centre catòlic mataró: Toni Grané director artístic de la cavalcada de reis fa balanç\nToni Grané director artístic de la cavalcada de reis fa balanç\n‘Tothom s’ha de posar al servei de la Cavalcada perquè sigui un acte únic’\nEl nou director artístic de la Cavalcada, Toni Grané, fa una valoració positiva de la seva estrena i dels canvis introduïts, però veu coses a millorar\nfoto Gabriel Romero\nEl principal objectiu del nou director artístic de la Cavalcada dels Reis d’Orient, Toni Grané, és que aquesta gran cercavila tingui un sentit unitari, un relat propi que reuneixi tots els agents i entitats que hi participen. Tot i que Grané fa una valoració positiva de la seva estrena al capdavant de la Cavalcada celebrada el passat dissabte, i dels primers canvis que hi ha introduït, considera que queda força feina per fer. “Hem d’aconseguir que tothom es posi al servei de la Cavalcada perquè sigui un acte únic” assegura. Es refereix directament al “sector zero”, la comitiva prèvia a la Cavalcada “oficial” on hi participen aquelles entitats que no s’han integrat encara en aquest discurs unitari promogut pel nou director artístic. “És l’Ajuntament qui ho ha de decidir, però cal eliminar aquest sector i integrar tots els participants en un sol acte, s’ha d’unificar”, reitera Grané.\nMés enllà d’això, Grané explica ha recollit impressions positives de la gent respecte als canvis introduïts a la Cavalcada. “La llista de coses a millorar és llarga, però no preteníem assolir resultats definitius sinó començar a sembrar”, constata el director artístic, per recordar que el seu és un projecte de més anys. El més vistós va ser la nova carrossa, que va cridar l’atenció dels més petits, i el nou sector “Anem a dormir” a l’entorn de la carrossa de l’Oca. “Hem endreçat la Cavalcada, i també l’hem fet jugar una mica”, ha resolt Grané. El que més el satisfà és la sensació d’haver “aconseguit que tothom es bolqui en el projecte”. “Hem detectat que hi ha moltes ganes de fer coses, i tal i com estem ara, la suma de tots és imprescindible”, apunta Grané, que considera que “la direcció artística no és més que això, posar d’acord tothom que vulgui participar sota uns mateixos criteris”.\nDe cara a l’any vinent, el repte principal serà integrar totes les entitats sota aquest relat únic i sentit unitari. Per aconseguir-ho, Grané troba imprescindible que es treballi amb més temps que en aquesta primera edició. “De la propera Cavalcada n’hauríem de començar a parlar a la primavera”, reclama.


Tret de sortida al projecte "Baix Empordà, Dona i Terra"\nEl pròxim 24 de maig s'iniciarà el cicle amb la jornada telemàtica "Oportunitats del sector agroalimentari per a les dones del Baix Empordà"\nEmpoderar a les dones del sector agroalimentari, millorar la seva ocupabilitat i facilitar la seva emprenedoria. Aquests són els principals objectius del projecte Empordà, Dona i Terra que s'emmarca dins dels Projectes Singulars de Desenvolupament Econòmic elaborat per la Diputació de Girona. La iniciativa potenciada per la Xarxa Tràmec (Xarxa agroalimentària del Baix Empordà) vol plantar-li cara a les desigualtats del sector i donar valor a la feina de les dones del territori. Es tracta d'un projecte transversal, ja que toca àrees com l'Àrea de Promoció Econòmica del Consell Comarcal; Xarxa Tràmec, Espai empresa-Emprenedoria i Ocupació.\nLa jornada telemàtica "Oportunitats del sector agroalimentari per a les dones del Baix Empordà" és el punt d'inici del projecte. Aquesta tindrà lloc el pròxim 24 de maig a les 10 h i abordarà temes clau per l'empoderament femení com la visió formativa, ramadera, empresarial i industrial. També assistirà el Conseller Promoció Econòmica Consell Comarcal del Baix Empordà, Xavier Dilmé i Tècniques Promoció econòmica Consell Comarcal del Baix Empordà, Mireia Ruiz i Tània Ors.\nPer assistir a la jornada, cal omplir el següent formulari i s'enviarà automàticament la convocatòria. Per aquelles persones que no poden o no saben connectar-se a la xerrada, estem en procés d'habilitar tres espais diferents (Clubs de la Feina de Platja d'Aro, Torroella i la sala d'actes de La Bisbal on es portarà a terme la reunió) per tal que cap dona es quedi enrere.\nA través d'aquest projecte volem capacitar i empoderar dones, preferentment en situació d'atur, per tal de millorar la seva ocupabilitat, reconèixer, visibilitzar i oferir suport a la consolidació empresarial d'aquelles dones emprenedores del Baix Empordà i mantenir una comunicació estreta amb empreses consolidades del sector.\nUs convidem a tots a assistir!\nOn: telemàticament a través del formulari o bé presencialment als espais Clubs de la Feina de Platja d'Aro, Torroella i la sala d'actes de La Bisbal on es portarà a terme la reunió


El català supera en un 6% el castellà en l'ús social, segons un estudi de la Generalitat\nEl conseller en cap, Josep Bargalló, ha assegurat que la Generalitat garantirà l'existència d'oferta en català en tots els àmbits amb l'aplicació de les sancions establertes a la Llei de Normalització Lingüística en cas d'incompliment. Així ho ha dit en la presentació de l'Estadística d'Usos Lingüístics Catalunya 2003, que ha elaborat l'Idescat, l'Institut d'Estadística de Catalunya. L'estudi conclou que l'ús del català com a llengua habitual al Principat supera el del castellà en un 6%. Actualment, un 44% dels catalans utilitzen el castellà, i un 50,1% fan servir el català. En aquest sentit, el català guanya distància respecte al castellà en l'ús social.\n21/04/2004 - 00.00 Actualitzat 21/04/2004 - 14.18\nEl català supera en un 6% el castellà com a llengua habitual entre els habitants del Principat, segons l'Estadística d'Usos Lingüístics 2003, realitzada per la Secretaria de Política Lingüística i l'Idescat. Es tracta del primer estudi sobre usos lingüístics a Catalunya que es realitza de forma oficial per conèixer tant la identificació lingüística com els usos del català i altres llengües, i s'ha dut a terme per mitjà d'entrevistes a 7.257 persones de 15 anys en endavant. Els resultats de l'enquesta, que ha presentat el conseller en cap de la Generalitat, mostren que el català és la llengua més utilitzada pels catalans, amb un 50,1%, i el castellà ho és en un 44,1%. Un 4,7% utilitza les dues llengues habitualment. La resta del percentatge es divideix entre el gallec (0,2%), el francès (0,2%), l'anglès (0,2%), l'alemany (0,1%) l'aranès (0,0%, 2.100 persones) i altres (0,4%). En la pregunta "Quina és la seva llengua?", el català es manté com a primera resposta, amb un 48,8%; el castellà ho és en un 44,3%; totes dues llengües en el 5,2%; el gallec, en el 0,4%; el francès, en el 0,3%; l'anglès, en el 0,3%; l'alemany, en el 0,2%; l'aranès, en el 0,0% (2.200 persones), i altres, en un 0,6%. Els resultats de l'estudi constaten que aproximadament un 10% de la població que parlava castellà a casa quan era petit s'ha passat al català. A la pregunta "Pot indicar quina llengua va parlar primer a casa seva?", un 40,4% respon que va ser el català; un 53,5% diu que va ser el castellà, i un 2,8% contesta que totes dues. Això, segons els autors de l'estudi, indica que la població immigrada ha anat assolint el català com a llengua d'ús habitual i també com a llengua pròpia. Aquest factor es confirma amb les xifres de l'enquesta. Només 2,21 milions de persones van parlar primer de petits a casa seva català, i ara el parlen habitualment 2,74 milions, i 2,67 l'identifiquen com la seva llengua. Bargalló vol garantir l'existència del català en tots els àmbits Després de la presentació de l'enquesta, Bargalló ha assegurat que el govern de la Generalitat vol garantir el dret dels ciutadans a poder viure en català a Catalunya. En aquest sentit, garantirà l'existència d'oferta en català en tots els àmbits, que es traduirà en l'aplicació de les sancions establertes a la Llei de Normalització Lingüística. És a dir, que les empreses privades financin la catalanització dels productes i que la Generalitat compri i contracti donant prioritat a l'ús del català.


“Cadascú té un motiu per ser monitor, però tots volem el mateix, veure als infants feliços”\nAnna Izard va ser una de les premonitores participants en la trobada formativa organitzada per la Federació de Centres Juvenils Don Bosco de Catalunya.\nEls Salesians de Sant Vicenç dels Horts van acollir durant el matí de dissabte 16 de novembre la primera jornada formativa orientada als premonitors de primer i segon any dels diferents centres juvenils de la Federació de Centres Juvenils Don Bosco de Catalunya (FCJDBC). Hi van participar 80 joves.\nL’Anna Izard, del Centre Juvenil Martí-Codolar, comentava que “aquesta experiència m’ha donat l’oportunitat de conèixer altres joves que com jo dediquem una part del nostre temps als joves i infants. Cadascú de nosaltres té un motiu diferent per ser monitor, però tots acabem volent el mateix; veure feliços als infants.”\nD’altra banda, en Sergi Crusells, del Centre Juvenil de les Salesianes de Sant Andreu, explicava que “les dinàmiques realitzades han estat molt bé. Tot i això, considero que es podrien haver fet dinàmiques més profitoses pels participants, ja que eren força comunes”.\nLa valoració final de la jornada va ser molt positiva, ja que a més de la sessió formativa, van poder tenir un moment de trobada i compartir experiències que van permetre als participants créixer com a educadors i portar als seus centres diferents visions i formes d’educar, basant-se en l’estil de Don Bosco.\nFormacions diferenciades per a premonitors de 1er i 2n any\nPer aquells joves que acaben d’aterrar als centres juvenils (1er any) i encara no saben molt bé que és això d’un esplai, es van fer unes formacions en les quals es treballava que vol dir educar, ser monitor, es discutia quines qualitats havia de tenir un bon monitor… en definitiva, quin ha de ser el rol i la finalitat dels centres juvenils.\nEn canvi, aquells joves que ja tenen una mica d’experiència (2n any) van estar treballant i reflexionant sobre les bones pràctiques en el centre juvenil. La formació es va enfocar més a compartir les experiències pròpies i reflexionar sobre les actuacions com persones educadores.


La transformació corporal de Hugh Jackman al llarg dels anys com a Wolverine - Aptitud\nDes d’un flot gegant fins a un logan esquinçat, així és com Hugh Jackman va transformar el seu cos\nDesprés de veure l'actor australià-britànic Hugh Jackmanassumir el paper de l’emblemàtic Wolverine durant més de 17 anys, és molt poc probable que algú altre pugui fer justícia al personatge aviat.\nJa fos la manera com va acomiadar aquells que no respectava o va tancar els seus enemics amb un sol folre, o fins i tot la manera com va picar un cigar, Jackman realment va absorbir el mutant amb les urpes metàl·liques i va fer-ho amb la màxima dedicació.\ncaminada de senders apalatxes d’una setmana\nTanmateix, un dels aspectes principals darrere de Jackman, que semblava possiblement el més famós dels X-Men, era el seu imponent físic. La superpotència que permetia a Wolverine no ferir-se ni morir tan fàcilment exigia un cos sobrehumà i l'actor va fer tot el possible per mirar la peça.\nHeus aquí el viatge de transformació de Hugh Jackman al llarg dels anys com a Wolverine:\nAbans d’estar equipat amb un esquelet d’Adamantium, Jackman era conegut per la seva actuació com a cantant i ballarí. X Men el director Bryan Singer va jugar una aposta enorme quan el va escollir com a Wolverine, un paper que no podia ser més diferent que aquell gènere. Tot i que Hugh no era massa descarnat, el seu cos no estava molt ben definit i, durant la major part de la pel·lícula, el seu cos estava amagat sota un pesat vestit de pell.\nTot i que els fans ja havien comprat la idea de Jackman com a Wolverine després de la primera pel·lícula, l'actor va millorar les seves expectatives ràpidament quan semblava ser notablement més voluminós i més musculós que el que semblava fa tres anys. Les espatlles més amples i els pecs ben definits només eren un teaser per a les coses que vindran en les futures quotes.\nquè passa quan domines molt\nX-Men: l’última postura (2006)\nDe moment L'últim bastió va sortir, la gent estava convençuda que Jackman havia assolit el cim de la seva finor estètica. No només estaven millor definits el pit i les espatlles, sinó que havia treballat clarament els braços, ja que els bíceps semblaven disposats a esclatar amb un metall cru i indestructible. També havia desenvolupat una cintura més prima que feia que el seu cos tingués l’aspecte de “forma en V”.\nL’any 2013, Marvel Studios ja havia estrenat pel·lícules com Thor (2010) i Captain America: The First Avenger (2011) , amb els actors Chris Hemsworth i Chris Evans donant un significat completament nou a les carrosseries de superherois. Jackman es va desafiar a complir les expectatives i, com a resultat, vam poder veure el Logan ultra ajustat The Wolverine el 2013. Aquesta va ser i serà sempre la millor forma en què es va trobar Hugh. Amb uns músculs tan ben definits que podríeu comptar-los amb les puntes dels dits i no una gramada de greix al cos, va agafar els nerds còmics. tempesta.\nDe moment Logan va sortir el 2017, Jackman empenyia 50 i, tot i que havia perdut alguns dels seus guanys de fa quatre anys, el seu físic es va mantenir fort. Una mica d’esfondrament del seu cos també corresponia al personatge que no es curava de la manera que feia abans i també s’havia envellit molt. Es va moure més lent, no va tornar a rebotar d’una pallissa tan ràpidament com abans. Tot i això, encara era una bèstia absoluta quan estava enfurismat.\n15 coses crucials que cal fer abans de complir els 30 anys\nTop 5 de les pel·lícules narrades per Morgan Freeman\n8 elogis no convencionals que tota dona vol escoltar\n5 exercicis intensos per ajudar-vos a construir tríceps monstruosos com Dwayne 'The Rock' Johnson\nUn dels meus jocs preferits de tots els temps és remasteritzar-me i no puc esperar-ho\nApple podria llançar AirPods Pro 2 i això és el que diuen les filtracions sobre els nous auriculars TWS\n7 pel·lícules de Bollywood del 2018 basades en esdeveniments reals que mereixen estar a la llista de 'imprescindibles'\nUna llista definitiva de tots els que moriran o sobreviuran a la temporada 8 de 'Joc de trons'\nUtilitzar o no proteïnes després de la caducitat? Conegueu la resposta correcta\nmaneres divertides d’insultar algú\nels parella austríaca de la història real\nheura verinosa a la primavera\nguanyador de Indian Idol 2017\nllocs on obtenir batuts de proteïnes a prop meu


Aquest hivern no és un bon moment per pressionar l'UCI”\nActualitzada 12/11/2020 a les 06:34\nAquest hivern no és un bon moment per pressionar l’UCI”\nMalauradament poc és pot fer per controlar-ho\n#6 Uci o 4a planta, tu tries!\nPotser "per no colapsar l'uci" , es quedi colapsada la 4a planta i, en efecte dominó CAURÀ EL PAÍS SENCER!!! Prou de paranoies I mireu per la gent i el país, és molt pitjor L'agonia de no tenir feina, no tenir diners per viure, agreujar malalties cròniques i greus i tot pel famós "covid", on les mides són polítiques i brillen per la seva absència la ciència i el debat científic inexistent... Amb una sospitosa uniformitat de missatge!!!! (Espero que no em censureu) Prefereixo el virus a tots els efectes col·laterals molt més greus i universals!!!\na part de no anar enlloc el cap de setmana, no marxar de vacances, no anar de bars, ara si esquies seràs mal andorra.\nel Sr Benazet ens està demanant als andorrans que no esquiem???\njo va dir..el que hem de fer és obrir pel Pont de la Purissima i per les festes de Nadal, i després ja veurem que fem, és cruel però és així! que perillen desenes de negocis amb tot el que comporta per moltissimes famílies!!!!!!\nSi no tenim cap sobirania amb la pandèmia, el nostre govern son uns petits gestors que miren d'apagar focs i que tots ens infectem poc a poc per no col·lapsar el sistema. Les decisions es prenen a Madrid i Paris, que ens han confinat amb les seves lleis i decrets. #NoFutur\nel que hem de fer és obrir pel Pont de la Purissima i per les festes de Nadal, i després ja veurem que fem, és cruel però és així! que perillen desenes de negocis amb tot el que comporta per moltissimes famílies!!!!!!\nI quin és un bon moment, senyor ministre? Ja li val amb les seves reflexions...


Aneu a la platja amb seguretat!\nGaudiu de la platja amb seguretat\nConsells de seguretat per gaudir de le svacances sense ensurts\nFa molta calor i, en general, a tots ens agrada molt anar a la platja aprofitant el temps de vacances. Però que sigui un dia d’oci no vol dir que no haguem d’estar atents a una sèrie de recomanacions per evitar ensurts o accidents.\nEvidentment, la primera recomanació que heu de tenir els més petits és que sempre heu de fer cas dels adults que us acompanyen, així com de les indicacions que us donin els socorristes.\nHeu de ser conscients de les habilitats que teniu com a nedadors (així us evitareu ensurts), i no us allunyeu dels adults. Tampoc us poseu a l’aigua si no us trobeu bé. I si l’aigua està molt freda, mulleu primer el clatell i la panxa, a més d’evitar banyar-vos si no heu acabat la digestió.\nFora de l’aigua, heu d’evitar cremar-vos amb el Sol. Per això, és molt important que us apliquin un bon protector solar, i si jugueu a l’arena, cobrir-vos el cap amb una gorra o barret, i poseu-vos una camiseta. També us podeu protegir del sol estant sota un para-sol! I sobretot, i molt important, mantingueu-vos sempre hidratats. Heu de veure molta aigua, o podeu optar per menjar síndria, que a més, està boníssima!\nUna nova clínica per cuidar la teva mascota


Fragments de camins i curses: Aralar 2016: fites entre depressions, lapiaz i boira\nJa em deixat enrere el bosc i ja som a la zona oberta del mapa. Ens aturem un moment a fer un mos i aprofitem per fer balanç. Portem prop de 6 hores de cursa. Anem amb 2-46 de retard respecte al que havíem previst.\nMarco el pas en aquesta pujada i el Joan em segueix. Veig el que penso que és el petit cim on hem de trobar la fita i cap allà em dirigeixo sense dubtar. Arribem a la zona però no hi ha fita. El lloc no és exactament un cim, tal com assenyala el mapa. Malgrat que el coll que tenim al davant ens dóna la impressió que som a lloc no és així. Ens assegurem que la fita no hi és. La foscor arribar i amb ella la boira. Ens atabalem i no som capaços d’esbrinar on ens trobem amb exactitud. Ens cal prendre una decisió. Mirem i remirem el mapa ja amb els frontals posats i en marxa. Fem un mos abans de seguir mentre pensem què fer.\nPublicat per Ricard Masferrer a 22:05\nDéu-n'hi-do quina matxacada! Enhorabona a tots dos!\n2 d’octubre de 2016 a les 0:07\nGràcies Lluís, van gaudir-ho molt.\n2 d’octubre de 2016 a les 7:44\nDoncs jo sóc el company de Rogaine, en Joan.\nUn comentari que ja li he fet en persona a en Ricard.\nLa crònica pot donar a entendre que vam fallar molt en l'atac a les fites i això no és del tot cert. És veritat que a vàries fites vam haver de resituar-nos i vam perdre alguns minuts, però crec que amb el terreny en que vam còrrer i el mapa, tot molt tècnic, podem estar molt contents de com ho vam fer tot plegat i sobretot des del punt de vista tècnic, encara que també del físic (que entre tots dos sumem 120 anys!!!)\nPer cert ... Quan hi tornem??\n2 d’octubre de 2016 a les 19:41\nTens raó Joan, igual si que dóna aquesta impressió. No era la meva intenció. Van acabar realament molt satisfets de la cursa. Vaig gaudir molt i molt al llarg de tot el recorregut, tant de com ho vam plantejar i fer, de les decisions que vam pendre al llarg de la cursa i també del mapa i del lloc que eren espectaculars.\nDe moment esperarem a que surti el calendari de Catalunya del 2017, i després ja veurem.\n2 d’octubre de 2016 a les 21:42\nEnhorabona Ricard i Joan!!\nImpressionant... amb 120 anys entre tots dos i fent una cursa de 24 hores!\nJoan, ja sap que el Ricard té molta autocrítica. Jo no ho he llegit com cap fracàs.\nJustament el contrari. Normalment està molt més decebut :-)\nRicard, ens has fet esperar molt, però has 'fabricat' una molt bona crònica.\n24 hores donen per molt!\nEm va sorprendre que després de 6 hores ja vau tenir 2 hores i mig de retard. I degut a la boire vau perdre també potser 7÷8 hores de temps efectiu (suposo que gairebé tots els participants). Quants punts havies calculat abans de començar? 2500?\nBona cursa, i a continuar l'any vinent!!\n3 d’octubre de 2016 a les 21:46\nEl retard aquest de 2-30 a les 6 hores de cursa, és fàcil d'explicar, el terreny era molt complicat i ens va obligar a anar més lents del que acostumem a anar per no fer errades en les fites. Hi va haver participants que van seguir malgrat la boira. Segurament aquesta va ser una de les claus de la competició.\nNo havíem pensat en la suma de punts a assolir. Era la primera vegada que participàvem en una competició en que els punts es repartien d'aquesta manera i no teníem precedents. Segurament podríem haver arribat als 1600 o 1700, el que ens hauria situats 4ts. de l'europeu.\n3 d’octubre de 2016 a les 22:21\nCaminant per la Serra Cavallera\nAralar 2016: fites entre depressions, lapiaz i boi...


La dimora del Sole Cava d'Aliga Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nVeure tots els 57 allotjaments a Cava d'Aliga.\nLa dimora del SoleApartamentCava d Aliga Via Lucrezia Borgia 49, Cava D'Aliga, Cava d'Aliga, Itàlia, 97018 - Veure al mapaExcepcional9,4Basada en19comentarisLa dimora del SoleVeure més fotosplatjaVeure més fotosVeure més fotosVeure més fotosbalcó/terrassaVeure més fotosVeure totes les 24 fotos\nConvenientment situat a Scicli, La dimora del Sole és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. La dimora del Sole ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com habitació familiar. A més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara banyera hidromassatge, aire condicionat, balcó/terrassa, ventilador, aparell de televisió per satisfer els clients més exigents. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent bany. La dimora del Sole és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Scicli.\nCal que informeu el La dimora del Sole de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.


Afectacions al trànsit amb motiu l'homenatge a les víctimes de l'atemptat del 17A\nEs tallarà a la circulació la zona del Club Nàutic i les principals vies d'accés a aquest punt.\nEs tallarà a la circulació la zona del Club Nàutic i les principals vies d’accés a aquest punt\nActualitzada 16/08/2018 a les 18:02\nLa Policia Local de Cambrils restringirà l’accés de vehicles i de vianants a la zona del Club Nàutic i carrers adjacents amb motiu de l’acte 'Cambrils per la pau' en homenatge a les víctimes dels atemptats de Cambrils i Barcelona, que se celebrarà aquest dissabte, 18 d’agost, a les 10:30 hores. Els talls de circulació es realitzaran durant els preparatius i desenvolupament de l’acte i responen a les previsions d’assistència de nombrós públic i autoritats i atenent a raons de seguretat.\nPer una banda, la circulació rodada pel port (tot el passeig Miramar des de la rotonda del moll de ponent fins a la rotonda del moll de llevant) restarà tallada des de les 6:30 del matí fins a les 12 del migdia aproximadament. També es tallarà l’avinguda Diputació des del carrer de Vila-seca i fins a la rotonda del Club Nàutic. A més, hi haurà talls de trànsit a la Rambla de Jaume I, des de la rotonda del carrer Drassanes i Hug de Montcada fins a la Club Nàutic.\nPel que fa al transport públic, es veuran afectades dues parades d’autobús i una parada de taxi. Les parades de bus del Regueral i del Club Nàutic passaran a ubicar-se a l’av. Diputació, a les proximitats del carrer Vila-seca. La parada de taxi de l’avinguda Diputació número 1 passarà a ubicar-se a l’avinguda Diputació a les proximitat del carrer Vila-seca, així com al davant de l’oficina del Patronat de Turisme.\nLa millor ruta alternativa dins de la xarxa de vies urbanes de Cambrils serà el vial del Cavet (T-325). Altres opcions, en sentit centre urbà cap a Vilafortuny i Salou, seran per Rambla de Jaume I, carrer Hug de Montcada, carrer Vinyols, carrer Galceran Marquet i Av, Monestir de Poblet fins a l’avinguda de Joan XXIII. En sentit Vilafortuny i Salou cap al centre urbà, seran per Av. Diputació, carrer Vila-seca , carrer Monestir de Poblet, carrer Rambla Regueral o carrer Vinyols i Jaume I.\nComenta el contingut : Afectacions al trànsit amb motiu l'homenatge a les víctimes de l'atemptat del 17A


Bastonets d'albergínia al forn\nL'albergínia és un producte de temporada al mes de juny sense greix i ric en aigua\nper Redacció 07 de juny de 2020 04:00\nHa arribat el mes de juny, l'estiu ja truca a la porta, i això ja es nota, també a la cuina! I és que el bon temps porta a les nostres taules productes de temporada plens de color. I és que l'arribada de l'estiu fa que els horts desprenguin la seva màxima esplendor.\nTomàquets, cogombres, mongetes tendres, albergínies i enciams de tota mena són alguns dels productes que podrem degustar en el seu millor moment a partir d'aquest mes de juny, i durant el juliol i l'agost.\nI si parlem de fruita, aquest és un bon moment per gaudir dels préssecs, les nectarines, les peres d'estiu, els melons i les síndries. Algunes més primerenques, i d'altres més tardanes, però totes elles boníssimes!\nPer anar fent boca i agafant idees de receptes amb els productes propis d'aquests mesos, avui us proposem una boníssima recepta a base d'albergínia. Un producte que és aigua en un 92%, que té un baix contingut en proteïnes i hidrats de carboni, i cap greix. A més, l'albergínia és estimuladora de la funció del fetge i la vesícula, i conté potents antioxidants que ajuden a prevenir l'envelliment, el risc cardiovascular i les malalties degeneratives.\nPreparem bastonets d'albergínia al forn.\nAllioli, quètxup, mel...\nTallem l'albergínia en bastonets.\nBarregem en un bol una cullerada de farina de cigró amb 6 cullerades d'aigua fins a aconseguir una crema homogènia.\nSuquem els bastonets en aquesta barreja, i hi afegim all en pols i formatge parmesà ratllat.\nHo salpebrem, i passem cada bastonet pel pa ratllat.\nAnem posant els bastonets en una safata per a forn coberta amb paper vegetal i una mica d'oli.\nPosem la safata al forn, i ho coem uns 30 minuts a 180 graus. Quan hagin passat 15 minuts, donem la volta als bastonets perquè es coguin pels dos costats.\nI ja estan a punt per servir amb la salsa per sucar que més us agradi!


XLI Rua del Carnestoltes - Petit Terrassa - L'agenda infantil i familiar de Terrassa\nTradicional | Carnaval\nXLI Rua del Carnestoltes\nde 17:45h a 21:00h, Carrers del centre de Terrassa\nEl Carnestoltes de Terrassa celebra dissabte a la tarda la Rua on tot és disbauxa entre les comparses, i diumenge al matí la Rua infantil. I ja són 41 anys del Carnestoltes a la ciutat! Podeu consultar totes les activitats de Carnestoltes a Terrassa aquí.\nEnguany a la Rua de dissabte a la tarda començarà el seu recorregut a 3/4 de 6 de la tarda a l'Estació del Nord. Des d'allà baixaran pel carrer Cervantes i la Rambla d'Ègara fins al Portal de Sant Roc, on giraran cua per tornar a pujar per la Rambla i el carrer del Peix fins al Raval de Montserrat, on es fa el ball davant del jurat. Un cop fet el ball la rua segueix pel carrer Gavatxons, Plaça Vella i carrer Major, per acabar davant del FGC a la Rambla. Així, el dia més esbojarrat, transgressor i reivindicatiu de l'any s'inicia amb la presentació de Sa Majestat Rei del Carnestoltes de l'any i l'inici de la Rua, que tindrà lloc pels carrers del centre de la ciutat.\nSi us voleu inscriure com a comparsa, encara hi sou a temps, perquè si algun grup d'amics es decideix a darrera hora, pot inscriure's fins just abans de la sortida. Les inscripcions es poden fer clicant aquí.\nLa comparsa oficial del 2018 és 'Petard@s: Petem Presentant al Rei Capdetrons', que obrirà la rua de dissabte a la tarda seguida pel jurat, la Confraria Mascarada i la resta de comparses en l'ordre que determini el sorteig.\nA tres quarts de 7 de la tarda es llegirà el pregó de Carnestoltes des del balcó de l'Ajuntafems' de la ciutat. La pregonera serà la periodista terrassenca Mariona Tomàs, que condueix el programa El Submarí de Ràdio Terrassa. A continuació tindrà lloc el lliurament de la clau de la ciutat a càrrec de l'alcalde de 'Tetassa', Alfredo Vega.\nCarrers del centre de Terrassa\nCiència en família: Taller 'Què és el so?' Vots: 0 Puntuació: 0/5


Rescat iluminat - Concurs Microrelats MMB\nHome / 10-12 ANYS / Rescat iluminat\nFa molts anys, en una part del cel desconeguda pels humans, vivien unes estrelles amb un petit problema: Eren molt boniques però no brillaven. Exacte, no tenien llum pròpia. Un dia, un huracà les va portar a un lloc amb molta aigua i amb gust de sal. Havien caigut al mar.\nAllà van veure una lluna, gran i rodona. Però era diferent, aquesta lluna no brillava! Era com elles. Els va explicar que un tornado havia destruït el lloc on vivia. Les estrelles es van adonar que ja no quedaven moltes llums brillants al cel per orientar els mariners.\nDe sobte se’ls va apropar un planeta. Era Plutó, que l’havien rebutjat del Sistema Solar. Les va ajudar a sortir de l’aigua i els va donar un líquid groc que les feia brillar. Ara els mariners ja no es perdrien i no els haurien de rescatar com a elles.


Inici » Orientació acadèmica i professional\nPresentació Activitats Recursos d'orientació\nEl Servei Local de Transició Escola Treball (SLTET) en coordinació amb Promoció Econòmica i el Casal Jove ofereix activitats, tallers i xerrades per millorar l'orientació i l'acompanyament dels joves del municipi en els diferents itineraris acadèmics i professionals.\nL'Ajuntament de Castelldefels, amb el suport de la Diputació de Barcelona, el Departament d'Educació de la Generalitat i coordinat amb els Instituts de secundaria del municipi, ha previst realitzar les Sisenes Jornades d'Orientació educativa durant el mes de febrer, març i abril amb l'objectiu de:\n- Col·laborar amb les accions d'orientació que es fan des dels centres educatius.\n- Facilitar la presa de decisions en moments de transició educativa i profesional.\n- Afavorir la continuïtat en els estudis postobligatoris i la formació al llarg de la vida.\nVI Jornades d'orientació educativa a Castelldefels.\n• 09:00-14:30 Servei d'Orientació\nLloc: C. Esglesia\nEl SLTET (Servei Local de Transició Escola-Treball) posa a disposició dels joves del municipi de 16 a 21 anys el servei d'Orientació i informació sobre itineraris acadèmics i laborals. Si necessites informació sobre Grau Mitjà, Grau Superior, Proves d'accés, Escola d'Adults, dates de preinscripció i matriculació, centres educatius al Baix Llobregat, borses de treball, formació ocupacional..., pots demanar cita prèvia al SLTET (671 045537/600 92 96 77) i aclarir els teus dubtes.\nTambé ho pots fer on-line mitjançant l'Orientador virtual.\n• 09:00-14:00 Test d'interessos professionals\nLloc: Av. Primer de Maig\nSi no tens clar què t'agradaria estudiar o a quina professió t'agradaria dedicar-te, el Servei Local de Transició Escola Treball ofereix suport per la realització d'un test d'interessos professionals on sabràs quines professions s'ajusten al teu perfil i a les teves habilitats. A l'activitat, t'expliquem com donar-te d'alta, els resultats del test i quines competències professionals et demanaran.\nCal demanar hora prèvia i tenir un email actiu.


Àrees d'actuació i clients - Affectio Group\nÀrees d’actuació i clients\nUn dels principals grups de distribució comercial (supermercats) establerts a Espanya i presencia a altres països i que cotitza a la Borsa. Aquest assessorament abasta, fonamentalment, la redacció i actualització periòdica dels diversos contractes de franquícia que regulen la seva àmplia xarxa de franquiciats, l’assessorament sobre la seva presència a Internet (“Web-LegalAudit”), així com diversos temes sobre Dret de la Competència, tot tipus de litigis sobre aspectes civils, penals, mercantils i altres diversos.\nSector químic i farmacèutic\nDiverses empreses, tant fabricants com comercialitzadores, de diverses nacionalitats, incloent Estats Units, Gran Bretanya, Itàlia, Alemanya, Portugal i Espanya. En algunes d’elles com a Secretari del Consell d’Administració. L’assessorament a aquest tipus d’empreses és global, actuant com un Departament Jurídic intern i incloent la redacció i negociació de Contractes de Distribució, Agència, Llicència de Know-How, així com procediments judicials relatius a l’anterior, fusions i adquisicions.\n• Important fabricant escandinava de parquets i revestiments de fusta. Els nostres serveis inclouen Contractes de distribució, competència, litigis, propietat industrial, fusions i adquisicions i intervenció a Concursos de Creditors.\n• Diverses empreses fabricants i comercialitzadores de maquinària pesada per a la impressió i l’embalatge de nacionalitat suïssa, alemanya i espanyola. Els nostres serveis inclouen la redacció, negociació i, eventualment, els litigis en relació a Contractes de distribució i agencia, fusions i adquisicions, i assessorament laboral en general.\n• Una associació espanyola de distribuïdors de begudes: Contractes de distribució i llicència, fusions i adquisicions, contractes associatius, etc.\n• Col·legis Professionals, assessorant sobre diversos aspectes a la Institució i als seus Associats en temes principalment de Dret Laboral.\nDe forma complementària amb altres matèries, o de forma expressa i puntual, hem vingut assessorant des de fa anys sobre Protecció de Dades de caràcter personal i en època recent, sobre l’adaptació de les empreses i institucions a la nova normativa sobre la matèria, tant de la Unió Europea, com espanyola. Clients com importants Col·legis per a nens, Banc d’Òvuls, Tecnològiques, Fabricants i venedors de roba per internet, Selecció de Personal, etc.\nExisteixen empreses que sol·liciten assessorament de forma fixa i periòdica, però discontínua. És el cas, per exemple, d’un important Club de Golf de Catalunya, d’un grup d’empreses amb nombroses concessions de neteja pel territori espanyol, d’una important empresa franquiciadora de Centres de Bricolatge, així com de moltes altres empreses en processos de reestructuració econòmica, etc.


Amnistia Internacional Alt Empordà es dissol | La Fissura\nEl fotoperiodista egipci Ahmed Ali en un acte organitzat la passada primavera (Foto: Amnistia Internacional Alt Empordà)\nDes de fa trenta anys, el grup local número 62 d’Amnistia Internacional (AI) amb seu a Figueres, ha dut a terme diverses accions per la defensa dels drets humans a l’Alt Empordà, sigui accions reivindicatives, de conscienciació o divulgació. Fa uns dies el grup alt-empordanès va anunciar la seva dissolució. Podeu llegir el seu comunicat elaborat pel grup clicant aquí.\nEl motiu de la dissolució, tal com manifesten en el seu comunicat, té a veure amb el desacord amb algun dels posicionaments de l’organització, que consideren imparcials, entre els quals destaquen el cas dels fets viscuts l’1 d’octubre durant el referèndum.\nEl grup, ja dissolt (des del passat 30 de gener), es posiciona contra tota impunitat i afirma que “els abusos no poden restar en la invisibilitat i el silenci”. I sosté que no comparteix ni pot “defensar algunes decisions preses per Amnistia Internacional”, ja que s’allunyen dels seus principis i conviccions. Per aquest motiu, i després d’una llarga trajectòria vetllant pels drets humans, el grup alt empordanès ha decidit abandonar l’organització d’Amnistia Internacional.


L'Arenys Bàsquet perd el primer partit amistós contra l'UBSA | Ràdio Arenys 91.2FM\nEsports Bàsquet Dimarts 3 de setembre del 2019\nUns 200 col·leccionistes van participar…\nLa platja de gossos ha acollit un elevat…\nAlguns usuaris del servei de Teleassistència es queixen …\nL'Arenys Bàsquet Joventut EBA va disputar ahir el primer partit amistós de la pretemporada contra l’UBSA al Fons de les Creus. L’equip de Sant Adrià va derrotar als arenyencs per 60 a 68.\nTot i la derrota dels arenyencs, l’entrenador del primer equip, César Saura, comenta que les sensacions són força positives, sobretot amb les noves incorporacions. Considera que aquest partit serveix per començar a mostrar el camí que ha de seguir l’equip en aquesta nova temporada.\nL’equip manté un nucli de sis jugadors que ja jugaven a aquest equip la temporada passada i n’incorpora cinc de nous. L’entrenador assegura que tothom està rendint com esperaven i que aquestes noves incorporacions han de permetre sumar i completar l’equip.\nReconeix que el nou equip, en general, és menys potent físicament però més llarg pel que fa al nombre de jugadors. Tot i això, es mostra satisfet amb la plantilla i destaca el seu objectiu de ser competitius al llarg de la temporada.\nAvui l'Arenys Bàsquet Joventut EBA disputarà un altre partit amistós a Barberà del Vallès.


Els clics estan de festa guanya el concurs del disseny del cartell de Festa Major - Ajuntament de Sant Joan de les Abadesses\nEls clics estan de festa guanya el concurs del disseny del cartell de Festa Major\nJordi Garriga ha guanyat el primer premi del concurs de disseny del cartell, del programa de mà i del mocador de la Festa Major de Sant Joan de les Abadesses 2013.\nEls clics estan de festa reprodueix les conegudes figures dels clics de Playmobil representant activitats i escenes típiques de la Festa Major, com ara el Ball dels Pabordes, els gegants o la bogeria. Com a guanyador del concurs, Jordi Garriga s'endú 200 euros de premi.\nLa Comissió de Festes, organitzadora del concurs, també ha volgut premiar els finalistes. D'aquesta manera, Laura Masias, que ha dissenyat el cartell que ha quedat en segon lloc, serà premiada amb tres entrades per a l'envelat de la Festa Major. En tercer lloc hi ha quedat Toni Llamas, que s'emportarà un obsequi de la vila.\nLes obres guanyadores i la resta de cartells presentats estaran exposats al vestíbul de l'Ajuntament a partir del dilluns 2 de setembre en horari d'oficina. La Comissió de Festes vol agrair la participació dels santjoanins i santjoanines que han presentat prop d'una desena de cartells.\nEls clics estan de festa, cartell guanyador del concurs de la Festa Major 2013\nSegon classificat del concurs de cartells de la Festa Major 2013\nTercer classificat del concurs de cartells de la Festa Major 2013


Llenya al mosso (Heribert Padrol)\nFa uns mesos un amic em va explicar el que havia dit un ministre de l’actual govern espanyol en un sopar privat a Madrid. Li havien preguntat si, tal com estava evolucionant la situació a Catalunya, el govern es podria arribar a plantejar la suspensió de l’autonomia. Ell va contestar que no ho veia possible, però que l’actuació que no podia descartar-se podria consistir en la recuperació de les competències de policia, perquè amb el control estatal de la policia catalana i “una adequada llei de seguretat ciutadana” l’expressió popular de suport al procés català quedaria seriosament afectada i reduïda. I sense aquest suport ell entenia que el procés quedaria molt afeblit.\nTot i que no vaig estar present en aquest sopar, el missatge expressat em resulta absolutament creïble.\nÉs evident que el cos dels Mossos d’Esquadra s’ha convertit, per interès d’uns, per inèrcies culturals d’uns i d’altres i també per errors del mateix cos, en l’ase dels cops de la política catalana i espanyola.\nEn aquest sentit, és innegable que en les actuacions de la policia catalana dels últims anys s’han produït errors. I alguns d’aquests errors, com el terrible cas de la senyora Quintana, són molt greus. I hem sentit també explicacions confuses i poc encertades de les seves actuacions.\nPerò també estic convençut que amb el clima actual tot el que facin es considerarà una mala actuació. En tenim exemples ben clars últimament. En la molt singular sentència de l’Audiència Nacional sobre el bloqueig del Parlament català se’ls critica per haver actuat poc i malament. En canvi, en altres situacions recents, com la de Can Vies, s’ha dit que van actuar en excés. Facin el que facin, llenya, que és barata. El grau de crítica i bel·ligerància crec que està arribant a un nivell absurd, que em costa considerar natural.\nEls fronts de crítica són diversos. Hi ha inèrcies culturals espanyoles que consideren que no sabem gestionar coses públiques. Que gastem massa i en coses “que no són útils, com les ambaixades”. I que no tenim ni idea de dirigir estructures reals de poder, com és la policia. Aquest posicionament és prou conegut i lamentable i no crec que calgui incidir-hi més.\nTambé hi ha inèrcies culturals nostres, relacionades amb la visió que tenim de les estructures de poder com a manifestació d’una repressió atàvica, com a actors amb incidència en les nostres vides que per definició no són una projecció nostra sinó que ens resulten aliens i hostils. Aquesta sensació està fortament arrelada a la societat catalana i de vegades fa que les crítiques arribin a nivells en què no és fàcil introduir matisos. En aquesta mateixa línia, crec que algunes opinions i actituds de censura de les actuacions policials fetes per determinats representants polítics catalans, més enllà d’intentar mantenir el link amb els seus votants, són un reflex d’aquesta visió que es té dels poders institucionals. Aquestes actituds, encara que molt probablement honestes, obliden el necessari exercici de responsabilitat pública que tot càrrec electe hauria d’observar en les seves actuacions.\nI arribem per fi a les crítiques que em semblen més delicades, les que estarien destinades a preparar el terreny per si finalment el que va dir el ministre en aquell sopar prengués cos. Evidentment, si el govern espanyol pensés a recuperar les competències en matèria de policia, els resultaria molt útil que hi hagués una campanya prèvia d’absolut descrèdit dels Mossos com a institució i de la seva direcció política. Anem amb cura amb aquest tema. Reconec que m’ha cridat molt l’atenció en els últims temps la virulència del judici sobre algunes actuacions de la policia catalana en determinats mitjans, sobretot si la comparem amb la delicadesa amb què s’han tractat episodis com el de les pilotes de goma i els immigrants que volien arribar nedant a territori espanyol.\nÉs evident que la policia catalana ha tingut actuacions deficients. Però cal que els catalans vigilem amb la nostra actitud envers el que significa tenir poder institucional de veritat. L’actitud crítica ha d’existir sempre, però de manera madura. No fos cas que estiguéssim caient en el parany que potser interessa a altres. Tenir estructures de poder ens obliga, si volem fer les coses bé, a entendre i a integrar tant la part amable d’aquestes estructures com la negativa. No hi ha democràcia sense una bona policia. I les bones institucions es construeixen amb el temps i amb actitud responsable, no amb reaccions efectistes o simpàtiques en el curt termini.


WOODYS PRESENTA LA SEVA NOVA COL·LECCIÓ SS2021\nHome > All Blog>WOODYS PRESENTA LA SEVA NOVA COL·LECCIÓ SS2021\nLa nova col·lecció de Woodys ens convida a viatjar aL París de la Belle Epoque a través dels seus 29 nous models que plasmen la sofisticació i delicadesa parisenca. Peces que juguen amb estructures i combinacions úniques, transparències i formes sinuoses que irradien dinamisme i elegància.\nPresentem una de les col·leccions més completes fins al moment. 29 muntures femenines i de disseny, tècnicament impecables, en què estructures i colors únics aconsegueixen una gran harmonia gràcies a el procés artesanal de fabricació.\nSempre atents als detalls, vam presentar un nou terminal de fusta (fent un gest de complicitat als nostres orígens) ara més femení, integrat i chic. Continuem apostant amb la qualitat de les nostres ulleres, treballant amb materials naturals renovables d'altíssima qualitat i polits a mà i frontisses de 5 eixos per a una major resistència i durabilitat.\nCombinat, la línia més icònica\nEl combinat és la línia més icònica de la marca. En aquesta ocasió, apostem per models de formes de disseny vintage per realçar la mirada. Continuem amb la combinació d'acetats laminats i estructures en bloc amb metall per aconseguir muntures úniques amb molta personalitat.\nAcetats, ara més naturals\nEn la recerca constant de l'equilibri perfecte entre tendència i comoditat, a Woodys hem aconseguit models amb un plus de disseny que juguen amb volums i estructures simètriques de forma magistral. Un cop més, treballem amb acetats naturals ultra fins high-density en tons translúcids i transparències per seguir amb la línia més soft-chic.\nEl metall més atrevit\nEn aquesta ocasió, hem volgut sorprendre amb una col·lecció en què conviuen muntures de formes atrevides i clàssics que juguen amb tons molt vius. Continuem apostant pel beta-titani nickel-free hipoalergènic a les varetes, un material noble indeformable molt resistent.\nPreparats pel bon temps\nAmb el retorn del bon temps, també tornen les ulleres de sol. Continuem fidels al nostre ADN, introduint models d'acetat de tendència i atrevides, sempre combinades amb lents amb tractaments anti-reflexes, anti-ratllades i protecció UVB i UVA.\nUn home amb caràcter\nLa col·lecció Unique Men ve carregada de dissenys retro de formes elegants. Incorporem fines frontisses de 5 eixos per a una major resistència i ampliem la línia THE MOB amb 2 ulleres de sol amb volums i fresats, plenes de personalitat i caràcter, emulant el fort temperament dels gàngster dels anys 30.\nEls 29 nous models de Woodys s'emmarquen dins de la campanya Chances, amb la qual volíem enviar un missatge d'optimisme al món i reinvindicar que, sempre, de les situacions més insòlites poden néixer oportunitats inigualables.\nTags: ulleres de sol woodys ulleres sol home ulleres sola dona


Messi i Iniesta, finalistes al premi de Millor Jugador de la UEFA a Europa del curs 2011/12 - FC Barcelona\nHomeFutbolPrimer EquipNotíciesMessi i Iniesta, finalistes al premi de Millor Jugador de la UEFA a Europa del curs 2011/12\nMessi i Iniesta, finalistes al premi de Millor Jugador de la UEFA a Europa del curs 2011/12\nAmbdós jugadors del FC Barcelona lluitaran amb Cristiano Ronaldo per aconseguir un guardó que Messi ja va guanyar la temporada passada. El nom del vencedor se sabrà el 30 d’agost a Mònaco A la llista de 32 nominats presentada el mes de juliol, hi figuraven quatre blaugranes, Messi, Iniesta, Cesc i Xavi, que ha acabat cinquè després de la votació de 53 periodistes\nMessi i Iniesta, finalistes\nMessi i Iniesta són dos dels tres finalistes que opten a guanyar el premi de Millor Jugador de la UEFA a Europa de la temporada 2011/12. El crac argentí del FC Barcelona ja va ser el vencedor de la primera edició d’un premi que, independentment de la nacionalitat dels futbolistes, vol reconèixer el millor jugador que hagi jugat en un club pertanyent a les federacions membres de la UEFA durant el curs anterior, en aquest cas, el 2011/12.\nMessi, guanyador de la Bota d’Or i líder de la classificació de màxims golejadors de la Champions per quarta temporada consecutiva, va signar una temporada extraordinària. Iniesta, per la seva banda, ha estat campió de la darrera Eurocopa i va ser designat millor jugador del torneig. Tots dos competiran amb Cristiano Ronaldo. El premi s’entregarà el proper dia 30 d’agost durant el sorteig de la Champions a Mònaco, on els periodistes votaran en viu, a través d’un sistema electrònic, el nom del guanyador.\nUn altre blaugrana, Xavi Hernández, ha quedat en cinquena posició després de la votació dels 53 periodistes esportius representants de cada federació membre de la UEFA. Cada un d’aquests periodistes ha proporcionat una llista dels seus cinc millors futbolistes, en què el primer ha rebut cinc punts, el segon, quatre, i així successivament.\nEl migcampista del Barça, que la temporada passada va ocupar la tercera posició, ha quedat per darrere d’Andrea Pirlo (Juventus), i per davant de futbolistes com Iker Casillas (Reial Madrid), Didier Drogba (actualment al Shanghai Shenhua), Petr Cech (Chelsea) i Falcão (Atlètic de Madrid).\nQuatre blaugranes entre els 32 nominats\nLa UEFA va fer pública el 16 de juliol una llista amb 32 jugadors nominats per a aquest premi. Entre aquests, s’hi trobaven dos dels tres candidats a guanyar el guardó, Leo Messi i Andrés Iniesta, així com dos jugadors blaugrana més: Xavi Hernández i Cesc Fàbregas.\nMessi i Iniesta opten al Millor Jugador de la UEFA


La portaveu d'Esquerra Unida a l'Europarlament Marina Albiol ha adreçat una pregunta a la Comissió Europea demanant pel compliment de la normativa contra l'odi i l'apologia de la dictadura en els fets que grups de feixistes van protagonitzar ahir impedint la retirada d'un monument franquista a Callosa del Segura. "No podem tolerar una exaltació pública de l'odi i del feixisme, impedint a més que s'aplique la Llei de Memòria Històrica. Estem davant un cas en què s'incompleixen clarament les normes de la Unió Europea i esperem que les autoritats comunitàries actuen per a que a l'Estat espanyol s'acomplisca la legislació comunitària en matèria de memòria democràtica", indica Albiol.\nPer a la portaveu d'Esquerra Unida a Brussel·les, "són freqüents els casos d'enaltiment del feixisme que es donen a l'Estat, i creiem que ja va sent hora de que Europa deixe de mirar cap a una altra banda i actue de forma contundent per fer valdre els drets democràtics i els valors de reparació, justícia i veritat".\nDesprés que l'Ajuntament de la localitat posara en marxa els treballs per retirar la creu que commemora la victòria feixista a la Guerra Civil el capellà de la localitat va repicar les campanes fent una crida per reunir veïns i veïnes que bloquejaren els treballs. De nit, a més, un grup d'ultradreta es va concentrar davant el monument i va cantar el 'Cara al sol': "Les forces de seguretat que van actuar identificant els congregats, hauria de presentar denuncia immediatament. Seria molt greu que quedaren impunes aquells que han convocat les concentracions, tant la del matí que va respondre a la crida del capellà, com la dels militants d'extrema dreta que es van reunir a la nit".


Obert el termini d'inscripció als cursos de castellà online per a ciutadans estrangers - Altea Digital\nLa regidora de Ciutadans Estrangers en funcions, Mari Laviós, informa que ja està obert el termini d’inscripció als cursos de castellà online per a ciutadans estrangers. Aquests cursos estan organitzats per la Diputació d’Alacant.\nLa durada del curs és d’un any i els requisits per a participar són: estar empadronat en el municipi, presentant la còpia del certificat o volant d’empadronament (s’admetran els datats des de gener de 2017 fins ara); tindre accés a un ordinador i disposar d’auriculars i micròfon.\nEls alumnes rebran un email d’acceptació al curs, amb informació i els codis d’accés a la plataforma, la qual romandrà activa les 24 hores del dia, els 7 dies de la setmana. Es podrà accedir a ella des de qualsevol dispositiu, però es recomana fer-ho des d’un PC.\nEl curs s’adapta al nivell de cada alumne, a més de disposar d’un tutorial en castellà, anglès i francès. Serà necessari realitzar una prova de nivell durant la primera setmana i 10 hores el primer mes, ja que si no es compleix, l’alumne deixarà de tindre accés a la plataforma. Per a rebre la certificació del curs, seran necessàries un mínim de 50 hores durant l’any de durada d’aquest.\nPer a més informació, els interessats poden acudir a l’Oficina d’Atenció al Ciutadà (OAC), a l’extensió administrativa d’Altea la Vella o a través de la pàgina web de l’Ajuntament d’Altea www.altea.es. El curs és totalment gratuït i es realitzarà per ordre de recepció d’inscripcions. El termini romandrà obert fins al 15 de juliol i haurà de formalitzar-se l’inscripció mitjançant correu electrònic, enviant la fitxa d’inscripció i certificat d’empadronament a ciudadanosextranjeros@diputacionalicante.es.\nMari Laviós anima a totes i tots els residents estrangers a fer ús d’aquesta eina totalment gratuïta “donat que és una oportunitat única de poder millorar el seu nivell de castellà o per a aprendre-ho”.


Formació digital i continguts formatius - Ideamatic\nFormació digital i continguts formatius\nSom col·laboradors en formació digital i continguts formatius. Ens encanta compartir el que aprenem. I tants anys d’experiència fent comunicació digital ens ha portat a fer formacions presencials i, especialment, molts continguts formatius online. Elaborem materials, organitzem cursos i fem seguiment de tutories per a entitats professionals i formatives.\nInternet està en constant moviment i ens obliga a reinventar-nos. Disposem d’un equip de col·laboradors experts en màrqueting digital i social media capaç d’oferir formació, eines i recursos a empreses o entitats per ajudar-les a ser més competitives i capacitar-les per tirar endavant els seus propis projectes.\nCursos de màrqueting digital i community management a través de tallers, formacions in-company, o fins i tot creació de temari i continguts per cursos amb el toc de disseny que ens caracteritza.


Quatre estrelles: de juliol 2012\nNecessitats, somnis i il·lusions\nL’altre dia al tren vaig sentir com un nen li preguntava a un altre a quant estava avui la prima de risc. Em va semblar curiós que aquest índex, que ara està de moda, fins i tot aparegui a les converses dels més joves. Sens dubte, bona feina per part dels periodistes; però tinc la certesa que aquells nens no saben què carai és aquest número ni com s’ha d’interpretar, tot i que segurament els han dit que quant més alta és la xifra, pitjor.\nI és que ens diuen que travessem una de les pitjors crisis econòmiques de l’era moderna. Si més no, això ens volen fer creure. Amb tanta retallada han quedat tocats tots els sectors de la societat, incloses les entitats d’educació en el temps de lleure. Sembla lògic que si es tanquen plantes senceres d’hospitals i pretenen posar quaranta nens i nenes en una aula, a nosaltres ens retallin les subvencions per totes bandes.\nAra, encara que sembli mentida, no tot el que succeeix durant una crisi és negatiu. En èpoques dolentes tots i totes aprenem a treure el millor de nosaltres, una mica per instint de supervivència i, sobretot, també per a què som animals socials i ens cal conviure en harmonia amb qui ens envolta. I això és precisament el que va passar a la Federació Catalana d’Escoltisme i Guiatge (FCEG) arran de la crisi que l’Organització Mundial de l’Escoltisme (WOSM) va patir fa pocs anys.\nEn plena crisi institucional, les tres associacions membres de la FCEG, Minyons Escoltes de Catalunya, Escoltes Catalans i Acció Escolta de Catalunya van saber estar-ne a l’alçada i construir un discurs conjunt i unitari per fer front a la situació. Pot semblar que estigui explicant una obvietat, però aquest fet va assentar precedent davant un ambient hostil i poc constructiu que s’havia instal·lat a la Federació. El conjunt d’activitats plantejades al voltant del centenari de l’escoltisme també va ajudar a concloure que el projecte federatiu podia ser més ambiciós que limitar-se a ser un simple codi postal.\nVa ser en aquest context on les juntes executives de Minyons, Escoltes i Acció Escolta van asseure’s al voltant d’una taula amb la voluntat de d’analitzar la situació que actualment vivia la nostra societat i quin paper estava jugant el moviment escolta i guia. Un context complicat a nivell econòmic, un moment delicat a nivell d’identitat nacional i una societat abocada en una crisi de valors van constatar que el moviment no estava donant resposta a les necessitats actuals de la societat catalana. Amb aquest anàlisi es va detectar l’oportunitat d’iniciar un procés d’unitat de l’escoltisme i el guiatge a Catalunya fonamentat en tres pilars propis del moviment escolta: el principi d’unitat, la construcció nacional d’un poble i el dret de llibertat, tant individual com col·lectiva, i diversitat cultural. Aquest procés es va ratificar a les assemblees de les tres associacions amb la voluntat d’arribar tan lluny com els agrupaments escoltes ho desitgin.\nJa han passat tres anys d’ençà i s’ha anat construint un camí d’anàlisi, de valoracions, de punts en comú i també dubtes. S’han realitzat des d’enquestes i informes externs fins a una trobada de caps, que ja de per si és històrica; i aquest any s’han proposat debats als consells dels agrupaments i trobades de representants dels agrupaments per intentar elaborar un marc ideològic de consens. Uns principis compartits que cal definir entre tots i ratificar a la propera assemblea del novembre. Aquest serà el punt d’inflexió que marcarà l’autèntic punt de partida.\nÉs ara que hem de veure si la casa que estem construint té bons fonaments i podem cabre-hi tots i totes. És ara que cal ser valents i tenir clar que el que fem tots els escoltes i guies de Catalunya parteix d’una mateixa base i busca un objectiu: educar els infants, adolescents i joves de la nostra societat per a esdevenir persones capaces de ser crítiques amb el seu voltant i participar de la vida en societat sense cap tipus de complex.\nEl missatge és clar i la voluntat ferma, volem un escoltisme potent a Catalunya; i això passa per demostrar que en temps de crisi cal ser valents i apostar per un discurs a l’alçada d’un moviment que comprèn 200 agrupaments escoltes arreu del territori català, amb 4.000 caps voluntaris que dediquen el seu temps lliure a educar més de 20.000 infants i joves. Com a moviment volem més representació i més reconeixement de la tasca que desenvolupem a la nostra societat, sovint menystinguda. Cal fer coneixedors, i també partícips, als òrgans de govern d’aquesta enorme feina per poder respondre a les necessitats dels agrupaments escoltes i així garantir la qualitat educativa.\nAlgun dia m’agradaria poder sentir al tren que dos nens parlen de la unificació de l’escoltisme i el guiatge a Catalunya. Això voldrà dir que tots els escoltes i guies de Catalunya hem estat capaços de sobreposar els valors d’un moviment mundial al servei de la societat catalana i d’apartar les diferències. Dit en altres paraules, haurem estat capaços, tots i totes, de fer història.\nEscrit per Oriol Timoneda Heredia i publicat a les 15:51 Cap comentari:\nEtiquetes: Catalunya, Escoltisme, Guiatge, Unitat


Conèixer Catalunya: CEMENTIRI DE PINEDA DE MAR. OBRA DE L’ARQUITECTE ISIDRE PUIG BOADA.\nCEMENTIRI DE PINEDA DE MAR. OBRA DE L’ARQUITECTE ISIDRE PUIG BOADA.\nHavia escrit sobre el Cementiri Pineda de Mar : http://latribunadelbergueda.blogspot.com/2018/01/el-cementiri-nou-de-pineda-de-mar-es.html\nI com tinc per costum quan no hi ha dades fefaents adreçava un prec urbi et orbe; Us deixo una pregunta que espera resposta a l’email coneixercatalunya@gmail.com EL CEMENTIRI ‘NOU’ DE PINEDA DE MAR ÉS OBRA DE L’ISIDRE PUIG BOADA?.\nEl 30.05.2018 rebia un email que signava l’ Eveli Puig Romagosa, en el que em deia;\nEfectivament, el cementiri de Pineda és obra del meu avi, Isidre Puig Boada i va ser construït el 1.924.\nA sobre del portal hi havia una creu de mosaic, la paret seguia la forma de la creu. A sota una làpida amb la llegenda, inspirada per Mossèn Trens: “Mors ipsa beatior inde est”. "La mort mateixa és la felicitat." Aquesta creu va ser retirada abans de la guerra civil.\nEl mateix arquitecte, parlant d’aquest cementiri, ens deia que havia partit per a projectar-lo com a nota emotiva, de la tanca del Park Güell. “El gaudinisme ací és cosa ben assimilada i solament és pot parlar de sentit gaudinià” (Rafael Benet, “L’arquitectura d’Isidre Puig Boada”. La Gaseta de les Arts, desembre 1.928).\nFotografies cedides per l’Eveli Puig Romagosa\nLes tres fotografies del cementiri que adjuntem es van exposar a la primera exposició general d’art litúrgic celebrada a la Sala Parés de Barcelona, el desembre de 1.925, junt amb obres d’altres membres de la Associació d’Amics de l’Art Litúrgic (adjunt poden veure el catàleg)\nLa meva resposta era; Moltes gràcies;\nRefaré el post amb les dades i imatges que ens facilites.\nI, aquí ho teniu amics lectors.


Inici - Eines - Normatives - Estructural\nResolució AAR/881/2009, per la qual s'aproven els models de contractes de conreu\nDescripció D'acord amb la disposició addicional 1 de la Llei 1/2008 de contractes de conreu, el DAR és el responsable d'editar un model de contracte de conreu per cadascún dels tipus establerts per la llei: parceria, mesoveria, arrendament per a pastures i arrendament amb finalitat de conservació del patrimoni natural. En aquesta resolució trobarem el model de contracte vigent pels arrendament rústics.\nPublicació Generalitat de Catalunya, DOGC núm.5355, de 7.4.2009\nData publicació 30-3-2009\nDocument 1 Resolució AAR/881/2009, per la qual s'aproven els models de contractes de conreu\nAquesta llei desenvolupa la normativa aplicable als contractes d'arrendament de finques agrícoles (d'aprofitament agrícola, ramader o forestal). Tal com exposa la llei en el preludi: el primer objectiu de la Llei és "la preservació de l’espai agrari, el seu bon ús i l’esbailitat i millora de les explotacions agràries existents".\nPublicació Generalitat de Catalunya, DOGC núm.5082 del 3.3.2008\nData publicació 20-2-2008\nAquesta Llei té per objectiu posar en valor les terres agràries de Galícia. En un context de disminució de l'activitat agrària s'estableixen mesures per incentivar la gestió d'aquestes terres: s'estableix un sistema d'arrendaments, oferint unes garanties tan a propietaris com a llogaters, alhora que s'imposen una sèrie de sancions per aquelles terres agrícoles en procés d'abandonament i que no estiguin en la borsa de lloguer públic.\nEnllaç Pàgina Web del Banc de Terres de Galícia (BanTeGal)\nDocument 1 (Galiza) Lei 7/2007 para a conservación da superficie agraria útil e do Banco de Terras de Galicia\nREGLAMENT (CE) No 1290/2005 del Consell, sobre el finançament del PAC\nDescripció El text estableix els mecanismes de control aplicables als recursos comunitaris destinats al Fons Europeu Agrícola de Garantia (FEAGA) i el Fons Europeu Agrícola de Desenvolupament Rural (FEADER)\nData publicació 21-6-2005\nDocument 1 reglament CE 1290-2005 finançament PAC.pdf\nLlei 2/2005, de contractes d’integració\nDescripció Aquesta llei regula les relacions entre empreses ramaderes integradores i ramaders integrats. Estableix les obligacions de cada una de les parts i els continguts mínims dels contractes.\nPublicació Generalitat de Catalunya. DOGC núm.4362, de 13.4.2005\nData publicació 4-4-2005\nObservacions S’entén per integració el model de gestió de l’explotació ramadera destinat a obtenir productes pecuaris en col•laboració entre dues parts, una de les quals, anomenada integrador, proporciona els animals i els mitjans de producció i els serveis que es pactin en el contracte corresponent, i l’altra, anomenada integrat, aporta les instal•lacions i la resta de bens i serveis necessaris i es compromet a la cura i el manteniment del bestiar\nDocument 1 Llei 2/2005,de contractes integració\nLlei 4 2004 reguladora del procés d'adequació de les activitats d'incidència ambiental\nDescripció La Llei 3/1998 estableix una sèrie d'activitats que han d'obtenir una llicència ambiental per tal de continuar operatives. La Llei 4/2004 estableix el programa d'adequació, es a dir que estableix els terminis de presentació dels informes d'impacte ambiental (art.2), així com el règim sancionador (art.3).\nPublicació Generalitat de Catalunya. DOGC 4167 de 5.7.2004\nData publicació 1-7-2004\nDocument 1 Llei 4 2004 reguladora procés adequació de les activitats amb incidència ambiental.pdf\nReglament CE 870/2004 del Consell. Programa comunitari relatiu als recursos genètics del sector agrari\nDescripció Aquest Reglament Europeu estableix un programa comunitari relatiu a la conservació, caracterització, recol.lecció i utilització de recursos genètics del sector agrari. La diversitat biològica i genètica del sector agrari és un factor clau per al desenvolupament sostenible i convé adoptar les mesures necessàries per assegurar la conservació, caracterítzació, recol.lecció i utilització del potencial de la diversitat per promoure els objectius de la política agrària comunitaria\nPublicació El present Reglament deroga el Reglament CE 1467/1994 (DOCE L 162, de 30 d'abril del 2004)\nData publicació 24-4-2004\nObservacions L'objectiu del Reglament es desplegar un programa comunitari pel període 2004-2006 destinat a complementar i promoure els recursos genètics pel sector agrari Resum d'accions i subvencions incloses, excloses i complementàries\nDocument 1 Reglament CE 870-2004 L162-30-4-2004.Rcursos fitogenètics.pdf\nLLEI 49/2003, de 26 de novembre , d’arrendaments rústics\nDescripció Aquesta llei regula la naturalesa dels arrendaments rústics, les característiques de les parts contratants, la forma dels arrendaments, la durada, la tipologia de rendes i despeses, el subarrendament, la finalització dels contractes, el funcionament de la parceria i fixa les normes processals aplicables.\nData publicació 26-11-2003\nObservacions La Llei considera l’instrument arrendatici com un dels més indicats per aconseguir terres noves, que els agricultors amb vocació de permanència puguin agregar a les seves. L’orientació fonamental que inspira la Llei és aconseguir una flexibilització del règim dels arrendaments rústics a Espanya.\nDocument 1 Llei 49_2003 arrendaments rústics.pdf\nL'objectiu de la llei és" establir els objectius de l'actuació de l'Administració de la Generalitat i dels agents econòmics i socials en els àmbits agrícola, ramader, forestal i agroindustrial". Es tracta del document normatiu que exposa les línies d'actuació de la Generalitat en el sector agrari.\nPublicació Generalitat de Catalunya. DOGC núm.3549 de 9.1.2002\nObservacions La llei estableix en l'article 5 els objectius de l'administració en l'àmbit de desenvolupament rural i l'equilibri territorial. Alhora estableix com a línia d'actuació "la protecció dels sòls agraris, especialment els situats en zones amb fortes pressions urbanístiques" (art.6.b). La Disposició Addicional cinquena obliga al departament d'agricultura a emetre un informe "durant la tramitació de les figures de planejament urbanístic", amb objecte de valorar les repercussions de les actuacions sobre sòl no urbanitzable respecte el funcionament de l'activitat de les explotacions agràries. D'altra banda els apartats g,h de l'article 4 reclamen la creació d'un òrgan administratiu que s'ocupi de gestionar el mercat de la terra i promogui la incoporació al mercat de les terres on s'hi ha cessat l'activitat agrària.\nDocument 1 Llei 18/2001 d'orientació agrària\nDescripció Llei publicadada el 14 de juliol de 1995, d'aplicació en els àmbits de: concentració parcel·lària, subvencions públiques, incorporació de joves agricultors, incrementar la mobilitat de la terra i millorar la qualificació professional dels agricultors.\nPublicació Estat Espanyol. BOE núm.159 de 5.7.1995\nData publicació 5-7-1995\nDocument 1 Lllei 19/1995 de modernització de les explotacions agràries\nDescripció Aquesta llei estableix les unitats mínimes de conreu, tan per secà com per regadiu. Aquestes superfícies regulen la potencial divisió d'una finca agrària, no podent-ne resultar cap parcel·la de dimensió inferior a l'establerta.\nPublicació Generalitat de Catalunya. DOGC núm.330, de 20.5.1983\nData publicació 12-4-1983\nObservacions La viabilitat de l'empresa agrària depèn de la seva capacitat d'atènyer dimensions suficients. L'accés a la terra ha esdevingut un dels principals problemes d'aquestes explotacions.\nDocument 1 Decret 169/1983, unitats mínimes de conreu\nDescripció Norma que permet vetllar pel manteniment del usos productius de l’espai agrari i que defensa la funció social de la propietat. La qualificació d’una finca com a manifestament millorable implica el reconeixement del seu interès social i la seva possible expropiació per tal de millorar-ne l'estat. Aquesta consistirà en la privació singular del dret d’ús i gaudi mitjançant arrendament forçós per 12 anys.\nData publicació 16-11-1979\nObservacions Els procediments administratius per determinar que les finques puguin ser “manifestament millorables” es poden iniciar d’ofici o a instància de les “entitats interessades”.\nDocument 1 Ley 34/1979, sobre fincas manifiestamente mejorables.pdf\nPublicació Comunitat Europea, 1 de Gener de 1958\nData publicació 1-1-1958\nObservacions Versió consolidada del Tractat de constitució de la Comunitat Europea: tercera Part de les Polítiques de la Comunitat, referent a l'àmbit de l'agricultura. Articles 32-38.\nDocument 1 Tractat de Roma. Apartat III: agricultura\nL'any 1934, durant la Generalitat Republicana, es publicà la primera llei de contractes de conreu de l'àmbit català. Es tracta del precedent de la llei 1/2008 de contractes de conreu.\nPublicació Generalitat de Catalunya, BOGC núm.102 de 12.4.1934\nDocument 1 Llei de contractes de conreu de 1934.pdf


tens un racó dalt del món: I ara... titelles!\nJoan Reverté ha dit...\nHola Jesús, al feibuc acabo de penjar una foto que t'agradara sobre el vampir\n1 d’agost de 2011 a les 12:01\nMolt bo. Ja només et queda el llargmetratge per tenir representació a totes les arts audiovisuals!\n1 d’agost de 2011 a les 12:26\nHola! Té raó l'SM, a veure per quan fan un llargmetratge dels teus contes!\n1 d’agost de 2011 a les 14:23\nTot un artista, per cuan el curt?.\n1 d’agost de 2011 a les 23:20\nABC, Alphabeth Halloween: aprendre l'abecedari en anglès, en Halloween\nLA CENSURA DE LES BONES INTENCIONS\nCarme Rosanas dibuixa I un cop de vent els despentina


Revista cultural de la Catalunya Central\nDovella és una revista editada pel Centre d’Estudis del Bages (classificació CARHUS+) que recull articles d’investigació bàsicament de temàtica bagenca. Aquesta publicació ha tingut continuïtat fins a l’actualitat, gràcies a la col·laboració de molta gent que han publicat treballs inèdits dels més diversos àmbits de les Ciències Humanes i Socials. Tanmateix la revista ha servit perquè aquesta tasca d’investigadors docents, universitaris i investigadors no quedés arraconada i sortís a la llum.\nPer publicar a la revista o subscriure’s\nLa publicació també ofereix a tothom que ho vulgui la possibilitat de publicar articles d’interès que tinguin a veure amb els àmbits d’estudi esmentats, especialment de la comarca del Bages. Per enviar qualsevol proposta d’article, per publicar a DOVELLA, es pot contactar directament amb la seu del CEB o adreçant-se al correu electrònic: publicacions@cebages.org especificant el títol de l’article, l’extensió, el material fotogràfic disponible i les dades de l’autor/s.\nPer últim, esmentar que per subscriure’s i rebre periòdicament la revista a casa, només cal omplir el formulari de soci del CEB o contactar amb la secretaria de l’entitat a: secretaria@cebages.org. La quota anual és de 40 euros.\nDovella va néixer l’any 1981, fruit de la iniciativa d’un grup de joves estudiants, aplegats al voltant de l’Associació Cultural Dovella. Inicialment se subtitulava com a «Revista d’història i art del Bages» i cap a l’any 1984 va ampliar el format i, especialment, la seva temàtica i l’àrea d’influència passant a anomenar-se «Revista cultural de la Catalunya central», com avui.\nAquesta publicació ha apostat per una millora constant de la seva presentació i ha incidit en la preparació de dossiers específics i, eventualment, monogràfics, alternant-los amb articles solts, fruit de les recerques dels diversos estudiosos del Bages i la Catalunya central en general. Es tracta, doncs, d’un producte que en podríem anomenar alta divulgació, que vol ser un nexe d’unió i enllaç entre tots els interessats en la nostra cultura.\nDovella, des de la seva primera edició, ha estat i és l’ànima del Centre d’Estudis del Bages. Aquesta publicació ha tingut continuïtat fins a l’actualitat, gràcies a la col·laboració de molta gent que han aportat o cedit treballs inèdits dels més diversos àmbits de les Ciències Humanes i Socials. Tanmateix la revista ha servit perquè aquesta tasca d’investigadors docents, universitaris i investigadors no quedés arraconada i aparegués a la llum.\nConsulta la Dovella en xarxa\nDes del portal digital RACO (Revistes Catalanes amb Accés Obert) podràs consultar totes les revistes Dovella, excepte els darrers exemplars.


Assemblees | Escola Cascavell\nPer garantir l’èxit educatiu de tots els alumnes, es promou que les famílies i la comunitat s’involucrin directament en els processos i espais d’aprenentatge de l’escola, inclusivament a l’aula. Els familiars i la comunitat participen també en aquelles decisions que es refereixen a la educació dels seus fills.\nAixò es concreta, fonamentalment, de dues maneres:\nA través de la participació directa en les Accions Educatives d’Èxit ja descrites (Grups Interactius, Tertúlies, Biblioteques Tutoritzades, Formació, etc.), així com en la d’altres formes d’extensió del temps d’aprenentatge, especialment promovent més temps de lectura dialògica i d’escriptura, en més espais.\nA través de la participació en la gestió i en l’organització de centre educatiu per mitjà\nde les comissions mixtes de treball.\nEn una Comunitat d’Aprenentatge la gestió de l’escola és desenvolupada per una comissió gestora i diverses comissions mixtes. La comissió gestora està integrada per l’equip directiu i representants de cadascuna de les comissions mixtes de treball. Aquestes comissions (formades per professors, familiars, voluntaris i alumnes) són les encarregades de dur a terme les transformacions decidides per l’escola en la fase de somni.\nAprovades pel consell escolar, les comissions tenen autonomia per planificar, implementar i avaluar totes aquelles prioritats decidides de manera consensuada. Alguns exemples de comissions mixtes són: biblioteca, formació, voluntariat, convivència, infraestructura, etc.


Cavall Fort, droga dura | El fem fatal\nCavall Fort, droga dura\n5 comentaris Posted by El fem fatal a 13/12/2011\nFelip? Filemó? damunt del seu burro.\nArran del 50è aniversari del naixement de Cavall Fort, m’adono que he d’agrair a LA revista per a nois i noies el privilegi de ser, tot just entrat en la trentena, ja un vell. Per edat em tocaria haver-me xopat del Cavall Fort dels 80, farcit de Picanyol, Alfons del Mar i (d’acord, d’aquest ningú no se n’escapava) l’etern Madorell, el creador de personatges d’ulls buits que deuen haver traumatitzat, com a mínim quatre generacions de lectors. Però a causa de la síndrome de Diògenes endèmica en la família, a un do natural per la immaduresa, les addiccions, l’avarícia i a altres coses que em guardo només per mi, resulta que la infantesa me la vaig passar amorrat als números dels 60, 70, 80 i primers 90. Per això el meu ídol és un tio que viatjava per les lletres de l’oceà atlàntic a coll d’un bulldog gegant i que no recordo com es deia en català –Felip? l’edat no perdona–, però que ha poblat els meus somnis des que tinc ús de raó. (Vegin un petit tast del traç hipnòtic de monsieur Fred en el viatge a Batbad d’aquest enllaç).\nPerquè el Mortadelo i el Rompetechos eren per trencar-se de riure, però la macedònia d’historietes i contes del Cavall Fort era per entrar en trànsit. I això que no va ser fins molt després d’estar-hi del tot enganxat que vaig descobrir que la revista amb més voluntat educativa del món —i, tanmateix, divertida— tenia nom de joc prohibit. Concretament, no va ser fins que a l’escola pihoprogre on anava ens van prohibir el que nosaltres anomenàvem jugar al potro: “què dius que us han prohibit?, jugar a què?”, “al potro, mira, ajup-te, un fa així i l’altre…”, “nen, no emprenyis; ah, tu vols dir a cavall fort!”. Ai, i és que els ancians ja ho tenim això, quan ens posem a passar el rosari de la memòria… Quines manasses que dibuixava el Navarro, com flotaven les dones puntilliestes de nas punxegut de la Fina Rifà i quin fart de barrufar, el senyor Albert Jané; i sobretot, quin trampolí el Sergi Grapes, el Marsupilami, l’Astèrix, l’Steffi, la Jana Passavant, el Gil Pupil·la, el Benet Tallaferro… Abans d’entrar en una espiral repapiejadora, però, marxo a treure llustre al dòmino, viam si enlluerno la senyora Adolfina del casinet, que sé que es mor perquè li foti mà sota l’ampolla d’aigua calenta mentre ella dissimula dins la seva vinyeta.\nUna passejada per la vinyeta del Senyor.\nPublireportatges Benet Tallaferro, Cavall Fort, còmics, nostàlgia, publicitat encoberta, Sergi Grapes, tradicions\n← Enigmerda de dissabte esmunyedís\tMr. Smitherins i la sra. Xixina, un amor →\n5 responses to “Cavall Fort, droga dura”\nSr X 14/12/2011 a les 8:00 pm\nLo rat 15/12/2011 a les 9:40 am\nSíí! Confessi-m’ho, ho ha buscat o vostè ès un malalt com cal?\nTomàs 15/12/2011 a les 8:19 pm\nAquí hi ha nivell i varietat.\nHo he de dir, jo no he seguit massa el comic cavall fort. En canvi si he jugat de petit a cavall fort.\nLa senyora Adolfina 15/12/2011 a les 9:11 pm\nDoncs jo només vaig llegir els Cavalls Forts dels primers quinze anys i no recordo això del mono addiccional. Només una mica de malson amb una sèrie tremenda d’escoltes molt trempats que es deia “La patrulla dels castors”. Que bons nois. Sort del gallimarsot que feia catacroc cada cop que trencava el bolet-caseta d’un barrufet. El Benet Tallaferro era el meu heroi absolut. Vigileu els refredats.\nLo rat 16/12/2011 a les 10:36 am\nTomàs, quin privilegi que l’hi deixessin jugar! com té la columna? bé? perquè a nosaltres ens deien que era per evitar lesions que ens prohibien jugar a cavall fort, però jo sospito que és perquè ens divertíem massa.\nBenvolgudíssima Adolfi, hi havia historietes de nens-no-trencadors-de-plats que feien venir urticària, és veritat, però sempre es trobava un antídot a la pàgina del costat, un antídot sovint addictiu (o potser sóc un cas perdut?). Havent-se fet el que em consta que es van fer, no m’estranya que li caigui la baba amb en Benet, cuidin-se molt l’un a l’altre, facin-me el favor.


Què són els Premis eduCAC?\nSón uns guardons atorgats pel Consell de l'Audiovisual de Catalunya als centres que integren l'educació en comunicació audiovisual al currículum escolar. L'objectiu és fomentar l'educació en mitjans i donar visibilitat a les experiències que es fan a les escoles i instituts de Catalunya. Vols veure'n algunes? Aquí trobaràs les millors de la XVIII edició i ja està convocada la XIX edició.\nCategoria A: pels centres educatius de Catalunya, des d'infantil segon cicle fins a secundària postobligatòria, amb una subcategoria específiques pels treballs de ràdio, pels treballs de centre que impliquin més d'un nivell i pels centres d'educació especial.\nCategoria C: pel professorat dels centres educatius de Catalunya.\nEs lliuren un total de 17 guardons. Els primers premis tenen una dotació econòmica de 1.000 euros i els segons de 500 euros. Algunes subcategories estan dotades amb un sol premi de 1.000 euros.\nSi sou un centre educatiu, o un professor o professora: l'imprès de participació, el treball en suport digital (PDF amb la descripció de l'experiència i audiovisual en MP3, MP4, JPG i/o PNG) i un tràiler en MP4 de màxim un minut.\nEl termini de presentació de treballs finalitza el 14 de març de 2022.\nDurant el mes de maig ens posarem en contacte amb els finalistes i els premis es lliuraran entre finals de maig i principis de juny al Cosmocaixa.


Delícies del rebost: Meló calent amb salsa de taronja\nMeló calent amb salsa de taronja\nÉs una recepta del programa “Hoy cocinas tu” amb l’Eva Arguiñano a La Sexta.\n- un tall de meló d’uns 300 gr.\n- suc de dues taronges\n- 1 taronja\n- 4 cullerades de sucre\n- una copa de suc de préssec\n- 1 cullerada de farina de blat de moro\n- llavors de sèsam\n- llavors de rosella\n- fulles de menta\nPelar el tall de meló, netejar-lo de llavors i tallar-lo en talls grans. Posar-ho en un plat apte pel microones empolsegat amb dues cullerades de sucre i regat amb la copa de licor (reservant-ne una cullerada). Tapar-ho amb un plàstic de cuina i posar-ho al microones durant un minut i mig a màxima potència.\nReduir el suc de taronja amb les dues cullerades de sucre restants, durant un deu minuts a foc lent. Retirar la polpa que vagi pujant a la superfície. Afegir la cullereta de licor que hem reservat i una cullerada de farina de blat de moro diluïda en aigua. Barrejar bé i reservar-ho en una gerra petita.\nAl servir posar els trossos de meló en un plat o safata, banyar-ho amb la salsa de taronja i decorar amb les llavors de sèsam i rosella i unes fulles de menta.\nCercar per: Dolços, Eva Arguiñano, Fruita, Índex, Microones, Vegetarià\nActivitats gastronòmiques Ada Parellada Alemanya All Amanida André Bonnaure Ànec Anjalina Chugani Àrab Arròs Asiàtica Atica Aus Bacallà Blocs contra la Fam Bolets Bou Brasa Bruno Oteiza Ca Massita Cafè Cargols Carme Ruscalleda Casa Artero Cava Ceba Cereals Cervesa Còctel Colomí Compra Conill Cooking the Chef Cristina Cubana David Lienas Del mar Dolços Espinacs Eva Arguiñano Fernando Canales Ferran Adrià Foie Formatge Forn Fregit Fruita Gadgets de cuina Galetes Gall dindi Gordon Ramsay Guatlla Índex Índia Isma Padros Itàlia Jamie Oliver Japonesa Joan Roca José Andrés Karlos Arguiñano Licor Llegum Llenguado Llet Marinat Marisc Martín Berasategui Mèxic Microones Mireia Carbó Musclos Oca Oriental Ortigues Ou Pa Panificadora Paquita Tomàs Pasta Patata Pep Nogué Pica-pica Pinotxo Pollastre Porc Quiche Rap Restaurant Salmó Salsa Santi Santamaria Sardines Saüc Sopa Tomàquet Tonyina Vapor Vedella Vegetarià Verdures Vinagreta Xai Xocolata\nCruixent de pernil serrà, formatge blau i nous\nCanelons d’albergínia farcits de fumats\nSíndria a la planxa amb tomàquet\nLlenguado amb taronja i llimona\nCrema de pastanaga picant\nEscamarlans al cava amb anet\nPatates farcides a la Rioja\nTàrtar de tonyina\nCarpaccio de gambes amb alvocat i ceba tendra\nLlom de porc a la taronja amb puré de castanyes\nLlenties amb pedrers d’ànec\nCoulant de foie gras\nLe SAINT-JAMES (Bouliac)\nGotet de iogurt grec amb gelea de maduixa i crumble de xocolata\nde Pementa Rosa rtnt. (Carballo)\nCOCA DE PA DOLÇA o "PAN DE CAÑADA"\nSalchichas de Frankfurt Leo Boeck\nCómo tratar el Helicobacter Pylori\nPasta amb albergínies ràpida\nLa ratafia d'en Paco\nPRACER (A CORUÑA)\nMediona, XIV Mostra\nConservació verdures/fulla verda\nTarta Adikosh - tarta de moda - tarta de numeros\nWhen Cooking Looks Like a Struggle: Four Quick Dinner Recipes\nArròs caldós amb cranc de pota blava\nTapas 2.0 Salamanca


«La meva mare no volia que se li allargués la vida innecessàriament»\nJuli Vera, fill de Montserrat Voltà: «La meva mare no volia que se li allargués la vida innecessàriament»\nJuli Vera, el fill de Montserrat Voltà, va explicar que la seva mare era malalta d'ELA i no va poder recórrer a l'eutanàsia\nper Redacció dimecres, 9 de maig 2018 - 15:29h | Actualitzat a 09/05/2018 15:33h\nJuli Vera, fill de Montserrat Voltà | Rac 1\nLa despenalització de l'eutanàsia és un dels grans debats de les societats modernes. Després que el Congrés dels Diputats efectués ahir el primer pas per legalitzar la mesura —tot i que serà demà quan es durà a terme la votació de la cambra—, sembla que Espanya estarà per la labor d'escoltar a tots aquells que contemplin la mort assistida.\nDe ben segur, doncs, aquesta hauria estat la voluntat de Montserrat Voltà. La catalana, una pacient malalta d'ELA en fase final, ja va apel·lar a una «mort digna» a través d'una carta on explicava que la seva voluntat era la de morir dignament.\nEl clam de Montserrat Voltà\n«Em dic Montserrat Voltà i tinc 90 anys. Estic malalta d’ELA i el meu cos s’està morint. El meu cervell està perfectament», començava relatant la dona a la carta mentre acabava dient que, a causa de la malaltia que patia, la seva vida havia canviat ostensiblement.\n«Em va fer l’última entrevista quan jo encara podia parlar. Ara, només li podria contestar tancant els ulls, que vol dir sí, o deixant-los oberts, que vol dir no», explicava.\nFinalment, i fent un clam a l'eutanàsia, la dona explicava que «les lleis que tenim deixaran que em mori ofegada amb la meva pròpia saliva, davant dels meus fills» i, per tant, «no em sembla bé que després de tenir una vida plena, el sistema m’obligui a viure d’una manera indigna i no permetin que me’n vagi en pau i sense patir».\nEl fill de Voltà: «La meva mare no volia que se li allargués la vida innecessàriament»\nAquesta va ser, doncs, la voluntat familiar en veure l'estat de la mare. Segons van explicar al 'No ho sé' de Rac1, la família es va plantejar viatjar a l’estranger perquè a la seva mare, de 90 anys, se li pogués aplicar l’eutanàsia.\n«Sabíem que hi havia països en què això no està il·legalitzat», deia Juli Vera, fill de Montserrat Voltà. Al fil de la seva declaració, afegia: «Ella havia fet el testament d’últimes voluntats, era conscient del què tenia i a on aniria a parar, i no volia que se li allargués la vida innecessàriament».


Presència d’Olèrdola en la 25a Diada General de puntaires de Catalunya — Ajuntament d'Olèrdola\n19:24 del 23 de maig de 2022\nPresència d’Olèrdola en la 25a Diada General de puntaires de Catalunya\nPresència d’Olèrdola en la 25a Diada General de puntaires de Catalunya Les puntaires van aprofitar la diada per passar el dia a Barcelona, visitant després el Poble Espanyol http://www.olerdola.cat/news/presencia-d2019olerdola-en-la-25a-diada-general-de-puntaires-de-catalunya http://www.olerdola.cat/news/presencia-d2019olerdola-en-la-25a-diada-general-de-puntaires-de-catalunya/@@download/image/puntaires.JPG\nLes puntaires van aprofitar la diada per passar el dia a Barcelona, visitant després el Poble Espanyol\nL’Escola de Puntaires d’Olèrdola va desplaçar aquest diumenge a Barcelona un autocar amb 39 persones per participar en la 25a Diada General de puntaires de Catalunya. De puntaires vingudes d’arreu del país en van acabar participat a la Diada General prop de 3.000, reunides a l’Arc de Triomf, incloent una vintena de puntaires del municipi. Enriqueta Mata, professora de l’Escola de Puntaires, explicava que malgrat l’amenaça de pluja van passar un dia molt agradable.(àudio)\nA l’Escola de Puntaires els hi ve molt de gust participar en la Diada General perquè també els permet conèixer material especialitzat i veure els treballs d’altres escoles de puntaires. En acabar la Diada, al migdia, es van desplaçar-se al Poble Espanyol per dinar i fer-hi una visita. (àudio)\nLlevat dels anys en que ha coincidit amb la Trobada d’Olèrdola, la sortida a la Diada General és una de les trobades fixes que cada any compta amb la presència de les puntaires d’Olèrdola. L’any que ve també preveuen estar en la Diada General, que s’ha anunciat que se celebrarà a Olot. (àudio)\nLes puntaires tenen la propera sortida aquest diumenge, a Vilafranca, al Casal d’Avis del carrer Peguera. El 9 de juny estaran a la Pobla de Claramunt, el 30 de juny al Firamercat de Sant Pere Molanyta, el 7 de juliol a La Llacuna i el 21 de juliol a Gelida. També estan preparant l’exposició anual de treballs que, aquest 2013, oca oferir per la Festa Major de Moja.


La teranyina burocràtica que ens frena | Oriol Amat | Catedràtic de la UPF i degà de la BSM UPF. Membre del CEC i ACCID | Opinio | L'Econòmic\nLa teranyina burocràtica que ens frena La teranyina burocràtica que ens frena La teranyina burocràtica que ens frena La teranyina burocràtica que ens frena + La teranyina burocràtica que ens frena E-mail\nCatedràtic de la UPF i degà de la BSM UPF. Membre del CEC i ACCID - 8 setembre 2019 2.00 h\nL’excés burocràtic acaba en muntanyes de papers. ARXIU.\nLa teranyina burocràtica que ens frena La teranyina burocràtica que ens frena La teranyina burocràtica que ens frena La teranyina burocràtica que ens frena La teranyina burocràtica que ens frena E-mail\nOriol Amat - Catedràtic de la UPF i degà de la BSM UPF. Membre del CEC i ACCID\nHi ha països, especialment els nòrdics i anglosaxons, on els governs i les administracions públiques tenen molt a veure amb el bon nivell de competitivitat. En el nostre cas, la situació és diferent. Dades com l’Índex de Progrés Social que calcula la Comissió Europea indiquen que tant a Espanya com a Catalunya hi ha un elevat nivell d’insatisfacció de la població en relació amb les administracions públiques. Entre les causes hi ha la burocràcia excessiva, que genera una teranyina que ho posa molt difícil a tothom. Amb dades del 2019 del Banc Mundial referides a Espanya (no es calculen les de Catalunya), per crear una empresa es necessiten set procediments, que triguen dotze dies i costen el 4% de la renda per capita anual. Per aconseguir els permisos d’obra, calen tretze procediments, que triguen 147 dies i costen el 4,8% de l’import total de l’obra. A molts països del nostre entorn tot és molt més senzill, ràpid i barat.\nSi volem millorar cal actuar en diversos fronts. Vegem-ne alguns a tall d’exemple. En primer lloc, el Parlament ha de reaccionar més ràpidament a les necessitats del país i fer lleis millors. Per això, cal fer el que, normalment, no es fa: adoptar les millors pràctiques internacionals i amb una anàlisi del cost i d’altres efectes que implica aplicar la llei.\nEn segon lloc, cal simplificar els tràmits administratius amb una reenginyeria per reduir costos i terminis. El 2013, el CAREC va fer diverses propostes en aquest sentit: reduir el termini de tots els tràmits en un 50% en un primer any i després seguir millorant.\nEn tercer lloc, quan l’administració no resolgui en un determinat termini un tràmit, es podria passar del silenci negatiu al silenci positiu, que permetria tirar endavant.\nEn quart lloc, cal repensar la normativa urbanística estatal, autonòmica i local per tal d’orientar-la cap a l’impuls de l’activitat econòmica, sense deixar de preservar l’interès general de la societat.\nEn cinquè lloc, es podria implantar la figura del coach d’empreses. Es tracta d’empleats públics que acompanyen i assessoren en els tràmits. Això pot ser un revulsiu per a la millora de la normativa i del funcionament dels serveis públics.\nAra bé, per fer tot això, cal el més important: la conscienciació i complicitat dels servidors públics. I ajudaria molt un pacte de país entre tots els agents polítics i socials. Si ho aconseguíssim, podrem comptar amb un sector públic eficient i proactiu, que seria un accelerador de l’activitat econòmica i del benestar de la població.\nL'econòmic 08-09-2019, Pàgina 25


2.1 Introducció al sistema renal  | Fisiologia y fisiopatologia III (UB) | Unybook\n2.1 Introducció al sistema renal (2017)\n2.1 Introducció al sistema renal\nAsignatura Fisiologia y fisiopatologia III\nFisiologia i fisiopatologia III Silvia Expósito BLOC II. SISTEMA RENAL TEMA 2.1 INTRODUCCIÓ AL SISTEMA RENAL • Organització general del sistema renal: Els ronyons són els òrgans principals i tenen la funció de fabricar la orina, en tenim dos i estan situats als dos costats de la columna vertebral (entre T12 i L3), per tant, estan a la cavitat abdominopelviana. El ronyó dret està una mica més avall que l’esquerre per la forma del fetge. Els ronyons són retroperitoneals, no estan envoltats pel peritoneu o doble membrana serosa.\nTambé trobem unes vies urinàries que conduiran la orina sense modificar-la des dels ronyons a l’exterior: - Pelvis renal: és com un embut que recull el que surt del ronyó i ho porta als urèters Urèters: tubs que porten la orina des de la pelvis renal a la bufeta Bufeta urinària: emmagatzema la orina fins que s’excreta, pot variar de volum Uretra: conducte que porta la orina des de la bufeta a l’exterior, és diferent en homes (més llarga) i dones. Evacua l’orina a l’exterior.\n• Funcions del sistema renal: - - Elaborar la orina, emmagatzemar-la i evacuar-la.\nRegular la composició de la sang (manteniment de l’homeòstasi del medi intern): o Eliminar productes de rebuig (pell, pulmons i sistema digestiu) del catabolisme proteic com urea, creatinina, amoníac...\no Regular el pH eliminant protons o Regular la composició iònica: sodi, potassi, clorur...\no Regular l’osmolaritat o Regular la volèmia Endocrina o Síntesi de renina o Eritropoetina (síntesi del factor eritropoètic renal) o Calcitriol (catalitza el pas de calcidiol a calcitriol, forma activa de la vit D) Metabolisme: gluconeogènesi • Anatomia i histologia del ronyó: - Tenen forma de fava i la part més còncava és el que mira a la columna vertebral. Fan 12cm x 6cm x 3cm, 150g.\nLa capa més externa és la càpsula renal formada per tres capes: fàscia renal, càpsula adiposa i càpsula fibrosa, té funció de protecció. La següent capa és l’escorça, té unes prolongacions cap a l’interior que s’anomenen columnes renals.\nFisiologia i fisiopatologia III Silvia Expósito Per sota tenim la medul·la que està formada per unes zones anomenades piràmides renals, cada ronyó té de 8 a 18; les bases de les piràmides estan en contacte amb l’escorça i l’àpex de la piràmide es diu papil·la renal. Per sota les papil·les hi ha unes estructures en forma d’embut anomenades calzes menors, 3 d’ells s’uneixen a un més gran anomenat calze major i s’uneixen tots a la pelvis renal, després ja trobem l’urèter.\nLa zona o depressió per on entren i surten els vasos sanguinis, limfàtics, nervis i la pelvis renal s’anomena hil renal. La zona del centre del ronyó on hi ha la pelvis renal, els calzes majors, vasos, nervis i greix es diu sinus renal.\n• Estructura del nefró: A cada ronyó hi ha uns 106 nefrons, es divideix en diferents parts: la primera part és el corpuscle renal o de Malpighi i l’altra són els túbuls renals.\n- - Corpuscle renal o de Malpighi: té dues parts o Glomèrul renal o capil·lars glomerulars: cabdell de vasos sanguinis, la sang hi entra i es filtra per anar a la orina.\no Càpsula de Bowman: estructura epitelial de doble paret que envolta el glomèrul, on passarà primer el filtrat. L’espai capsular és el que es troba entre les dues parets.\nTúbuls renals: o Túbul contornejat proximal: el més proper al corpuscle renal o Nansa de Henle: amb forma d’U, amb una branca ascendent i una descendent o Túbul contornejat distal: marca el final del nefró Diversos túbuls contornejats distals s’uneixen a un sol túbul formant el tub col·lector que ja no forma part del nefró, diversos túbuls col·lectors s’uniran als conductes papil·lars que aniran a parar a la zona de la papil·la renal, calzes menors, calzes majors i pelvis renal.\nFisiologia i fisiopatologia III • Tipus de nefrons: - Nefrons corticals: la gran majoria (80-85%), tenen el corpuscle renal, els túbuls i gran part de la nansa de Henle a l’escorça.\nNefrons juxtamedul·lars: 15-20%, tenen el corpuscle renal i els túbuls contornejats a l’escorça però a una zona més interna i la nansa de Henle és molt més llarga i ocupa gran part de la medul·la. Els vasos que envolten aquestes nanses també es disposen al voltant i queden allargats, es diuen vasos rectes.\n- • Silvia Expósito Irrigació del ronyó: Està molt vascularitzat i molt ben irrigat, arriba el 20-25% del volum minut en repòs, la seva irrigació prové de l’aorta abdominal i dóna lloc a dues artèries renals que entren una a cada ronyó per l’hil renal i es divideixen en 5 o 6 artèries segmentades, pugen per les columnes de l’escorça formant les artèries interlobulars. Quan arriben a la base de la piràmide l’envolten i es diuen artèries arcuades o arciformes (entre la medul·la i l’escorça), de cadascuna surten nombroses artèries interlobel·lars més petites que aniran als nefrons.\nFisiologia i fisiopatologia III • Silvia Expósito Irrigació del nefró: Els nefrons reben dos sistema capil·lars: - Glomèrul - Xarxa de capil·lars peritubulars L’artèria interlobel·lar es ramifica en arterioles aferents que aniran cap als nefrons.\nAquesta donarà lloc als capil·lars glomerulars, formant el glomèrul renal. Del glomèrul en sortirà l’arteriola eferent, vas de resistència que regularà la formació d’orina. Els capil·lars peritubulars es disposen envoltant els túbuls renals. Aquests capil·lars van a parar a la vena interlobel·lar i passaran a anomenar-se vasos rectes a l’alçada de la nansa de Henle.\nFisiologia i Fisiopatologia III - INTRODUCCIÓ AL SISTEMA RENAL (2015) Apunte\nFisiologia y fisiopatologia III - Tema 6 - Introducció al sistema renal (2016) Apunte\nFisiologia y fisiopatologia III - TEMA 6. Introducció al sistema renal (2014) Apunte


Caves Codorniu de Sant Sadurní d'Anoia *** - Fires, festes, oci i llocs per visitar.\nInici > Visita Catalunya > Alt Penedès > Sant Sadurní d'Anoia\nCaves Codorniu de Sant Sadurní d'Anoia ***\nCap a principis de segle XX se li va encarregar a Josep Puig i Cadafalch una obra singular i que pogués acollir totes les funcions necessàries per a la producció del cava. A l’entorn de les terres d’un mas del que ja se’n té constància el 1551, Can Codorniu , es s’erigí aquest complex vinater amb diversos espais únics i novedosos. Des de la Sala d’Expedicions, actual Sala de Recepció, el Celler Gran, i el Porxo de les Premses, s’utilitzaren els grans arcs paraboloides d’obra vista que permeten la creació d’un ampli espai sense obstacles arquitectònics al centre.\nSota terra les grans arcades creen un espai per emmagatzemar el most mentre fermenta, que actualment alberga les caves Codorniu . Altres espais són coberts amb arcs torals de mig punt i voltes de maó, indrets experimentals dels inicis del modernisme, com el Porxo de les Premses, amb una façana coronada amb un esglaonat ornamentat amb trencadís d’ampolles de cava. També grans finestrals de vidre, vidrieres amb vitralls i pinacles decoratius conformen un entorn digne de contemplar amb tranquil·litat.\nCom arribar a Caves Codorniu de Sant Sadurní d'Anoia *** ?\nPoblació: Sant Sadurní d'Anoia