPàgina:Obres completes IV - La tradició catalana (1913).djvu/131\nquica; en ambdúes nacions glorioses, riques, civilitzades i cristianíssimes, veiem a l'Iglesia amorosament abraçada amb un regionalisme polític i civil admirable, constituint una de les èpoques històriques més dignes d'ésser estudiades.\nA evocar el Papa tant falaguers records, no hi és portat per una imaginació poètica o amiga d'extasiar-se en la contemplació de les grans èpoques històriques; no, el Papa és sempre un home pràctic qui mira lo present: és, en un mot, un llegislador, el summe Llegislador de tota humana criatura; i al dirigir sa apostòlica paraula a tots els pobles de la terra, a l'obrir els tresors de la sabiduría cristiana a tots aquells qui vulguin oir-la, es proposa un fí pràctic; i si els parla amb amor de la forma regional, si la recomana amb dolces expressions, és perquè coneix i veu, ell que en la terra viu en el cim de la jerarquía i governa els esperits en totes les races i en totes les llengües, que avui no és un anacronisme, sinó que, al revés, les circumstancies actuals són tant a propòsit per fer reviure la bella i feconda forma regional, com ho foren les que dominaven en els sigles XIII i XIV, temps d'immortal memoria i fecondíssima ensenyança.\nEL MUNICIPI, PRIMER ELEMENT DE LA REGIÓ\nEl document pontifical que estem estudiant, en la part que pertoca a nostre objecte específic del Regionalisme, mira amb singular complacencia i anomena amb amor el Municipi, qui en realitat és el carreu fonamental de tota organització regional. Puix, com diguérem abans, el mèrit verdader de la forma regionalista és l'ésser una interpretació lleial de la naturalesa, una estensió de la familia, un organisme que no és altra cosa que'l desenrotllament d'aquesta agrupació necessaria, divina i essencialment humana de la familia, sens la qual cap societat pot atènyer el fí que's proposa, que és el trobar amb més facilitat la persona humana son perfeccionament relatiu, i la satisfacció de ses necessitats, servint pacíficament a Déu durant els díes que viu sobre la terra. I perquè'l Municipi dèu ésser una estensió de\nObtingut de «https://ca.wikisource.org/w/index.php?title=Pàgina:Obres_completes_IV_-_La_tradició_catalana_(1913).djvu/131&oldid=133767»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 5 abr 2020 a les 09:48.


Nosaltres – Espai Joäo Martí\nSom un equip de persones que perseguim el desig de créixer compartint aquest camí!\nSom educadores, integradores, pedagogues, administratives, monitores…\nAmics i amigues de Joäo Martí\nPersones que donen suport per mitjà d’aportacions econòmiques amb la finalitat de col·laborar amb la tasca, sense tenir representació a les assemblees de l’Associació.\nSón el motor. Vetllen pel bon funcionament i la coherència pedagògica en el dia a dia de l’associació i l’atenció directa. S’organitzen en diferents equips que vertebren el funcionament de l’entitat des de l’àrea de gestió i l’àrea de projectes amb 3 persones contractades.\nVetlla per la raó de ser de l’Associació. S’encarrega de garantir el funcionament de l’organització segueixi i transmeti els valors, la missió i la visió de la nostra entitat. Tenen drets i deures establerts als nostres Estatuts i són la màxima figura de responsabilitat a nivell legal i de representació de l’Espai Joäo Martí.\nPersones que participen de les nostres accions i serveis que oferim. Aporten sentit a la nostra tasca i participen de manera activa en els propis processos tant personals com en el marc de l’associació.\nConstitueixen el grup de suport de l’entitat i valor social. Tenen drets i deures establerts als Estatuts, així com representació de veu i vot en les assemblees i la presa de decisions.\nI gràcies a l’ajut, el suport i la col·laboració de…\nAgència de Suport a les Entitats de Mataró\nCentre Cívic Can Noé\nEspai Jove Rocafonda


EL BLOC DE PARVULARI: 2014\nEls actors i actrius del taller de teatre de cicle superior ens han convidat a veure l'obra: ATAQUEN ELS DIMONIS d'Adelaida Frías.\nCom sempre han estat genials! Moltes gràcies companys!\nELS CANGURS FEM RACONS DE LLENGUA\nDURANT AQUEST TRIMESTRE ELS CANGURS HEM TREBALLAT MOLT EN ELS RACONS DE LLENGUA, HEM APRÈS MOLTES COSES.\nTURRÓ DE NADAL,\nAquest matí, quan hem acabat el pati, sentíem molta pudor a cacona!!!!\nI és que el TIÓ ja no podia aguantar més!\nEls Bastoners, els Cangurs i els Indis li hem donat uns bons cops de bastó i ens ha cagat regalets per la classe i també algun petarró!\nJUGUEM AMB CAPSES\nAvui els Bastoners hem trobat canviat el material de psicomotricitat per capses de cartró i robes.\nHa estat tota una sorpresa!\nELS CANGURS FAN ANYS\nAQUEST TRIMESTRE MOLTS CANGURS HAN FET 4 ANYS... MOLTES FELICITATS!!!\nAQUEST MATÍ ELS BASTONERS HAN TROBAT EL TIÓ QUAN HAN SORTIT AL PATI, QUINA EMOCIÓ!!!\nDE SEGUIDA HEM VOLGUT ANAR-HO A EXPLICAR ALS COMPANYS I COMPANYES DE L'ESCOLA.\nDURANT AQUEST TRIMESTRE ELS INDIS I ELS CANGURS HEM FET MOLTES COSES AL TALLER DE PLÀSTICA.\nVAM PREPARAR LA DECORACIÓ DEL VESTÍBUL I VAM GUARNIR EL PASSADÍS AMB ELEMENTS DE LA TARDOR, TAMBÉ VAM FER UN VAIXELL AMB UNA CLOSCA DE NOU.\nELS DILLUNS FEM AMBIENTS AL PARVULARI\nDURANT AQUEST TRIMESTRE ELS INDIS, ELS CANGURS I ALGUNS BASTONERS ESTAN FENT AMBIENTS ELS DILLUNS A LA TARDA I S'HO PASSEN MOLT BÉ. EXPERIMENTEM, TOQUEM , OBSERVEM, FEM HIPÒTESIS.....\nHEM FET ELS AMBIENTS DE: D'AIGUA, ACTUA, CONSTRUÏM I TOCA I REMENA....\nREPRESENTACIÓ DELS CANGURS AMB FUSTES\nAQUEST MATÍ ELS CANGURS HAN FET PSICOMOTRICITAT, HAN SALTAT, HAN CONSTRUÏT, HAN JUGAT AMB ROBES......I A L'HORA DE FER LA REPRESENTACIÓ HAN FET SERVIR FUSTES...MIREU,MIREU...\nELS BASTONERS CREEN COLORS\nAquesta tarda hem pintat amb les mans ben empastifades, barrejant els colors groc, vermell i verd.\nEns ha sortit el color taronja i també el marró, potser fem màgia? Dilluns ens parlarem d'això que ens ha passat.\nVeureu que no hi ha gaires fotos però és que les mestres també anaven força empastifades, hehe.\nELS CANGURS FEM PSICOMOTRICITAT\nAVUI HEM FET UNA SESSIÓ DE PSICOMOTRICITAT, HEM SALTAT, HEM CONSTRUÏT, HEM FET EQUILIBRIS, HEM TREPAT..., A L'HORA DE FER LA REPRESENTACIÓ ELS NENS/ES HAN CONSTRUÏT EL SEU COS AMB PLASTILINA.....MIREU QUE BÉ!\nELS CANGURS REBEN UNA SORPRESA\nAQUEST DIMECRES ELS TAURONS HAN EXPLICAT UNA CONTE MOLT DIVERTIT QUE PORTAVA UNA SORPRESA.........ENS HAN REGALAT GLOBUS VERMELLS PER JUGAR TOTS JUNTS.........QUE DIVERTIT!\nELS BASTONERS S'INSPIREN AMB VIVALDI\nAquesta tarda els Bastoners hem estat creant un petit bosc màgic tot inspirants amb la TARDOR DE VIVALDI i aquí en teniu els resultats.\nELS BASTONERS VAN AL TEATRE\nLa classe dels Bastoners per una estona ha estat un teatre, L'Eva i la Montse ens han representat:\nLA CASTANYERA I EL FOLLET DEL BOSC\nEL MÉS GRANS VISITEN ALS MÉS PETITS\nPer la castanyada els nois i noies de la classe de les Motos van venir a la classe dels Bastoners a veure les nostres feines. Les Motos s'ho van passar d'allò més bé recordant vells temps.\nNosaltres no vam perdre passada i vam continuar esmorzant perquè la gana és la gana!\nL'HORT DELS INDIS\nELS INDIS HEM PLANTAT ENCIAMS I PÈSOLS AL NOSTRE HORT. ARA CAL ANAR REGANT I CUIDAR L'HORT PER TENIR UNA BONA COLLITA.\nELS INDIS ENS MENGEM ELS BOMBONS\nEL DIVENDRES A LA TARDA VAN VENIR ELS PARES , MARES I AVIS DELS INDIS A TASTAR ELS BOMBONS I LES INFUSIONS.\nQUAN VE EL TEMPS DE COLLIR CASTANYES, LA CASTANYERA LA CASTANYERA\nAquest matí els Indis, els Cangurs i els Bastoners hem anat a la biblioteca de l'escola i ens ha visitat la CASTANYERA!!\nHa vingut molt cansada perquè ha estat viatjant per tot el món però s'ha afanyat per poder estar avui amb tots nosaltres i explicar-nos històries molt boniques.\nMOLTES GRÀCIES CASTANYERA!!\nELS BOMBONS DELS BASTONERS\nAvui hem preparat una recepta de tardor:\nBOMBONS FARCITS DE NOUS\nNo sabem si quedaran bonics però els que sí sabem es que estaran boníssims, perquè ja els hem provat, hehe.\nHORA DEL CONTE AMB ELS TAURONS\nA partir d'avui tots els dimecres els companys/es de la classe dels taurons ens explicaran un conte.\nAVUI ELS CANGURS HEM FET BOMBONS\nAvui hem estat tot el matí preparant els bombons de la tardor, hem fet servir xocolata i nous , hem tingut molta feina però han quedat boníssim i el més important ens ho hem passat pipa..\nELS INDIS FEM BOMBONS DE TARDOR\nELS INDIS HEM PREPARAT LA RECEPTA QUE ENS MENJAREM EL DIA DE LA CASTANYADA, BOMBONS DE TARDOR.\nENS HAN QUEDAT MOLT BONS !!!!!!!\nELS BASTONERS, ELS CANGURS I ELS INDIS ANEM XINO-XANO AL PARC TAULÍ\nAMB AQUEST TEMPS TAN CALORÓS QUE RES MILLOR QUE PASSAR UNA TARDA AL PARC TAULÍ JUGANT AMB TOTS ELS COMPANYS DE PARVULARI.\nL'HORA DEL CONTE DELS BASTONERS\nCada dijous els companys de la classe dels Taurons vindran a llegir-nos un conte. Aquesta setmana ja hem començat i com ens ha agradat!\nELS CANGURS TASTEM MONIATOS\nL'Albert ens va portar un moniato però deia que no el podien tastar perquè estava cru.. així que el vam ficar al forn i l'endemà el vam menjar, ummmmmmmm!!\nELS CANGURS TASTEN MAGRANES\nAprofitant que una nena va portar unes magranes vam estar observant molt atentament com era per dins i per fora i també la vam tastar......mmmmmmmm!!!\nMIREM AMB LUPA\nEls cangurs hem estat mirant amb lupa els grans de raïms i de panses i hem descobert moltes coses ..\nELS CANGURS TASTEN RAÏM I PANSES\nDesprès de fer la verema els cangurs van estar mirant i tastant raïm blanc i negre i panses......tot estava molt bo.....i van sorgir moltes preguntes...\nELS DIBUIXOS DE LES MOTOS\nCom ja és tradició a l'escola, els nens i nenes més grans, les MOTOS, ens han dibuixat uns BASTONERS perquè ens acompanyin al llarg de tota l'escolaritat. Són tan i tan bonics que ens ha costat força decidir-nos però finalment els vots ham fet guanyador el dibuix, que us presentem, realitzat per l 'ARNAU ABELLA.\nLa resta de dibuixos els guardarem en un porta-folis a la classe per poder-los mirar i admirar sempre que vulguem. Moltes gràcies a tots.\nELS BASTONERS DE SABADELL VISITEN ALS BASTONERS DEL RIBATALLADA\nLa Cristina i el Víctor són BASTONERS DE SABADELL i, acompanyats pel Ferran que és músic, han vingut aquest matí a la nostra escola a explicar-nos un munt de coses sobre aquest ball.\nTambé ens han mostrat com fer picar els bastons tot seguint el ritme de la música del flabiol, el tamborí i l'acordió.\nPer últim hem pogut fer preguntes que ens quedaven per resoldre.\nELS BASTONERS: OBSERVEM I TASTEM EL RAÏM\nAmb el raïm que ha comprat la Masovera hem fet un treball d'observació, l'hem tallat, olorat, tastat i qui ha volgut se l'ha menjat. Una pila de Bastoners han observat i observat i així també han menjat i menjat, hehe.\nELS BASTONERS FEM SUC DE TARONJA\nAXUMMMMM, AXUMMMMM ... Aquest matí la Masovera ha arribat ben constipada, no parava d'esternudar. Ens ha explicat que menjar fruita va molt bé per curar-se ja què porta moltes vitamines.\nLa Masovera, ben matinera, ha anat al Mercat a comprar taronges, mandarines i raïm. Entre tots ens hem preparat suc de taronja i mandarina i l'hem anat prenent amb l'esmorzar.\nLA VEREMA P4-P5\nEls nens i nenes de la classe dels INDIS i dels CANGURS hem anat a fer LA VEREMA a Can Ribas i ens ho hem passat molt i molt bé!!!\nPrepareu-se famílies que els BASTONERS\nhan arribat al Ribatallada!!!\nEls nens i nenes de P3, després de vàries votacions s'han decidit per aquest nom tan xulo. I per fer-ho saber a tothom amb picarols als peus i bastons a les mans van anar per totes les classes i van fer un bon enrenou.\nP3 I EL GELAT DE BENVINGUDA\nAquesta tarda tots els nens i nenes de l'escola hem menjat un gelat.\nUs deixem unes fotos de P3 i veureu com alguns se'l menjaven a llepades i d'altres fent unes bones mossegades.\nI tots, tots, tots hem quedat ben enganxifosos!!!!\nELS MENUTS DEL RIBATALLADA\nFamilies, ja sabeu que els primers dies sempre són una mica difícils però tingueu paciència, aviat us sentireu més tranquils, per si de cas us deixem unes fotos i veureu que nosaltres estem la mar de bé, això d'anar a l'escola dels grans és bufar i fer ampolles.\nELS CANGURS ACOMIADEM EL CURS\nFinalment ha arribat l'últim dia de curs, i ens hem acomiadat anant a veure l'obra de Teatre QUILOS I QUILOS DE SANT JORDI, interpretada pels alumnes de Cicle Superior.\nAl tornar a l'escola hem gaudit d'un bon esmorzar, coca de Sant Joan! per donar la benvinguda a l'estiu, i ben ensucrats ens hem reunit al pati amb tots els companys de l'escola\nper dir adéu als Tractors.\nEns hem retrobat amb la Marta, que feia dies que no veiem,\ni hem regalat una corona a aquells Cangurs que faran anys\nal juliol i a l'agost.\nI ja per últim...\nens hem agafat ben fort per cantar l'hora dels adeus.\nHa estat un gran dia per acomiadar\nel primer any a "l'escola dels grans".\nBones vacances Cangurs!!\nELS CANGURS DONEM LES GRÀCIES...\nDURANT AQUEST CURS CADA DIJOUS A LA TARDA ELS COMPANYS DE LA CLASSE DELS BOLETS ENS HAN VINGUT A LLEGIR UN CONTE.\nELS CANGURS, BEN AGRAÏTS,\nELS HI HEM REGALAT UN PUNT DE LLIBRE.\nBONES VACANCES BOLETS!\nINDIS, CANGURS I TAURONS.... OUR BEAUTIFUL PLANET\nAquest dimarts els Taurons ens han sorprès amb una representació del conte OUR BEAUTIFUL PLANET. Ho han fet tant bé que l'anglès no ha sigut cap entrebanc perquè els nens i nenes de Parvulari entenguessin perfectament la història.\nAl final ens han presentat els colors amb pots de pintura de cos.... i es clar, no ens hem pogut aguantar de pintar-nos!!!\nI ben aviat podreu veure el vídeo sencer al blog dels Taurons.\nCANGURS, INDIS I BOLETS... ENS PINTEM\nAvui els Cangurs, els Indis i els Bolets\nhem volgut fer una festassa com a comiat de\nl'activitat de lectura que hem realitzat plegats al llarg del curs.\nEn un pim-pam la roba fora i\ncap al pati amb pintures de colors.\nAlguns hem començat una mica tímids ...\nquin disbarat això d'embrutar-se amb pintura!!!\nPerò una mica de color per aquí una mica per allà i els nostres cossos aviat han semblat un quadre de MIRÓ.\nAquest matí els Indis hem fet de pastissers.\nAmb les mans ben netes hem remenat i remenat molt bé tots els ingredients que entre tots vam portar i ens han sortit unes galetes boníssimes.\nDemà divendres a la tarda com a cloenda de l'exposició esteu convidats a provar-les.\nUmmmm, ja se'ns fa salivera!\nEL DRAC DELS INDIS\nAvui per acabar amb una mica de gresca la classe de música ens hem guarnit amb la roba del Drac de Festa Major i hem practicat una mica.\nELS CANGURS TAMBÉ SOM VERTEBRATS\nEl dia que vam pensar QUÈ DEUEN TENIR LES TORTUGUES DINS LA CLOSCA, l'Aleix ens va dir que segurament hi tenen l'esquena.\nAvui hem mirat l'esquelet d'una tortuga i hem vist que té una filera d'ossets des del cap fins a la cua. Llavors ens hem mirat els nostres ossos i hem vist que també tenim columna vertebral! L'hem resseguit amb pintura, i fins i tot algú s'ha animat a resseguir les costelles. QUINES PESSIGOLLES!\nELS TRACTORS ENSENYEN ALS INDIS\nHOLA FAMÍLIES, AQUEST DIES HEM ESBRINAT QUE LES MEDUSES MENGEN PEIXOS PETITS I TAMBÉ EL PLÀNCTON QUE HI HA EN EL MAR.\nI QUÈ ÉS EL PLÀNCTON?\nNOSALTRES A LA CLASSE TENIM AIGUA DE MAR QUE UNS QUANTS INDIS HAN PORTAT D'ALTAFULLA, DE SANT POL, DE SITGES, ETC.\nAVUI ELS INDIS HEM ANAT A LA CLASSE DELS TRACTORS A DEMANAR AJUDA PER INVESTIGAR SI EN AQUESTA AIGUA DE MAR DESCOBRIM EL PLÀNCTON.\nQUE XULO! LA JÚLIA, EL PAU I EL GERARD, AMB MOLTA PACIÈNCIA ENS HAN DEIXAT VEURE I TREBALLAR AMB LA LUPA BINOCULAR.\nFINALMENT HEM VIST EL PLÀNCTON.!!!!!\nELS CANGURS A L'AQUARIUM\nAvui hem passat un dia fantàstic a l'Aquarium de Barcelona!\nPrimer hem fet un taller d'animals aquàtics invertebrats;\nens han explicat un conte de les estrelles de mar,\nhem pogut descobrir les característiques de les estrelles, els eriçons i les botifarres de mar, i les hem pogut tocar!!!\nLlavors hem ballat a ritme d'estrella i hem pogut visitar\ntots els racons de l'Aquarium.\nFinalment, després de dinar, hem anat a passejar pel moll.\nAmb els Cangurs ens hem posat d'acord que ara només\nens queda fer-nos una bona dutxa i a descansar al sofà!\nELS INDIS NEDEN PER L'AQUARIUM\nEls INDIS hem anat amb els companys de la classe dels Cangurs i de les Granotes a visitar l'Aquàrium.\nHem pogut veure peixos de tota mida i colors.\nI sabeu què? NO hem pogut veure les meduses!!!\nLa sala estava tancada perquè estan arreglant-la, oooh!\nTot i així, ens ho hem passat molt bé i\nhem après una pila de coses!\nEls Indis estem treballant les MEDUSES i hem esbrinat que són suaus i tovetes com la gelatina. Ens ha faltat temps per arremangar-nos i fer gelatina per poder-la tocar, jugar i ... mmmmmm .... menjar!\nEL BERNAT PESCADOR\nAquest matí els Cangurs, els Indis i les Granotes hem anat\nxino-xano fins al Museu del Gas,\na on hem gaudit d'un espectacle de titelles impressionant.\nCANGURS, PSICO, CAPSES I ROBES!\nAvui quan hem anat a psico i hem obert la porta... ens hem quedat ben sorpresos!\nDeixant-nos endur per la música cada Cangur ha anat destapant les capses, s'hi han posat a dins, han fet de prínceps i princeses, i mil i una idea més!\nEL GENÍS TAMBÉ PORTA CUCS DE SEDA\nEl Genís, de la classe dels Indis, fa una pila de dies ens va portar una capsa plena d'ous de cucs de seda.\nEns va explicar com cada cuc van fer un capoll i es van amagar dins. Passats uns dies es va obrir el capoll i en va sortir una papallona!!!.\nLa papallona va posar una pila d'ous i es va morir.\nI ara, després de molts dies, de cada ou en surt, poc a poc, un cuc mooolt petit.\nLa Isona, de la classe dels Cangurs, ens ha deixat dos cucs ja grans i els nostres encara es veuen més petits.\nEls hem observat per tots els costats i hem vist que els hi agrada molt menjar morera perquè deixen les fulles plenes de forats.\nLA ISONA ENS PORTA CUCS !\nAvui la Isona ens ha portat els seus cucs de seda.\nEns ha explicat com són, que mengen fulles de morera,\ni que es converteixen en papallona!!!\nHem vist un vídeo a on es veia tot el procés, i amb moltes ganes, hem agafat les lupes per observar-los de ben a prop.\nA algú li feia angúnia, a d'altres una mica de por,\nperò d'altres els agafaven fins a marejar-los!\nFinalment els hem dibuixat, però fent màgia! amb cera blanca sobre el paper blanc... no els vèiem gens ni mica, però quan hi hem pintat la fulla de morera han aparegut de cop!\nNo pot haver-hi Diada de Sant Jordi\nsense un bon llibre a sota al braç.\nEls Cangurs, els Indis i les Granotes,\nCada setmana els companys dels Taurons i els Bolets escullen un conte adequat als nens i nenes de parvulari, se'l preparen, fan un "passi" a la seva classe i finalment\nel dijous a la tarda vénen a les nostres classes a llegir-lo.\nLa setmana passada, aprofitant que s'acosta Sant Jordi, ens van llegir dos poemes de Miquel Martí i Pol:\nDesprés d'escoltar-lo amb molta atenció i que se'ns fes salivera...vàrem decidir portar-los a la pràctica.\nI aquí ens teniu!\nAquest matí els Cangurs, els Indis, les Granotes,\nels Taurons i els Bolets hem compartit un bon esmorzar!\nNo us podeu pas imaginar com ens hem quedat d'ensucrats!\nACABEM AMB UNA CARTA!\nELS CANGURS HEM ACABAT EL PROJECTE DE JOAN MIRÓ ESCRIVINT UNA CARTA A TOTES LES FAMÍLIES PER TAL DE QUE POGUEU GAUDIR DEL TREBALL FET MIRANT AQUESTES FOTOGRAFIES.\nAIXÍ COM TAMBÉ DE L'EXPOSICIÓ AL VESTÍBUL I AL NOSTRE PASSADÍS.\nELS INDIS EXPOSEM LES NOSTRES OBRES\nEls Indis ja són uns experts de Joan Miró perquè hem treballat de valent manipulant paper, cola i fang, pintant i retallant, preparant l'esboç en l'ordinador, escrivint paraules i interpretant sensacions i emocions. Ja sabeu que tenim exposades totes les nostres feines i si mireu les fotos veureu part del procés creatiu.\nELS CANGURS I LA FADA PRIMAVERA\nAquest matí quan els Cangurs hem arribat a la classe ens hem quedat ben parats, hi havia un munt de flors!!!\nFins i tot n'hi havia una a sobre la Masovera i no es podia llevar!\nLa Fada Primavera ha vingut a la nit i ens ha deixat flors i més flors. Ens les hem mirat, olorat i tocat, i ben impregnats de primavera n'hem fet un dibuix al natural.\nMés tard hem anat a veure a tots els companys de l'escola, els hi hem recitat el poema de la primavera i els hi hem regalat una flor.\nQuina olor tota l'escola!\nELS CANGURS BARREGEM\nAquests dies heu pogut veure al nostre passadís unes pintures Mironianes però ben barrejades. Els Cangurs hem vist quins són els colors que més utilitzava en Joan Miró i hem pensat què passaria si els barregéssim; com quan vam fer les esquitxades i els regalims blaus i grocs que ens van fer sortir els regalims verds!\nLlavors hi hem dibuixat amb cera negra escales, sols, llunes i estrelles.\nELS CANGURS TENIM UN SECRET\nJa fa dies que el Guiu ens va explicar que havia anat al museu del Joan Miró. Ens va explicar mil i una anècdotes però el que li va agradar més va ser el tapís gegant que es va trobar només entrar.\nHem estat parlant de les obres de Miró, des de pintures fins a les escultures, passant per la ceràmica i el tapís.\nSabent que els nostres companys grans (els Bolets i els Taurons) han après a fer tapís vam aprofitar per demanar-los un cop de mà. I aquí ens teniu! fent un tapís sorpresa!!! secret!!! tot cantant aquella cançó...\nPASSA EL FIL I TORNA A PASSAR EL FIL\nESTIRA, ESTIRA I FAIG CLOC CLOC.\nEL LLENGUATGE MIRONIÀ DELS INDIS\nAls Indis també ens agrada jugar amb les formes i els colors com a en Joan Miró. Poc a poc ens anem fent experts, els nostres ulls són més crítics i la nostra mà més destre.\nLA NOSTRA TAULA DE LLUM\nFamílies, gràcies a la vostra col·laboració, el parvulari ja disposa d'una taula de llum i aquí us deixem unes fotos perquè veieu que xula és.\nESQUITXOS I REGALIMS\nEls Cangurs, els Indis i les Granotes ens hem pintat les mans ben negres. Ens hem mirat el gran mural i després de diverses interpretacions hem decidit que hi faltaven més colors.\nEns hem mirat un quadre de Joan Miró "Mans volant cap a les constel·lacions" i hem rumiat com poder fer esquitxos i regalims.\nFinalment ens n'hem sortit!\nELS INDIS TORNEM A LA CÀRREGA\nAquest matí els INDIS ens sentíem creatius i hem realitzat un col·lage. Aquí us deixem un vídeo perquè veieu com ens agrada treballar i també posem la nostra font d'inspiració, un col·lage titulat "La ballerina espanyola" realitzat per en JOAN MIRÓ.\nELS INDIS VEIEM UN PROJECTOR ANTIC\nAquesta tarda ha vingut la Sílvia, mare de la Judith Cepeda, amb un projector de cinema molt antic. Ens ha explicat que li havia regalat el seu pare quan ella tenia uns 8 anys. Hem pogut tocar el film i si miraves molt i molt bé els fotogrames podies veure un vaquer a dalt de cavall. Com ens agrada tocar!! És així com entenem i recordem millor tot el que estem aprenent.\nSORTIDA A LA FILMOTECA DE CATALUNYA\nEL 17 DE GENER TOT EL PARVULARI ELS CANGURS, ELS INDIS I LES GRANOTES, VAM ANAR A LA FILMOTECA DE BARCELONA\nENTREVISTA A UN DIRECTOR I GUIONISTA DE CINEMA: EN SERGI RUBIÓ I SOLER\n5 i ACCIÓ!!\nAquesta tarda el director i guionista en SERGI RUBIÓ ha visitat als nens i nenes de les classes dels CANGURS, INDIS i GRANOTES. Ens ha explicat de primera mà com fa les pel·lícules i nosaltres li hem fet una pila de preguntes. Moltes gràcies Sergi i molta sort amb la pel·lícula que aviat estrenaràs.\nEL PROJECTE INTERDISCIPLINARI: EL MÓN DEL CINEMA\n3-2-1 ACCIÓ !\nEls Cangurs, els Indis i les Granotes hem assistit a una sessió matinal per veure\nLA GÀBIA DEL LLEÓ de Charles Chaplin i\nL'EMBÚS DE COTXES de Mickey Mouse.\nAmb la nostra entrada a la mà hem anat cap a les Senyores de la taquilla perquè ens la validessin i després d'agafar una paperina de crispetes ens hem ben acomodat.\nLlums tancats i ... silenci que comença!\nELS INDIS GAUDEIXEN DE LES JOGUINES DE REIS\nAvui dimecres els INDIS hem passat una bona estona jugant amb les joguines de Reis dels companys i companyes. Mireu mireu que bé ens ho hem passat!\nI per la tarda hem pintat a mà alçada les joguines que més ens han agradat. Disculpeu sinó sortim tots però estàvem ben enfeinats per acabar la feina.\nQUAN VE EL TEMPS DE COLLIR CASTANYES, LA CASTANYER...\nELS BASTONERS, ELS CANGURS I ELS INDIS ANEM XINO-X...\nELS BASTONERS DE SABADELL VISITEN ALS BASTONERS DE...\nENTREVISTA A UN DIRECTOR I GUIONISTA DE CINEMA: EN...


Guíxols des del Carrer proposa redactar un pla de millora en espais urbans costaners • Ràdio Capital de l'Empordà\nEl grup municipal Guíxols des del Carrer proposarà al ple d’avui un redactar un pla de millora en espais urbans costaners. Jordi Lloveras, regidor de Guíxols des del Carrer, ha explicat a Ràdio Capital que “davant de qualsevol obra per la que es dona llicència, l’equp de govern posa per excusa que el plantejament urbà ho permet, i que per tant9 no s’hi pot fer res”.\nAmb aquest pla, doncs, volen evitar que s’utilitzin els mateixos arguments davant de demandes de noves llicències. Així doncs, pretenen protegir el paisatge costaner i preservar el paissatge natural. “Pensem que el plantejament que hi ha ara està caduc i no està actualitzat perquè és del 2006, i es nota molt pel que fa a la protecció dels espais naturals”, ha rematat Lloveras.\nArticle anteriorRuixats i cel majoritàriament ennuvolat\nArticle següentRaquel Juan: “El parc eòlic marí no destruirà el paisatge, estarà lluny de la costa”


▷ ⭐Definició de deïcida⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de deïcida\nDefinició de deïcida\nA continuació pots trobar La definició i diversos exemples de com utilitzar la paraula deïcida, en aquesta col·lecció de rectificacions ortogràfiques pots trobar com es pot usar en un context real aquest mot i utilitzar un dels sinònims que et recomanem de la llista completa que pots trobar aquí a més pots veure la seva Definició perquè et sigui molt més simple entendre què significa deïcida.\nQue pren part en un deïcidi.\n¿Cóm es diu deïcida en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice deïcida en catalán?\nSi vols saber com s’escriu en castellà deïcida has de saber que la seva traducció és deïcida pots descobrir en la nostra lloc web més exemples en català perquè et sigui més simple contextualitzar-la en castellà.\nExemples de com utilitzar deïcida\nSi oculta totes les icones de l’escriptori no els elimina, només els oculta fins que decideixi mostrar-los de nou.\nEs retornaran íntegrament si el banc rebutja la seva sol·licitud, però […] no en cas que decideixi cancel·lar el procés.\nDecidiu si voleu música durant […] la recepció i sopar.\nSerà la base […] perquè el lector / a decideixi si vol continuar tenint […] contacte amb vostès o no: la seva organització serà jutjada […] en funció del seu volant, informe o fullet.\nDecidiu el que és més important […] i asseguri dedicar temps per atendre a vostè mateixa.\nSi l’idioma utilitzat no és l’espanyol, ni el francès, ni l’anglès, el text anirà […] acompanyat d’una traducció a un d’aquests idiomes i, quan […] l’Estat així ho decideixi, es podrà ometre […] l’idioma oficial d’aquest.\nd. Decideixi sobre la necessitat de […] exempcions i justifiqui les seves ruixons.\nHi ha una bona probabilitat […] que Mèxic decideixi fer ús de […] aquest servei cap al final de l’any.\nEl que la Conferència decideixi serà el marc de la […] Europa política del futur.\nAbans que decideixi fer-se una cirurgia, […] pensi amb molt de compte què és el que espera i Discutiu amb el seu cirurgià.\nVoldria ara convidar a la […] Conferència a que decideixi sobre les sol·licituds […] de participació en les nostres tasques dels Estats […] que no són membres de la Conferència.\nCal que cada país decideixi per si mateix si una […] excepció relativa a la seguretat és important per a aquests efectes.\nEl que decideixi entrar al Regne […] espiritual descobrirà que tots els poders i les passions d’una naturalesa sense regenerar, […] sostinguts per les forces del regne de les tenebres, es despleguen contra ell.\nLa instrucció de càrrecs té lloc només després […] que la fiscalia decideixi presentar càrrecs.\nPerò és convenient que qui […] tingui aquesta vocació i decideixi seguir-la sàpiga que […] és un ofici exigent.\nDecidiu si voleu que un programa […] es carregui en l’inici.\nSi vostè utilitza el rellotge només ocasionalment, és probable que vostè trobi el rellotge […] descarregat quan vostè decideixi utilitzar-lo.\nDecidiu en quin pla es va a […] centrar abans d’iniciar l’examen.\nAquests són els tipus de […] qüestions que fan que em decideixi per un enfocament més […] cautelós al problema.\nHi ha d’haver algú que decideixi, i que ho faci pensant […] en l’interès general.\nEncara que es decideixi mantenir un cronograma atapeït, […] els megaprojectes solen tenir una agenda massa estesa en el temps.\nEls seus estalvis poden créixer o disminuir […] depenent del que decideixi.\nLa seva coalició de govern és inestable i la seva popularitat és vulnerable al que la […] insurgència, encara poderosa, decideixi fer.\nPoden romandre així durant anys fins que una […] decisió política decideixi la seva nova ubicació.\nAixí mateix, el secretari ha d’assegurar la traducció de […] els textos esmentats a la norma […] 7 que la Presidència decideixi que han de ser traduïts […] a tots els idiomes oficials de la Cort.\nÉs pràcticament l’únic tema sobre el […] que demanem que decideixi la Conferència […] Intergovernamental!\nMai es decideixi per la primera […] empresa de mudances amb la que contacti.\nJo sóc més fort […] que tu i per tant tu has de fer el que jo decideixi «.\nRebutgem ara el dret al fet que una Conferència […] Intergovernamental decideixi per tots nosaltres.\nDecidiu l’estil, sigui creatiu […] i canvieu la bossa per combinar.


40 anys d’ecologisme responsable | Descobreix Menorca\nIl·lustració creada per a la celebració dels 40 anys del GOB Menorca\nVolia jugar a despistar perquè, amb el títol de l’article, creia que tothom ja s’imaginaria de quin peu calçava el text i des de quina perspectiva ideològica estava escrit. Per aquest motiu, cercant el xoc d’expectatives, havia pensat que començaria dient que era una notícia lamentable que el GOB Menorca commemoràs, aquest 2017, els seus primers quaranta anys d’existència. Així, contundent i desconcertant alhora: una notícia lamentable. Després, seguint per aquest camí, volia explicar la decepció que suposava que una entitat com aquesta encara aguantàs, després de tant de temps. Tot seguit, però, fiava redreçar la cosa comentant que la no-existència del GOB Menorca hauria implicat que, a l’illa, no hi hauria hagut mai cap problemàtica relacionada amb el medi ambient, la qual cosa, evidentment, no només no s’ha donat mai sinó que la tendència ha estat justament la contrària. Potser volia fer-ho massa complicat, però al final tot havia de confluir, evidentment, en allò que perseguesc des d’un primer moment: elogiar l’entitat ecologista menorquina i celebrar-ne l’aniversari. Com que la realitat illenca cada dia ens presenta noves amenaces i reptes que incideixen en l’ús dels recursos naturals, no només necessitam el GOB Menorca sinó que avui és un luxe del qual, els menorquins, no podem prescindir. Ho diré amb una altra frase tòpica: si no existís, caldria crear-lo.\nSeguir la trajectòria del GOB ens ajuda a resseguir la història social i econòmica de l’illa durant les darreres quatre dècades, des d’una una perspectiva, a més, que ens permet de posar nom i cognom a uns elements que, en el seu moment, no s’acabaven d’entendre per manca de distància crítica. Per exemple, malgrat que va néixer agombolat per l’Ateneu de Maó i en el context de l’intent d’urbanització de l’albufera des Grau (allò que s’havia de dir Shangri-là), per a molta gent, almanco durant els primers anys d’existència, el GOB ha estat vist com un cau de hippies peluts que nedaven en pèl. Ho exager, és ver, però vull dir que l’ecologisme i, sobretot, els ecologistes, eren vists com un col·lectiu marginal i estrany, a partir d’una imatge farcida de tòpics, en un context molt mogut políticament i econòmica com era el dels darrers anys del franquisme i els primers del que vingué després (els de la gran desil·lusió).\nAvui, però, podem matisar les coses (malgrat que encara hi ha una sèrie de tòpics que perviuen, sobretot en algunes mentalitats protocavernàries) i situar-les en la perspectiva històrica adequada, que ajuda a entendre moltes coses, com que l’ecologisme neix, de la mà d’altres ismes (el feminisme, etc.), amb l’arribada de la postmodernitat, als anys seixanta i que, aquesta presa en consideració respecte de les conseqüències que l’activitat humana té damunt del planeta, es creua, en aquest racó de la Mediterrània, amb una illa que veu com Mallorca i les Pitiüses sucumbeixen a l’impuls d’un monstre anomenat balearització que, a canvi d’un benefici econòmic a curt o, com a molt, a mitjà termini, hipoteca per sempre el paisatge i altres recursos naturals bàsics, amb un pòsit al darrere de corrupteles polítiques que acaben malversant doblers públics en benefici d’interessos privats.\nSense el dia a dia del GOB Menorca es fa difícil d’imaginar com seria l’illa a dia d’avui. Segurament, no s’assemblaria de res al territori que, turísticament, es promociona a base d’imatges d’arenals verges, de sorra blanca i aigües cristal·lines.\nHe llegit que Menorca se’n va salvar, inicialment, de tota aquesta voràgine destructora del territori, perquè el règim franquista mantingué l’illa castigada a no desenvolupar-se econòmicament per haver estat fidel a la república fins al darrer moment. Pot ben ésser veritat. Sigui com sigui, aquest decalatge històric va permetre que, en veure els desastres que les polítiques urbanitzadores implicaven a cals veïns, aquí es despertassin les consciències proteccionistes, que es traduïren en mobilitzacions ciutadanes. A més, actuacions tan barroeres com les de l’alcalde Escudero i els seus coadlàters amb l’especulació maonesa, van ajudar força a consolidar aquesta sensibilitat en la població civil (na Laura Piris ho ha estudiat a fons, tot açò, i estaria molt bé que qualcú s’animàs a publicar-ho). El fet de veure que s’assolien victòries, ni que fossin parcials (avui, l’Albufera no només no està urbanitzada sinó que és el nucli de la Reserva de Biosfera), va reforçar l’ecologisme illenc i, més enllà, va fer que la protecció del territori es convertís en un dels trets identitaris de la societat illenca (molt per damunt de la llengua, fins i tot).\nAra bé, que Menorca inicialment es salvàs de la balearització no vol dir que aquí no es cometessin algunes empastes grosses, com els hotels de son Bou o cala Galdana, per dir-ne els més mastodòntics i impactants des d’un punt de vista estètic. No vol dir que no hi arribàs la indústria insaciable del turisme (visitau l’exposició «Almon s’està com aquí» si hi voleu aprofundir). Però fins a un cert punt, gràcies a la feina del GOB (i d’altres col·lectius, evidentment: sense l’Institut Menorquí d’Estudis, per exemple, mai no hauríem arribat a ser Reserva de Biosfera), l’activitat econòmica que s’ha executat sobre el territori illenc ha estat tutelada i vigilada per uns ulls assenyats que, en el moment en què es traspassen les línies vermelles bàsiques, mobilitzen la gent, sobretot al carrer, per fer sentir la veu col·lectiva i aturar les coses abans no siguin irreversibles. Sense el dia a dia del GOB Menorca es fa difícil d’imaginar com seria l’illa a dia d’avui. Segurament, no s’assemblaria de res al territori que, turísticament, es promociona a base d’imatges d’arenals verges, de sorra blanca i aigües cristal·lines.\nEcologisme responsable. Aquesta n’és la divisa. Ecologisme, responsabilitat i, hi afegiria tot i que hi va íntimament lligat, seny. Perquè el sentit comú és el millor antídot contra l’ambició febril i l’egoisme malaltís d’aquells que, malgrat tot, s’emparen en un discurs (potenciat des dels mitjans afins) que intenta maquillar una visió de la realitat que només cerca el benefici propi. Com ho demostra la brama, repetida fins a embafar, de dir que el GOB és partidari del «no» a tot: no al progrés, no a l’economia, no al turisme… Qui programa aquestes campanyes sap perfectament de la força dels missatges en negatiu, perquè solen tenir el rebuig social i, per aquest motiu, intenten vendre una imatge de l’ecologisme en tant que moviment construït a la contra. L’intent és tan maliciós com bo de desmuntar. En primer lloc, perquè es fonamenta en un seguit de mentides basades en un ús categòric d’allò que només és parcial. El GOB no està en contra del progrés, de l’economia o del turisme: està en contra d’uns determinats tipus de progrés, de model econòmic o de turisme. Per tant, i en segon lloc, en no ser negacions absolutes sinó parcials, fàcilment podem capgirar els arguments i dir que el GOB diu «sí» al progrés, a l’economia i al turisme, sempre i quan no hipotequin el futur de l’illa. I ho fa amb uns arguments sòlids que cal tenir en compte. Primer, perquè des de Mallorca i Eivissa ens arriba una projecció del futur que ens ha d’ajudar a veure per on no hem d’anar. I, segon, perquè el temps sempre ha acabat donant la raó a l’ecologisme responsable del GOB Menorca. Sempre. Allò que moltes vegades havien estat qualificades com a accions contràries al progrés de l’illa (per part dels vertaders partidaris del «no» categòric i intransigent) s’han acabat convertint en peces bàsiques que fonamenten la nostra realitat, assumides amb naturalitat per menorquins i visitants i, fins i tot, per aquelles opcions polítiques que, en el seu moment, no només no hi van creure sinó que en foren bel·ligerants.\nUna altra brama, prou repetida, té relació amb el suposat partidisme de l’entitat ecologista. S’ha volgut fer veure que l’organització menorquina dictava la política ambiental d’un o d’uns determinats partits polítics. Res més lluny de la realitat, tot i que açò no vol dir que el GOB no en faci, de política i que, efectivament, cerqui influir en les polítiques de partit. Evidentment. Perquè la gestió de la cosa pública no ha de ser unidireccional (fet que suposaria viure en una democràcia massa desvirtuada, molt més encara). La transversalitat de l’ecologisme, en aquest cas, és més que necessària, com a força amb influència efectiva, des dels diferents àmbits en què actua: des de l’educació ambiental, on es posen els fonaments per a construir una societat en què els valors de respecte del medi ambient siguin clars, passant per accions concretes, com el viver o el centre de recuperació (en què el GOB substitueix una tasca que hauria d’haver assumit l’administració pública) o des de l’edició de llibres divulgatius, per citar només uns pocs i variats àmbits d’actuació. Aquesta és la política del GOB.\nCom que l’ambició depredadora d’alguns, amagada sota la pell de xai del suposat benefici col·lectiu, segueix ben activa, la tasca del GOB Menorca continua essent essencial i necessària. Ja va bé que qualcú, amb cara i ulls, ens recordi què hi ha darrere dels cants entabanadors d’algunes sirenes venudes al mercantilisme pur i dur, inhumà. I que ho hagi fet, incansablement, en les darreres quatre dècades, només pot ser motiu de celebració.\nIsmael Pelegrí, membre de l’Institut Menorquí d’Estudis, IME.\nAquest article va ser publicat al blog Xalandria el dia 15/07/2017


El govern de Colau haurà de buscar suports per una mesura que divideix al sector. Alguns comerços, però, poden saltar-se la prohibició acollint-se a la llei espanyola\n3 min. Barcelona 01/02/2016 23:00\nEl govern de Barcelona d’Ada Colau vol suprimir del tot l’ obertura de comerços en els dies festius a l’estiu que havia autoritzat l’anterior consistori de Xavier Trias. La proposta, que avui presentarà de manera oficial als comerciants, passa per eliminar els deu festius que podien obrir les botigues de les zones turístiques de bona part de la ciutat i intercanviar-los per quatre diumenges que es repartirien, dos i dos, als mesos de maig i octubre, segons consta a un comunicat que ahir va publicar el consistori.\nEn els últims dos anys, els comerços de les zones turístiques de Barcelona podien vuit hores els diumenges de juliol, agost i fins al 15 de setembre, en un horari comprès entre les 10 i les 18 hores. L’arribada al govern de Barcelona en Comú al maig de l’any passat va ser massa justa per modificar aquesta normativa, però l’alcaldessa Ada Colau ja va avisar que es revisaria i “matisaria” després d’obrir un període de consultes amb els mateixos botiguers.\nAra bé, la nova proposta municipal pot quedar aigualida amb l’actual garbuix legal que envolta la normativa comercial a Catalunya. Alguns comerços ja se salten les restriccions de la llei catalana del comerç acollint-se a la llei espanyola, que és la que està vigent perquè la catalana es troba suspesa pel Tribunal Constitucional. La norma estatal autoritza tots els comerços de menys de 300 metres quadrats que no pertanyin a cap gran cadena a obrir tots els diumenges de l’any si ho volen. A més, les botigues dins de les zones turístiques delimitades també tenen llibertat d’horaris total, segons la norma estatal.\nSi un comerciant del centre de la ciutat decidís obrir en diumenge de ple estiu aquest any, doncs, podria exposar-se a sanció municipal, però alhora, també podria al·legar que l’Ajuntament de Barcelona no compleix amb el que estipula la llei espanyola que obliga a definir una zona turística amb llibertat horària en una ciutat com Barcelona, que reuneix tots els requisits per tenir-la. Els dubtes jurídics, doncs, persistirien en el mapa comercial.\nL’Ajuntament de Barcelona va defensar ahir que la proposta de reduir i reubicar els festius d’obertura comercial busca “el màxim consens” i s’ha pres després de consultar l’opinió dels actors diversos del sector comercial de la ciutat. El consistori basa la mesura en les anàlisis i enquestes fetes els últims mesos que certifiquen, per exemple, que només un 16% dels comerços van obrir els deu diumenges de l’estiu passat. Els qui van obrir van ser sobretot comerços de la zona de la Barceloneta i el Gòtic, i especialment establiments d’alimentació, segons les dades municipals.\nSegons l’Ajuntament, dos de cada tres comerciants ni tan sols van obrir cap dels festius d’estiu que tenien autorització per fer-ho i que només un terç ha obert la majoria de diumenges o tots. Les diferents organitzacions de botiguers de la ciutat coneixeran avui de primera mà en una reunió la proposta de Colau.\nDivisió d’opinions al sector\nEl govern de Colau va reconèixer ahir que la proposta neix enmig de la polarització dels comerços pel que fa a la normativa d’obertura en festius. Hi ha “diversitat d’opinions” al sector, va resumir ahir en un comunicat. Va constatar que el 40% dels comerciants rebutja l’obertura en diumenges, mentre que si es té en compte l’opinió dels barcelonins, un 30% està a favor d’eliminar-la. En canvi, el 50% dels ciutadans enquestats pel mateix Ajuntament no veuria malament que s’obrissin les botigues cada diumenge de l’any. Aquest escenari, però, és una opció que rep un 'no' rotund entre el 30% dels botiguers.\nEls comerços de Barcelona es mantenen fidels a la llei catalana d'horaris comercials


IB3 | “El Rei. Joan Carles I, mitja vida a Marivent”: Divendres, capítol 5 de la sèrie documental: “comiat”\nDivendres, capítol 5 de la sèrie documental\nEl divendres 3 de setembre recuperam el capítol 5, “comiat”, de la sèrie documental El Rei. Joan Carles I, mitja vida a Marivent.\nVeurem com, durant la segona dècada del segle, Joan Carles I donarà final a una de les tantes etapes de la seva vida, pel que fa als seus secrets que surten a la llum pública.\nUn d’ells seria la caça d’elefants a Botswana (Àfrica) acompanyat de Corinna Larsen, un dels accidents del rei més coneguts i polèmics. En aquests moments, també donarem a conèixer la seva relació i es posa en dubte les seves activitats i ritme de vida.\nEn aquest context que devalua la imatge del rei, el monarca es veurà obligat a prescindir del iot Fortuna, que torna a la fundació dels empresaris mallorquins que el varen comprar.\nDurant aquests anys té lloc el judici del cas Noos, que duu la infanta Cristina i el seu marit, Iñaki Urdangarín, a la banqueta dels acusats. El judici acabarà amb el gendre del rei condemnat a presó i amb la seva filla exculpada.\nLa salut del monarca es deteriora tant com la seva imatge, fins que l’any 2014 arriba un moment històric: l’abdicació.\nPoc temps després, la seva relació amb Corinna Larsen es trenca i surten a la llum els comptes a Suïssa de dues fundacions de les quals el rei és beneficiari. A una d’elles, Lucum, va rebre 100 milions de dòlars de l’Aràbia Saudita, i a l’altra, Zagatza, va realitzar despeses milionàries. A Suïssa s’inicia una investigació per blanqueig de capitals. Així mateix, surten a la llum les gravacions realitzades pel comissari Villarejo a Corinna Larsen, on es desvelen detalls de les activitats del rei emèrit.\nDavant tota la pressió d’Espanya, el 3 d’agost de l’any 2020, la Casa Reial comunica l’exili de Joan Carles I per voluntat pròpia.


Apellc diu – Pàgina 9 – APELLC\nContinuem passejant literàriament pels carrers i les places de Tarragon de la nostra associada Maria Remei Barberà Gomis! Aquest cop és el torn de J. V. Foix, l’«investigador de la poesia» que, com ell mateix deia: «m’exalta el nou i m’enamora el vell»! Una síntesi perfecta entre tradició humanística i els corrents literaris més innovadors. Bona lectura! […]\nAvui, l’escriptora tarragonina Olga Xirinacs fa 80 anys! I l’Apellc, de la mà de la nostra associada Maria Remei Barberà Gomis, la vol felicitar amb aquest article que, aquesta vegada, no ens porta a cap carrer real, de moment, però molt meresecut. Per molts anys, Olga! I recordeu: les properes passejades ens donaran a conèixer […]\nAhir, gràcies a la nostra associada Maria Remei Barberà Gomis, va sortir un nou lliurament de l’Apellc a l’espai del Diari de Tarragona «Passeig per les places i carrers dels escriptors», aquest cop dedicat a Josep Pla. Les pròximes passejades ens donaran a conèixer Montserrat Roig i Joaquim Icart. L’article d’ahir el trobareu en el document adjunt. […]


Més enllà dels videoclips: tres experiments creatius - Octa.Beta v0.3\nDimarts 27 març 2012\tper Mireia Tort\nMés enllà dels videoclips: tres experiments creatius\nPer l’evolució del món digital és una sort que existeixin personatges com Chris Milk. Aquest fotògraf i director americà ha concebut grans idees, que han fet fer una passa endavant, tant en el món dels videoclips com en el món del disseny d’interactius.\nVeient els seus treballs no podem fer més que constatar l’enorme potencial creatiu que té el WebGL i l’HTML5, enfront de la que havia estat la tecnologia estrella pels interactius: el flash.\nSi mireu al web de Chris Milk hi trobareu tres meravellosos experiments de vídeo i música, que construeixen una experiència específica per la web, pensats exclusivament per veure en un navegador. De fet, per gaudir de tota la riquesa de recursos, es recomana visualitzar-los amb el navegador Google Chrome.\n1) The Wilderness Downtown, un videoclip interactiu dels Arcade Fire.\nAmb altes dosis d’interactivitat i creativitat, aquest web utilitza l’API de Google Maps i HTML5 per aconseguir uns efectes fascinants.\nA l’inici del vídeo, podem introduir l’adreça del lloc on vam viure durant la nostra infantesa i, aleshores, durant el videoclip, ens va oferint la visió d’aquest lloc des de diferents angles, amb el Google Street View. El videoclip juga amb diferents finestres i permet la interacció de l’usuari, oferint una experiència visual molt diferent a la que estem acostumats. És una intersecció perfecta de música i tecnologia.\n2) The Johnny Cash project, experiment d’art digital col·laboratiu per homenatjar a Johnny Cash.\nEl web ofereix una eina de dibuix online i una àmplia galeria de frames, que els usuaris poden escollir i retocar, de manera que, de cada quadre, hi ha moltes versions amb estils ben diferents. Amb la col·laboració de tothom, el repositori compta amb més de 250.000 contribucions que són les que es veuen després amb el vídeo acabat.\nAgafant com a base la cançó Ain’t no grave, es poden visionar diferents versions del vídeo: la del director, la més valorada, l’abstracta, la realista, etc. Mentre es fa el visionat, a sota del timeline, s’hi poden veure els diferents frames que han creat els usuaris. Fins i tot podem puntuar cada petita peça, mirar com es va crear, compartir-ho, etc. És un exemple boníssim de tecnologia i art col·laboratiu.\n3) 3 dreams of black, film interactiu de l’àlbum Rome de Danger Mouse, Daniele Luppi i Norah Jones.\nEl vídeo ens porta a dins d’un somni, en un reialme post-apocalíptic, en què l’usuari interactua, travessant paisatges plens de criatures en 3D. Al final del vídeo, podem afegir elements 3D al somni i també valorar el què han creat altres usuaris.\nÉs un vídeo d’una creació brutal. A nivell tècnic, utilitza el potencial de WebGL i HTML5. Si us interessa saber com està fet podeu mirar aquesta completíssima informació: www.ro.me/tech/\n3D, col·laboratiu, experiments, google street view, HMTL5, interactivitat, música, vídeo, videoclips, WebGL\nLa Carmanyola Tipogràfica presenta: Sansus Webissimo\nPicMonkey, un editor d’imatges online\ninfografia recursos responsive design xarxes socials eines vídeo jQuery disseny gràfic recursos web música social media Catalunya facebook Tipografia apps HTML5 català màrqueting android Disseny web css3 antaviana Il·lustració twitter llengua Accessibilitat blog independència fotografia Disseny


Josep Castells i Maite Salord, candidats al Parlament i Consell, respectivament\nMaite Salord, candidata a la presidència al Consell de Menorca, i Josep Castells, cap de llista al Parlament, han explicat avui a Alaior la importància de fixar les bases per a una educació de qualitat i d’excel·lència per a Menorca. Contràriament a les polítiques aplicades per l’anterior govern del PP en contra del sistema educatiu de les Illes, des de Més per Menorca es fa una aposta clarament a favor d’un nou impuls en matèria educativa amb la intenció de posar les bases per a una formació de qualitat, comm a garantia del progrés a la nostra illa.\nEn aquest sentit, les mesures que s’inclouen al programa electoral pretenen donar un veritable tomb a l’educació de les nostres Illes a partir sempre de la participació de la comunitat educativa. Així, assenyalem tres àmbits concrets d’actuació tot atenent a les necessitats educatives de la societat:\n1.- Confiança de les institucions i administració pública en els professionals de l’educació i en la comunitat educativa en general i de cada centre en particular per bastir bastir un sistema educatiu de qualitat.\n2.- Procurar la participació de la comunitat educativa i, sens dubte, també la gestió efectiva del sistema educatiu des de les comunitats autònomes. Trobar fórmules imaginatives i agosarades que facin possible superar les cotilles centralistes i la visió anti-pedagògica que la LOMQE imposa, mentre no en sigui possible la derogació.\n3.- Capgirar el concepte que es té de l’educació des de l’Estat, perquè s’avanci cap a models concordants amb els canvis de la societat. El marc legal de l’Estat no permet trencar amb les rutines d’un sistema massa anquilosat i deutor de rutines anteriors que frenen el necessari canvi educatiu.\nPer tal de superar els entrebancs estatals i desenvolupar una Educació moderna i de qualitat, des Més per Menorca es treballarà per aconseguir més recursos per a l’Educació. Així, el pressupost ha d’arribar al 4’4% del PIB i ha de ser possible aplicant un augment del 10% anual.\nÉs el que ha explicat la candidata al Consell, Maite Salord: “és un dels eixos principals que tenim. L’Educació és la base d’una societat pròspera i justa; per açò defensarem un augment anual del pressupost en Educació del 10% per assolir una Educació de qualitat, i assumirem com a pròpies totes les demandes del Pacte d’Educació 0-3 anys amb la voluntat sempre d’arribar a l’excel·lència educativa”.\nPer la seva part, el candidat al Parlament, Josep Castells, ha explicat que “amb una educació de qualitat hi guanyam tots. Una ciutadania més formada dona lloc a una societat més equitativa i més cohesionada i, per tant, més feliç. Així, amb els ciutadans més ben preparats es pot accedir a una ocupació de més qualitat i les empreses incorporen més talent per ser més competitives”.\nAltres punts importants en matèria educativa que plantegen els candidats un Pla de competència lingüística; implantar un sistema de beques, menjador, transport i ajuts equitatius per garantir la igualtat d’oportunitats.\nTambé Més per Menorca apostarà clarament per la Formació Professional perquè garantir una ocupació de més qualitat i més oportunitats de treball.


L’alcaldessa referma la col·laboració entre Policia Local i Mossos d’Esquadra - Ajuntament de Rubí\nL’alcaldessa referma la col·laboració entre Policia Local i Mossos d’Esquadra\nL’alcaldessa referma la col·laboració entre Policia Local i Mossos d’Esquadra Ana María Martínez ha destacat el treball conjunt de Policia Local i Mossos d’Esquadra durant la celebració del Dia de les Esquadres que ha tingut lloc aquest divendres al Castell https://www.rubi.cat/ca/actualitat/noticies/l2019alcaldessa-referma-la-col-laboracio-entre-policia-local-i-mossos-d2019esquadra https://www.rubi.cat/ca/actualitat/noticies/l2019alcaldessa-referma-la-col-laboracio-entre-policia-local-i-mossos-d2019esquadra/@@images/image/preview\nAna María Martínez ha destacat el treball conjunt de Policia Local i Mossos d’Esquadra durant la celebració del Dia de les Esquadres que ha tingut lloc aquest divendres al Castell\nL'alcaldessa ha participat en el lliurament de reconeixements (Foto: Localpres)\nL’auditori del Museu Municipal Castell ha estat l’escenari de la celebració del Dia de les Esquadres. En aquesta trobada el cos dels Mossos d’Esquadra ha fet balanç del darrer any i ha fet evident el reconeixement a diversos agents de l’Àrea Bàsica Policial que inclou les comissaries de Rubí, Sant Cugat i Castellbisbal.\nLa trobada ha estat presidida per l’alcaldessa, Ana María Martínez, que en el seu parlament ha agraït i lloat la tasca del cos policial a la ciutat i ha posat en valor la coordinació entre Mossos i Policia Local. Segons Martínez, “des de l’Ajuntament defensem el treball conjunt de la Policia Local i els Mossos d’Esquadra perquè creiem que és garantia d’èxit i permet oferir a la ciutadania un servei millor”. El regidor de Seguretat, Rafael Güeto, també ha participat a l'acte.\nL’acte ha comptat amb la presència del director general de la Policia, Albert Batlle, que ha reivindicat la professionalitat de la comissaria rubinenca. Batlle, durant la seva intervenció, ha afirmat “estem en un país segur i tenim unes ciutats segures”.\nDe la seva banda, el cap de la comissaria de Rubí, Jesús Requena, ha agraït el compromís i dedicació dels agents de la ciutat i ha assenyalat com la millora de la convivència en alguns punts del municipi, la lluita contra els robatoris en llars així com millorar l’atenció i la resposta a la ciutadania entre les prioritats de futur.\nLa celebració del Dia de les Esquadres a Rubí ha tingut un sentit especial ja que en totes les intervencions s’ha fet menció als agents que van patir un atropellament durant un servei a Rubí.


Objectiu AMA Supercròs complert - Canal Taronja Osona i Moianès\nIniciNotíciesEsportsObjectiu AMA Supercròs complert\nJoan Cros viatjarà de nou finalment als Estats Units després de completar la campanya de suport que tenia activada a través de la plataforma de Lanzanos.com per disputar l’AMA SX 2018, la màxima competició de Supercròs on entre altres oferia a canvi del suport objectes dels pilots espanyols més punters en diverses especialitats del món del motor, com Aleix Espargaró, Marc Márquez, Michael Melero, Jorge Prado o Carlos Campano, entre molts altres. A través de la campanya el jove pilot manlleuenc de 28 anys, que fa unes setmanes passava en diverses ocasions per Canal Taronja Osona i Moianès, ha aconseguit 6.600€ per disputar de nou el seu somni americà. Aquesta setmana Joan Cros enviava aquest missatge a l’equip d’Informatius de Canal Taronja Osona i Moianès.\nJoan Cros viatjarà dissabte a Los Angeles on podrà comptar amb dues setmanes d’entrenaments abans de la primera cursa de l’AMA, que per ell serà a Phoenix. El pilot ja va participar la temporada passada en diverses proves del Supercròs, on va estar molt a prop d’entrar a l’esdeveniment principal en alguna d’elles.\nApuntar que Joan Cros abans de marxar tindrà temps de passar per l’Especial Dakar que està oferint cada dia Canal Taronja Osona i Moianès a les 21h. Serà aquest dijous aportant la seva visió sobre la que es considerada la competició de motor més dura del món.


Pine Studio Nuwara Eliya Sri Lanka - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nPine Studio, Nuwara Eliya Centre, Nuwara Eliya, Sri Lanka, 0094 - Excepcional ubicació - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a Pine Studio?\nMés informació sobre Pine Studio\nDissenyat tant per oci com per negoci, Pine Studio està situat idealment a Nuwara Eliya Centre; una de les localitzacions més populars de la ciutat. A només 160 km, aquest hotel de 3-estrelles és fàcilment accessible des de l'aeroport. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Pine Studio, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, servei d'habitacions 24 hores, magatzem d'equipatge, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes.\nEls clients poden triar d'entre 1 habitacions, i totes desprenen una atmòsfera de pau i harmonia total. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses spa, massatge, jardí, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Pine Studio és una selecció idònia per a la vostra estada a Nuwara Eliya.\nNuwara Eliya Hotels apartament


Estado Del Bienestar - Trabajos de investigación - 586 Palabras\nPáginas: 3 (586 palabras) Publicado: 20 de enero de 2013\n1) Identifica els mecanismes i agents de socialització presents en la formació de la masculinitat a partir de l'article de Del Campo.\nL’esport durant els últims cent anys haevolucionat molt, de tal manera que antropòlegs de diferents llocs del mon volen estudiar el comportament de les persones quan estan practicant esport.\nL’esport no es nomes, la practica del diferenttipus d’esport, els seus entrenaments, partits,etc, l’esport es un tema cultural i de valors.\nL’esport, per desgracia, fa molta diferenciació de sexes, no prohibeix la practica de l’esport a ningú,però si que a nivell social, hi ha diferenciats els esports masculins i femenins. Es clar l’exemple del futbol, encara que cada vegada hi hagi més nenes que ho practiquin, sempre ha sigut un esport denois.\nEl futbol, com a esport estrella i mediatitzat, esta envoltat per una sèrie de valors, que no solen ser gens positius per als mes menuts, el èxit com a fi, destacar per sobre delsdemes,l’agressivitat, son aspectes que donen al futbol, un gènere masculi que exclou a les dones d’aquest esport, i les que ho practiquen, solen ser anomenades dones mes ‘’marimacho’’.\nEls jugadors de futbolprofessional causen un gran impacte entre els practicants d’aquest esport,molts nens imiten els seus comportaments, botes de jugar, celebracions..convertint-se en verdaders deus per molts d’aquests nens.Els grans jugadors i els grans clubs no nomes tenen una imatge esportiva, també donen una imatge educativa i de valors.\nEls jugadors també son agents socialitzadors.\nEls que realment son agentssocialitzadors, son els pares dels nens, ja que son amb els que pasan mes hores. El pare sempre vol que el seu fill quedi reforçat anímicament i com a noi desprès d’una trobada esportiva, per aquest motiues per el cual l’animen amb frases i crits que moltes vegades semblen mes pròpies d’un enfrontament físic, que no pas d’un joc, com es el futbol.\nEls entrenadors també son agents socialitzadors....


Comencen les obres d'El BulliFoundation\nEls treballs iniciats corresponen a la primera ampliació del 20% de l'antic restaurant que sí que poden fer segons la normativa actual del Parc Natural del Cap de Creus\n4 min. Roses 05/03/2015 16:28\n651x366 Un operari treballant aquest matí a cala Montjoi / ACN Un operari treballant aquest matí a cala Montjoi / ACN\nLes obres d'El Bullifoundation han començat oficialment aquest dijous a cala Montjoi. Això sí, ho han fet a mig gas perquè la forta tramuntana que bufa a la zona ha obligat a ajornar fins dilluns vinent el tancament del perímetre de les obres previst per avui. Segons Lluís Biosca, mà dreta de Ferran Adrià i antic cap de sala d'El Bulli, les obres han començat "a un ritme molt tranquil" amb la retirada de la runa acumulada als mòduls més antics de l'edificació. El pròxim pas serà, precisament, enderrocar aquests mòduls i impermeabilitzar tota la zona abans d'iniciar les obres als edificis més nous, encara sense data. Les obres està previst que finalitzin el mes de setembre de l'any vinent.\nCom va avançar el propi Ferran Adrià la setmana passada, avui han començat les obres per convertir l'antic restaurant d'El Bulli, a la cala Montjoi, en l'ambiciós projecte d'El BulliFoundation que ha d'esdevenir un centre únic al món d'innovació i recerca en cuina d'avantguarda. Els treballs iniciats aquest matí corresponen a la primera ampliació del 20% de l'antic restaurant, la que, segons la normativa del Parc Natural del Cap de Creus, es pot fer a l'espai.\nLluís Biosca, membre de l'equip de Ferran Adrià, ha explicat que les obres han començat "a un ritme molt tranquil" i afectades per la forta tramuntana que avui bufa a la zona. De fet, per avui estava previst fer el tancament de l'espai on es treballarà, però el fort vent ha obligat a ajornar aquesta operació fins dilluns vinent.\nSigui com sigui, aquest matí els primers operaris han començat a treballar sobre el terreny. Les primeres tasques han consistit en retirar la runa dels mòduls més antics de l'edificació, els que aniran a terra. Es tracta d'un antic menjador del restaurant i d'una àrea que es destinava a magatzem. El pròxim pas serà enderrocar aquests dos mòduls i impermeabilitzar tota la superfície.\nBiosca ha afegit que l'enderroc dels dos mòduls encara s'endarrerirà uns dies perquè encara no s'ha contractat l'empresa que ho ha de fer. "Estem en una fase molt incipient de tot el procés de construcció i no tenim cap pressa", ha justificat.\nUn cop enderrocada la part de l'edifici més antiga es començarà a treballar a les parts més noves i en la restauració de la casa de Marketta Schilling, la fundadora original d'El Bulli l'any 1961, i actualment propietat de Ferran Adrià. Aquesta casa, catalogada com a Masia, serà remodelada en el seu conjunt respectant la seva estructura actual i s'habilitarà com a residència de Ferran Adrià.\nLluís Biosca espera que les obres finalitzin en un termini màxim de 14 mesos i, a partir d'aquí, estudiar la possibilitat d'afrontar la segona fase, la que ampliaria l'actual superfície fins els 4.383 metres quadrats previstos inicialment, bona part dels quals soterrats. Una segona fase que necessita d'una llei a mida que el Govern ja ha tramitat i que el propi Ferran Adrià ha aturat per buscar el màxim consens amb el territori, especialment amb els grups ecologistes que s'oposen a l'ampliació en ple parc natural i que critiquen la llei feta a mida del projecte per part de l'executiu català.\nL'Ajuntament de Roses celebra l'inici de les obres\nL'alcaldessa de Roses, Montse Mindan, ha valorat molt positivament l'inici de les obres que han de fer que el BulliFoundation estigui més a prop "de ser una realitat". Mindan ha afegit que en poc més d'un any es veuran els resultats d'aquesta primera actuació i que serà llavors quan "començarem a parlar de la segona fase". "Sempre dic que les coses s'han de fer poc a poc i veure com evolucionen", ha afegit. Amb tot, l'alcaldessa de Roses ha assegurat que la voluntat de Ferran Adrià de fer un projecte "amb el vistiplau de tothom" és difícil però possible i s'ha mostrat convençuda que finalment s'aconseguirà el consens necessari per tirar endavant el projecte en tota la seva magnitud.


S'inicia a Lleida el programa 'La premsa a les escoles' | Col·legi de Periodistes de Catalunya\nInici / Actualitat / S'inicia a Lleida el programa 'La premsa a les escoles'\nL'Institut Manuel de Montsuar de Lleida i el Col·legi La Salle de Mollerussa són els dos primers centres que avui encenten la novena edició del programa 'La premsa a les escoles' a Lleida, que el Col·legi de Periodistes i l'Obra Social 'La Caixa' organitzen.\nUna imatge d'una edició anterior del programa\nDurant tot el mes de març se celebra la novena edició del programa 'La premsa a les escoles' que arribarà a 3.755 alumnes d’ensenyament secundari d’un total 70 centres de tota Catalunya, amb un repartiment proporcional arreu del territori. Així, a la província de Barcelona hi participen 30 centres; a Tarragona, Lleida i Girona 10; i a les Terres de l'Ebre i la Catalunya Central, 5 respectivament.\nEn el cas de la demarcació de Lleida, els 10 centres beneficiats són: Institut Alfons Costafreda i Escola Vedruna de Tàrrega; Institut Manuel de Montsuar, Escola Lestonnac, Col·legi El Carme de Lleida; INS Valira de La Seu d’Urgell; INS Hug Roger III de Sort; INS L’Olivera de La Granadella; Col·legi La Salle de Mollerussa; i l’IES Ermengol IV de Bellcaire d’Urgell. En total quasi 400 alumnes lleidatans es beneficiaran del programa ‘Premsa a les escoles’.\nEduCaixa, el programa educatiu de l'Obra Social "la Caixa" i el Col·legi de Periodistes de Catalunya, les dues entitats que han posat en marxa aquest programa, ho fan amb objectius comuns: fomentar la reflexió sobre l’actualitat informativa, promoure el respecte al pluralisme i crear consciència del paper que exerceixen els mitjans de comunicació en una societatdemocràtica, lliure i plural. La iniciativa, a més, constitueix, avui més que mai, un recurs imprescindible de cara a entendre una realitat complexa i en constant canvi.


Servei Públic de Transport\nAutobusos. La Marina Gandiense\nLa Marina Gandiense es va constituir el 27 de març de 1954. Des de llavors ha anat prenent un gran arrelament a Gandia. En 2003 va entrar a formar part del Grup Transvía.\nLa seua activitat se centra en el transport regular de viatgers entre la ciutat de Gandia, el Grau i la platja, connectant amb pobles com el Real de Gandia o la platja de Xeraco a l'estiu. Igualment gestionen el servei públic de transport de l’Urbanet, mini autobusos que uneixen el centre de Gandia amb barris perifèrics o altres punts d’interés com l’hospital o cementeri. Disposen de més de 15 vehicles especialitzats en el transport urbà d'àmbit urbà, comptant amb els sistemes de seguretat que marquen les normes vigents.\nA més del servei regular de viatgers, es realitzen altres tipus de serveis com són el transport escolar, transport laboral, etc.\nAvenida Marqués De Campo, 14 - 46701 Gandía\nTelf. 962 871 806\nFax. 962 868 705\nPlànols de les línies\nHoraris de les línies\nFlota de més de 35 autobusos\n13 metres adaptas per a minusvàlids