Sió 588 by Revista Sió - Issuu\nPallassos i feres, protagonistes del Carnaval 2013\nNúm. 588 • Any L • Febrer 2013\nEl Parc de Riella s’omple de poesia viladotiana\nNúm. 588 - Any L - Febrer 2013\nAls lectors i col·laboradors ............... 3\nGent, fets, coses... - Ocells: grives i tords ......................... 39\nEls lectors escriuen - Xerrada “Aturem el fracking” ............. 41 - Dret a decidir..................................... 43 - Anàlisi i opinió dels que insulten ........ 45\nFets del mes - El Carnaval va ser un circ.................. - Pregó del Rei Carnestoltes................ - Premis de comparses i carrosses ..... - Altres premis del Carnaval ................ - La poesia de Viladot al Parc de Riella ................................ - Tall de llum ....................................... - “120 anys de ciclisme a Agramunt” .. - L’espai de l’agricultura ......................\n4 6 9 20 24 27 27 29\nPORTADA: El segon cap de setmana de febrer, del 8 al 10, vàrem celebrar un dels carnavals més matiners. La carrossa dedicada al Rei Carnestoltes que posem a la portada expressa bé el motiu de la festa d’enguany dedicada a tot el que envolta el món del circ, especialment el dels pallassos. (Foto: J. Bertran)\n- Assemblea Nacional Catalana ........... - Casal d’Avis ...................................... - Garba ................................................ - Gimnàs Ritme i Gimnàs Janse amb la Marató de TV3 ....................... - Mare de Déu del Socors ................... - Centre Excursionista .........................\nCOL·LABORACIONS LITERÀRIES El conte - Bon profit! ........................................ 47 ESPORTS - Club Futbol Agramunt ....................... - Atletisme........................................... - Club Handbol Agramunt ................... - CHA: Secció Futbol Sala ...................\nL’AJUNTAMENT INFORMA ................. 63 33 35 35\nALMANAC .......................................... 65 LLEURE\nOPINIÓ La claraboia - “Quan el mentider jura, mentida segura” ................................ 37\nS’ha començat a omplir el Parc de Riella amb escultures sobre elements viladotians.\n24 4 a 23 Ampli reportatge de vint pàgines sobre el nostre Carnaval, amb la publicació de totes les comparses que hi van participar.\nAls lectors i col·laboradors En els darrers números de SIÓ hem ajustat i, fins i tot, suprimit algunes de les seccions pròpies de la revista en benefici de poder continuar acollint totes les collaboracions que ens arriben cada mes. A partir d’ara, però, aquest ajustament s’haurà d’incrementar amb l’objectiu de seguir donant cabuda a aquestes aportacions d’entitats i particulars i a la vegada reduir les despeses d’edició. Això únicament és possible amb una reducció en el nombre de pàgines en cada número. En definitiva es tracta de poder acollir tothom, mantenir la qualitat de disseny i contingut, tot assegurant la bona marxa econòmica de la revista. D’un temps ençà han disminuït els ingressos en publicitat i vendes. No és una davallada important, però sí constant des de fa uns tres o quatre anys i, malauradament, creiem que pot continuar per culpa de la crisi econòmica. També hi ha\nun retrocés en les subscripcions –les altes no cobreixen les baixes–, tant en les locals com les de fora Vila. Creiem que cal atribuir-ho al relleu generacional. Les noves generacions no estan acostumades a pagar, encara que sigui poc, per rebre continguts culturals o d’esbarjo i això, a la curta o la llarga, se’ns tornarà en contra. Però allí on més ens està afectant la disminució d’ingressos és en la retallada de les subvencions institucionals. Retallada i retard en el cobrament. A hores d’ara tenim un total de 10.912 euros pendents de cobrament, si és que els arribem a cobrar del tot. És evident que aquest llast ens obliga a extremar les precaucions i d’aquí el reajustament. Amb tot, la sortida de Sió –mantenint encara un nombre de pàgines superior al de la majoria de publicacions del nostre nivell–, amb l’actual format, disseny i\ncolor, està assegurat. Sabem que la gran majoria dels nostres subscriptors i anunciants continuaran fent-nos confiança com ho han fet des de fa ja 49 anys. El que sí sembla difícil és poder continuar amb l’edició dels col·leccionables de temes agramuntins que vàrem començar a publicar fa 25 anys. Recordem que la llarga trajectòria de SIÓ ha estat una eina important per la recuperació social, cultural i política d’Agramunt. Ara que arriben temps de tornar a posar-hi el coll, per tal d’assolir la sobirania completa, també hi tornarem a ser, malgrat les dificultats i la indiferència de Ara també qui més hi hauria al Facebook d’ajudar. A tots, gràcies pel vostre suport. ■\nEl Carnaval va ser un circ\nl d’enguany va ser un dels més matiners, 8, 9 i 10 de febrer. Amb tot, la fresca no va ser impediment per a la participació massiva, especialment a la rua del dissabte. En aquesta edició es recuperà el Pregó del Rei Carnestoltes. L’hora, les nou del vespre del divendres, no va ser l’escaient, a tenor de la resposta del públic. Un encert la presència de la xaranga Cafè, Copa i Puro integrada per músics locals. Sempre ens hem manifestat partidaris de la música en directe, ja que dóna vida i color a qualsevol espectacle. El Rei Carnestoltes, que arribà acompanyat per la Xurripampi, pronuncià el pregó, el text del qual adjuntem en aquesta crònica. Després, acompanyat per la sorollosa xaranga, es desplaçà fins al Pavelló on presidí la primera edició del Sopar de Carnaval que comptà amb la presència de més de 150 comensals. Una “currada” per a les Dones de l’Esbarjo. El sarau el tancà l’actuació de “Miquel del Roig”. Durant tota la setmana els agramuntins podien passar per la majoria d’establiments de restauració de la Vila per participar en el concurs de tapes de ceba. Calia puntuar les que consideraven les millors. El divendres, en horari escolar, els més menuts d’Agramunt i la Ribera van participar en el recuperat Carnaval Infantil amb la presència de la Xurripampi i el seu seguici que durant la setmana van fer l’habitual visita als centres locals.\nPregó del Rei\nAgramuntins i agramuntines, ja la tenim aquí! Semblava que al principi no estàveu gaire animats. Han hagut de raptar la vostra reina perquè obríssiu els ulls. Però, com us agrada fer les coses a última hora, eh gormands! Ja ho diu la meva dita preferida: el que puguis fer avui, també ho podràs fer demà! Però venga que anem al gra, que tinc ganes de gresca. Tal com estan les coses, aquest any no sabia què portar-vos, però quan vaig veure la cara de pallassos dels membres d’aquest Ajuntament aviat ho vaig tenir aclarit. Us he portat el circ fidels seguidors. Trapezistes, domadors, mags i alguns\nCarnestoltes animals deambularan per la nostra vila durant aquest cap de setmana. M’han fallat algunes bèsties, però ara que us veig ja em quedo més tranquil. No hi ha dubte que en aquest poble veniu del Mono, el Darwin aquí la va clavar. A part de la cara de les autoritats, si a alguna cosa s’assembla el vostre poble és a un circ. Teniu el millor trapezista de ponent, el sou de l’alcalde com s’enfila xiquets... Esteu construint una de les carpes més espectaculars de la comarca, la plaça on viuen la majoria de regidors. Ja se la saben llarga, ja... I teniu un magnat torronaire monopolista que pretén apoderar-se i dirigir tota la vila; bitllets per aquí, bitllets per allà... que tremoli el Panadés. Aquest estiu a la Wai Kiki ballarem: “Queremos turrón, turrón, turrón”. A tot això només hi falta sumar la incompetència de la vostra policia local. Disfressats de domadors escuren les butxaques dels agramuntins i agramuntines a base de multes inútils. Que el porteu vosaltres, el rellotget dels collons? Aquest cap de setmana mano jo, perquè em dóna la gana; i si algú té algun problema que s’abaixi els pantalons mirant cap al Pilar d’Almenara que ja li faré saber qui és el Rei aquí. Gràcies als domadors, mags, trapezistes i contorsionistes que m’acompanyen instauraré, durant aquests dies, les noves lleis que regiran aquesta vila. A partir d’ara mateix està permès: Aparcar on us roti! Estem fins als collons del rellotget dels nassos; i si “las autoridades locales” tenen ganes d’escurar butxaques que se’n vagin al Blanc i Negre, que sembla que hi tinguin tarifa plana pel cafetonet de la setmana. Pixar allà on la mare naturalesa us ho demani, i sinó anem tots al carrer Sió que, entre les cagades de gos i l’abandó, hi donarem un toc de color!!! Us prohibeixo beure aigua, aprofiteu que viviu\nal poble amb més bars del comtat i beveu fins que el fetge us demani pietat. Pujo la taxa d’alcoholèmia a “dos litros de venas por alcohol!”. I si algú la supera, tindrà barra lliure al concert de dissabte per arrodonir la borratxera. Us volia proposar fumar a tot arreu, però com que això ja ho feu, folleu fills meus, folleu tant com pugueu. El que sí us vull demanar és que dissabte durant la rua us comporteu com a persones; ja sabeu... sense beure, sense cridar i sense putejar les comparses del davant... JAJAJAJA Aquí m’he passat, foteu el que us surti dels collons i a veure qui pot liar-la més. Dit això, declaro la independència d’Agramunt, la monarquia absoluta governada per jo mateix i la reina Xurripampi. Adoreu-nos, adoreu-me i que es deixin veure les xicotes del poble, que vinc amb l’escopeta carregada d’amor per repartir. Visca el Carnaval d’Agramunt!\n▼ VISTA GENERAL DE LA CARROSSA DEL REI CARNESTOLTES.\nDETALL DEL DARRERE DE LA MATEIXA CARROSSA.\nDurant tot el matí del dissabte Teatredetics va oferir la seva varietat de cagarros a dos euros la peça a l’interior del clàssic estoig. Per la seva part la cercavila del Grup Escènic acompanyà el jurat dels concursos de balcons i establiments guarnits amb motius carnavalescos. El carrer de les Planes va ser el més concorregut del matí per veure l’ambientació. Premi per veïns i comerciants per la seva tossuderia i esforç. També se’l mereixen els que treballen en el guarniment de balcons i botigues. Són pocs, mitja dotzena, però s’hi llueixen. Un suggeriment: seria convenient disposar d’una informació prèvia de quins són els concursants per tal que el públic pogués fer un recorregut per a veure’ls. Si no fos\nDorsal NOM DE LA COMPARSA\nAI PERDO, EN PRIMERA POSICIÓ: QUIN MAREIG, QUINA SENSACIÓ, DAMUNT D’UNA RUSSA QUINA DIVERSIÓ\nL’EXÈRCIT DE LA WERTGONYA\nELS MUSSOLS D’EN GUINOVART\nLA MÀGIA DEL CIRQUE DU SIÓ\n100 EUROS I UN CORDER\nTHE KINGS OF JUNGLE\nLE TOUR D’AGRAMUNT\nPARDALOTS DE MAL VIURE’SHORE\nNI BLANC, NI NEGRE: GREASE\nFORA CRISI, AQUÍ TOT A 19’69!\nAQUESTA NIT ET FOMBRE LA DEL POP\nNINGÚ VOL JUGAR AMB MI?\nTENIM UN PARELL DE ...CORS\nCOM L’HEM LIAT DISFRESSANT-NOS DE GRANOTES\nSOM ELS QUE DUREN... I DUREN... I DUREN...\nAQUESTA NIT ELS TACATS AGAFAREM UNA BONA CEBA\nRONALD MAL DÓLAR\nELS CHAPLINS D’ARA\nTIROLEJANT PER AGRAMUNT\nque els publiquem a SIÓ alguns els veuria molt poca gent, especialment els balcons. La Rua és el gran esdeveniment de la festa. Com sempre, centenars de persones envolten el tradicional circuit que segueixen comparses i carrosses. Dorsal NOM DEL VEHICLE Punts AI PERDÓ EN PRIMERA POSICIÓ: QUIN MAREIG, QUINA SEN18 53 SACIÓ, DAMUNT D’UNA RUSSA QUINA DIVERSIÓ Posició Dorsal NOM DE LA CARROSSA EL CICLE DE LA VIDA: 1 5 EL REI LLEÓ 2 25 WISMOS WONKA 3 9 L’ERA DEL GUINOVART 4 19 LES POMETES DEL CUQUET 5 31 AQUÍ NO HI PINTEM RES\nPunts 72 48 30 28 20\nEnguany 37 i la del Rei, quatre menys que l’any passat. Un fet a destacar és la desaparició de l’speaker que l’any passat animava amb els seus comentaris i explicacions la presència de les comparses i carrosses quan arribaven al Pou. Explicacions que s’estenien per tot el recorregut amb el complet i potent sistema de megafonia. Com sempre, lamentar el poc ordre en la desfilada de les comparses que s’amunteguen unes darrere les altres confonent el públic... i el fotògraf d’aquesta casa. A la nit, ball de disfresses fins a les 5 de la matinada amenitzat per l’orquestra “Anònima”. A la mitja part, repartiment dels premis dels diversos concursos. El diumenge va tocar el torn al Mercadal amb la tradicional Sardinada, com sempre molt concorreguda, i una nova edició del concurs de ploraneres. [FEBRER 2013]\nDETALL DE LA COMPARSA “HAKUNA MATATA”\n“EL CICLE DE LA VIDA: EL REI LLEÓ”\n“QUE VIENE, QUE VIENE!\n“ELS MUSSOLS D’EN GUINOV\n“NI BLANC, NI NEGRE: GREASE\n“L’ERA DEL GUINOVART”\n“ELS CHAPLINS D’ARA”\n“A LA TAULA I AL LLIT AL PRIMER CRIT”\n“PLOU I FA SOL”\n“LO SIENTO NO VOLVERÁ A OCURRIR\n“FORA CRISI, AQUÍ TOT A 19’69”\n“LE TOUR D’AGRAMUNT”\n“AI PERDÓ, EN PRIMERA POSICIÓ: QUIN MAREIG, QUINA SENSACIÓ. DAMUNT D’UNA RUSSA TOT ÉS DIVERSIÓ”\n“TIROLEJANT PER AGRAMUNT”\nPRIMERA VEHICLE DE LA COMPARSA “AI PERDÓ, EN DAMUNT POSICIÓ: QUIN MAREIG, QUINA SENSACIÓ. SIÓ” DIVER ÉS TOT A D’UNA RUSS\n“LES POMETES DEL CUQUET”\nMÒBIL DE “LES POMETES DEL CUQUET”\nSOM ELS QUE DUREN... I DUREN... I DUREN...”\n“THE KINGS OF JUNGLE”\n“LA MÀGIA DEL CIRQUE DU SIÓ”\n“AQUESTA NIT ELS TACATS AGAFAREM\nUNA BONA CEBA”\nNT-NOS DE GRANOTES”\n“COM L’HEM LIAT DISFRESSA\n“CONTRA LA GRIP”\n“100 EUROS I UN CORDER”\n“NINGÚ VOL JUGAR AMB MI?”\n“AQUÍ NO HI PINTEM RES”\nVEHICLE “EL CIRC DE MIC”\n“EL CIRC DE MIC”\n“L’EXÈRCIT DE LA WERTGONYA”\nVEHICLE DE WERTGONYA” “L’EXÈRCIT DE LA\n“AQUESTA NIT ET FOMBRE LA DEL POP”\n“PARDALOTS DE MAL VIURE’SHORE”\n“TENIM UN PARELL DE ...CORS”\n“RONALD MAL DOLAR”\nESTABLIMENTS PREMI A LA MILLOR AMBIENTACIÓ DEL LOCAL: CAL SERRA, FRUITES I VERDURES (Carrer Sant Joan)\nMEMBRES DEL GRUP ESCÈNIC, ACOMPANYATS DE JOVES GRALLERS AGRAMUNTINS, VAN ESCENIFICAR UN CIRC AMBULANT PELS CARRERS DE LA VILA PER ACOMPANYAR EL JURAT I PUNTUAR ELS ESTABLIMENTS PARTICIPANTS\nPREMI A LA MILLOR ORNAMENTACIÓ DE L’APARADOR: CAL SANGRÀ CARRERS MILLOR AMBIENTACIÓ DE CARRERS: BOTIGUERES DE LES PLANES 2n CONCURS DE TAPES DE CEBA ESTABLIMENT TAPA GUANYADORA: MESCAFÈ Butlleta guanyadora: JOFRE GUIXÉ CONCURS PLORANERES CINTYA LOPERA i NOEMÍ BOSCH BALCONS\n1r premi: EL CIRC DEL DOPING Nom persona: XAVI PUEBLA\n3r premi: EL CIRC Nom persona: MARC SOLÉ\n5è premi: LA XURRIPAMPALLASA Nom persona: PILAR SANGRÀ\n2n premi: BENVINGUTS AL CIRC Nom persona: MARGARET ARISA\n4rt premi: ARLESQUINS-QUINS Nom persona: RAMONA TUGUES\n6è premi: ENS HEM QUEDAT GELATS! Nom persona: TERESA NIUBÓ\nRUITESS SSERRA (LES PLANES) FRU FRUITE\nFRUITES SERRA (C. SANT JOAN)\nCARNAVAL INFANTIL TEATREDETICS VENENT OS ELS TRADICIONALS CAGARR\nAMBIENTACIÓ AL CARRER DE LES PLANES\nBALL AMB L’ORQUESTRA “ANÒNIMA”\nBALCÓ AL CARRER DE LES PLANES\nBALCÓ A L’AV. JAUME MESTRES\nBALCÓ A LA PLAÇA DE L’ONZE DE SETEMBRE\nBALCÓ AL RAVAL DE PUIGVERD\nBALCÓ AL C. DEL PASSEIG NOU\nBALCÓ AL C. DE VILAVELLA\nLa poesia de Viladot al Parc de Riella\n’Ajuntament ha començat la instal·lació, a la zona del Parc de Riella, situat entre la carretera de Cervera i el Passeig Nou, d’un conjunt de peces que conformen el poema visual “nen, noi, home, món i nyac” del poeta i escriptor, Guillem Viladot. Les quatre primeres paraules tenen forma d’escultura tridimensional, confeccionades en acer pel taller Jové-Balasch, amb una lletra molt més gran que les altres. El cinquè element és de pedra i té la forma de tomba, esculpida per Jordi Martí. Aquests elements es complementaran més endavant amb una altra sèrie de poemes viladotians exposats sobre faristols. A aquesta zona del marge del Sió se li va donar el nom de Parc de Riella com a homenatge a Guillem Viladot, desaparegut l’any 1999. Recordem que Riella era el nom amb el qual Viladot designava Agramunt. El va utilitzar en les nombroses col·laboracions que en Guillem va fer a SIÓ, del que en va ser fundador l’any 1964, com Som a Riella, Memòria de Riella i Els infants de Riella. La revista comptà sempre amb la seves aportacions, fins i tot més enllà de la seva mort amb la publicació d’articles inèdits. El pressupost d’aquest muntatge ha estat de 13.500 euros finançats, majoritàriament per la Generalitat i la Diputació i algunes firmes col·laboradores. Segons l’alcalde, Bernat Solé, a mesura de les disponibilitats econòmiques s’anirà comple-\nQUAN LA MORT VENIA DEL CEL AGRAMUNT SOTA LES BOMBES\ntant el projecte redactat per Tnumarga. Amb la instal·lació d’aquests poemes visuals, l’Ajuntament vol retre un homenatge permanent al que ha estat l’escriptor i poeta més important que ha tingut la nostra Vila. Recordem també que la seva obra visual completa es pot veure a la seu de la Fundació Lo Pardal i que la seva obra literària encara està editada i disponible en la majoria dels seus títols. També qui vulgui veure peces de grans dimensions col·locades pel propi artista en els anys noranta pot fer-ho al Pardal Parc, a la Masia de Ca l’Isidori. Aquest espai ha quedat bastant oblidat malgrat que és l’únic d’aquest estil que és obra de creació personal de l’artista.\nEl proper número de SIÓ inclourà un ampli reportatge sobre aquests mesos de por i de mort “El primer bombardeig”, “La batalla d’Agramunt”, “Agramunt en runes”, “L’ Aviazione Legionaria italiana”, “El camp d’aviació”, ...són algunes de les informacions que hi trobareu amb la presentació de documentació inèdita.\n75 Aniversari del primer bombardeig d’Agramunt, el 5 d’abril de 1938\nUna nova aportació de la revista a la recuperació de la memòria col·lectiva i un homenatge a tots els agramuntins que van patir aquest tràgic període de la nostra història\nRECTIFICACIÓ: En l’entrevista publicada el mes de desembre de 2012, feta a la Germandat Ntra. Sra. del Remei de Mafet d’Agramunt, ens van facilitar el cognom d’una persona equivocat. Surt als peus de foto de la pàgina 41 de l’esmentada entrevista amb el nom de Vicent Castellà, quan en realitat hauria de ser Vicent Ribalta.\nTall de llum iverses desenes de llars i nombrosos establiments comercials i de serveis d’una àmplia zona de la vila es van quedar sense llum, des de la una de la matinada fins a les 18,30 del dissabte dia 2 de febrer. L’avaria es detectà al transformador del carrer dels Horts, a Cal Triginer (foto de l’esquerra). A part de les greus molèsties i pèrdues econòmiques, cal destacar la falta total d’informació als afectats quan telefonaven a la companyia. Posteriorment, l’Ajuntament va fer un comunicat en el qual es diu que es demandarà la companyia elèctrica per danys i perjudicis. Per altra part cal destacar que en els darrers temps són habituals els talls, més o menys llargs, del subministrament elèctric.\n“120 anys de ciclisme a Agramunt” A\npartir de la publicació en el número del mes passat del reportatge “120 anys de\nciclisme a Agramunt!”, una amable lectora de SIÓ, Rosa Maria Torres, ens ha fet una\naportació que n’enriqueix el contingut. Recordaran els nostres lectors que a cavall dels segles XIX-XX les competicions ciclistes eren unes activitats que mai no faltaven en les festes, especialment a la Festa Major. Una d’aquestes era la de les “cintes”, a través de la qual es designava la Reina de la Festa. Segons ens explica la nostra amable comunicant, el seu avi, Antoni Torres Masses, en la seva joventut era un gran ciclista afeccionat i participant en moltes d’aquestes proves. La seva néta guarda encara una de les bandes que guanyà en una d’aquestes competicions. A la foto es pot veure el seu retrat i la banda, bellament il·lustrada amb un ram de flors, que sosté la seva néta Rosa Maria. [FEBRER 2013]\nACTES DE COMMEMORACIĂ&#x201C; DEL DIA INTERNACIONAL DE LES DONES CONFERĂ&#x2C6;NCIA: PROTOCOL I BONES MANERES EN LES RELACIONS SOCIALS, ADREĂ&#x2021;AT A LES ASSOCIACIONS DE DONES DE LA COMARCA\nÂ&#x2021; /D EDVH GH OHV UHODFLRQV VRFLDOV OD FRUWHVLD L OHV ERQHV PDQHUHV Â&#x2021; /D FRUHVSRQVDELOLWDW GRPqVWLFD D OD OODU Â&#x2021; $FWLWXG SUHVHQWDFLRQV L VDOXWDFLRQV Dia: dimecres dia 6 de marĂ§ de 2013 Hora: a les 18 h Lloc: Sala dâ&#x20AC;&#x2122;Actes del Consell Comarcal de lâ&#x20AC;&#x2122;Urgell. C. dâ&#x20AC;&#x2122;Agoders, 16. TĂ rrega A cĂ rrec de MARIA JOSĂ&#x2030; AYALA TORRES â&#x20AC;&#x201C; Consultora de ComunicaciĂł Corporativa, de Protocol i Relacions Institucionals. Directora de Mar Consultora de Comunicacions.\nDE LES ASSOCIACIONS DE DONES DE Lâ&#x20AC;&#x2122;URGELL PEL TERME DE MALDĂ&#x20AC; Dia: diumenge dia 10 de marĂ§ de 2013 Lloc i hora: sortida a les 9.30 h, davant de lâ&#x20AC;&#x2122;Ajuntament de MaldĂ . CARACTERĂ?STIQUES: Ruta circular oberta a tothom i apta per a totes les edats. DISTĂ&#x20AC;NCIA: uns 11 km. TEMPS: 2-3 hores aprox. A part, cal afegir lâ&#x20AC;&#x2122;estona que pararem a esmorzar (gratuĂŻt fins a exhaurir existĂ¨ncies). MĂ&#x2030;S INFORMACIĂ&#x201C;: Oficina Comarcal de Turisme de lâ&#x20AC;&#x2122;Urgell, tel. 973 500 707 i AssociaciĂł de Dones Pedra Viva de MaldĂ (en cas de pluja al tel. 637 537 614)\nServei dâ&#x20AC;&#x2122;InformaciĂł i AtenciĂł a les Dones\nConsell Comarcal de lâ&#x20AC;&#x2122; Urgell ĂŽ turisme@urgell.cat ĂŽ C. d'Agoders,16 ĂŽ 25300 TĂ rrega (l'Urgell) Tel. 973 50 07 07 www.urgell.cat siĂł 588 [FEBRER 2013]\nL’espai de l’agricultura\nD’esquerra a dreta: Francesc Gené i la seva esposa Lourdes, Josep Bertran, Ivet i Núria Esteve, Jaume Esteve, Ramon Bernaus, Jaume Colom, Joan Puig i Andreu Vinielles.\nA dalt, dues vistes de l’espai.\nls veïns de Butsènit es poden sentir orgullosos d’acollir la col·lecció d’eines i maquinària agrícola que el seu conveí Jaume Esteve ha aplegat durant molts anys i que ara es pot veure en una nau situada al costat de l’antiga era pairal. El lector por fer-se capaç del contingut d’aquesta col·lecció a través de les fotografies que acompanyen la informació. Les imatges corresponen a la visita que SIÓ i uns professors de l’Institut hi van fer el 25 de gener. De molt jove en Jaume Esteve anava aplegant qualsevol estri agrícola en desús i emmagatzemant-lo en una cabana de l’era. De les antigues eines va passar als tractors i a la maquinària agrícola dels primers temps de la mecanització del camp. Totes les màquines estan a punt de funcionar, després d’una més o menys feixuga feina de restauració i posta a punt. Hi podem veure des d’una falç, a una “cosetxadora”, passant per una garbelladora, una lligadora fins a una gran màquina de batre. De tractors, la tira; màquines de segar alfals, ventadores; forques, rampills i diables.... En fi seria llarg d’enumerar. Per aplegar tot aquest material va aixecar una nau amb material provinent de les obres de construcció de la T4 de l’aeroport de Madrid-Barajas. L’esforç del Jaume Esteve es veu recompensat amb l’admiració que desperta tot aquest material entre els visitants, cada vegada més nombrosos. Una recomanació: si podeu, aneu-hi. [FEBRER 2013]\nLa concentració per la sobirania catalana davant l’Ajuntament.\nna cinquantena d’agramuntins, convocats per l’Assemblea Nacional Catalana, ANC, d’Agramunt i la Ribera del Sió, es van concentrar, el 23 de gener a la plaça de l’Església, en un acte de suport a l’acord del Parlament de Catalunya sobre la declaració de sobirania de la Nació Catalana. El president local de l’ANC, Vicent Loscos, va llegir el manifest unitari sobre la Declaració de Sobirania del Poble de Catalunya i el Procés de transició Nacional. També, durant la setmana del Carnestoltes, s’ha passat per diversos llocs de la vila i pobles veïns una exposició muntada per l’Assemblea Territorial d’Artés. I el 16 de març es farà a Girona la 2a Assemblea General de l’ANC. Des l’AT, continua animant que la gent s’apunti al procés d’independència de Catalunya i a la insubmissió fiscal. Podeu consultar-ho al web http://www.assemblea.cat\nInfants i grans competint en els jocs de taula.\nem començat l’any 2013 a bon ritme, fent caminades sota el lema “ACTIVA’T CAMINANT” tots els dimarts a les 4 de la tarda amb sortida a la plaça del Pou. A més a més, i seguint amb l’activitat física, que tant ens convé, cada dimecres a les 4 de la tarda fem gimnàstica al Passeig, o bé jocs de taula si el temps no permet les activitats a l’aire lliure. També els dijous gaudim de tallers de manualitats a partir de les 6 de la tarda. Amanint totes aquestes activitats regulars que fa el Casal d’Avis, també duem a terme xerrades interessants de salut, excursions i les diferents celebracions com, últimament, la festa de la xocolatada i ball de disfresses. Destacar, per últim, la col·laboració amb els infants del CAU que, conjuntament i un cop al mes, ens trobem plegats per fer campionats de jocs de taula (parxís, dòmino...). Us encoratgem, doncs, que vingueu a les properes activitats. És obert a tothom. [FEBRER 2013]\nGarba Us convidem a la conferència Càncer de mama: on som i cap a on anem?, a càrrec del doctor Josep Mª Laïlla.\nl col·lectiu Garba us convida a la conferència Càncer de mama: on som i cap a on anem?, a càrrec del Dr. Josep Mª Laïlla. L’acte tindrà lloc el divendres 1 de març a les vuit del vespre al Teatre Casal Agramuntí. L’entrada és gratuïta. En els darrers anys, l’avenç en el diagnòstic precoç i en el\ntractament de determinades malalties oncològiques ha permès que, progressivament, el concepte càncer hagi variat ostensiblement les seves connotacions. La idea de càncer entesa com una malaltia incurable que condueix gairebé de forma inexorable cap a la mort, s’ha transformat i reconduït cap a interpretaci-\nons més relacionades al que implica el patir una malaltia crònica. El professor Dr. Josep Mª Laïlla en la seva xerrada: Càncer de mama: on som i cap a on anem? ens posarà al corrent de l’actualitat pel que fa al càncer de mama i ens explicarà quin és el panorama de futur més esperable.\nGimnàs Ritme i Gimnàs Janse amb la Marató de TV3 P\nPanoràmica d’una moment de l’actuació.\ner un error de compaginació en el número del mes de gener ens va quedar\nfora la informació sobre la col·laboració d’altres entitats com Gimnàs Ritme i el Gimnàs Janse en favor de la Marató de TV3. Els alumnes dels diferents gimnasos van fer, el dia 16 de desembre, una exhibició oberta a tothom al Pavelló Esportiu. L’organització agraeix la participació a les persones que van sortir a fer l’exhibició, als monitors, als collaboradors, a l’Ajuntament i a tot el públic assistent que va fer possible una recaptació de 785€ que van ser ingressats al compte de la Marató.\nAmics de l’Espai Guinovart Tnumarga a Guinovart 17 de març, a les 12.30h\nAgramunt a Guinovart 15 desembre 2012 / 24 març 2013\nMare de Déu del Socors C\nom cada any, el 30 de gener el centre va celebrar el Dia Escolar de la No Violència i la Pau. Reunits tots els alumnes al voltant d’un arbre, hi varen dipositar un escrit en el qual hi havia un Missatge de Pau. Acte seguit entonàrem un càntic per la Pau, amb lletra de D. Almaraz i música de la Novena Simfonia de Beethoven. Seguidament es concentren a l’aula d’audiovisuals per visionar un “power point” realitzat per a l’ocasió, i finalment es penjà una pancarta al·lusiva a la Pau a la façana del col·legi.\nTots els alumnes envoltant l’Arbre de la Pau.\nCentre Excursionista esplaçament fins a l’Alt Urgell, concretament a Valldarques, antic i desconegut nucli de masies i cases, situat entre la carretera de Coll de Nargó a Isona, envoltat de frondosos boscos de pins, roures i alzineres. Comencem la ruta des de la casa Rural de Sobre Roca, per corriols que ens porten fins a la Torre de la Vila medieval. Després travessem la riera de Valldarques que ens dugué a l’imponent salt d’aigua del Boter, d’uns 40 m d’alçada.\nSeguidament passem per l’antic molí de Butxaca i, tot seguint el camí, arribem a Solans i a l’església romànica de Santa Maria de Remolins, on continuem la pista fins arribar al poble on també hi ha l’església romànica de Sant Romà de Valldarques, una de les més boniques de la comarca. Tot plegat un curt i bonic recorregut d’uns 10 km., que juntament amb els nostres companys d’Artesa i Oliana ens varen fer passar un matí de bones sensacions.\n“Quan el mentider jura, mentida segura”\nEn altres països, quan algú enreda i es descobreix, se’l fa fora amb celeritat, aquí molts pocs són els que es mouen de la cadira.\n’aparició de la literatura picaresca en les lletres espanyoles del segle XVI va donar a conèixer la figura de l’antiheroi, l’individu que s’aprofita de les circumstàncies i que malda per millorar la seva condició social ni que sigui enganyant i enredant els altres. El cas més paradigmàtic i conegut el tenim en la novel·la anònima “La vida del Lazarillo de Tormes”, el protagonista de la qual, d’extracció social baixa i viu com una centella, sempre està a l’aguait per tirar endavant malgrat hagi d’enganyar i d’aprofitar-se del mort i de qui el vetlla; el “picaro” sempre se les empesca totes per no haver de doblegar l’esquena. No descobrirem res si diem que sovint s’ha afirmat que el món sòrdid i marginal de la picaresca és consubstancial a la manera de ser dels espanyols. Quan els mitjans de comunicació han escampat aquests dies que molts polítics són presumptes receptors de sobres amb diners no declarats, quan aquests mateixos polítics neguen per activa i per passiva que ells no s’han beneficiat de res, quan cada cop van apareixent més proves que contradiuen els polítics, quan t’adones que en el món de la política sovint no hi ha ni un pam de net i que els que ens representen, més que treballar pel poble, treballen pels seus interessos personals i partidistes... entens que vivim en un país en què la picaresca està a l’ordre del dia. Ens agradaria que la manera de ser dels catalans s’allunyés de la picaresca hispànica i que,\nen conseqüència, poguéssim afirmar que nosaltres som més honrats i menys mentiders, però els fets malauradament ens contradiuen. Potser és perquè, després de viure tants anys en contacte amb els espanyols messetaris, molts n’han après dels veïns o potser és perquè hi ha elements consubstancials a tots els que compartim la pell de brau. El cas de Millet, xoriço confés, corrobora aquest punt i posa en evidència que entre els catalans també tenim personatges de picaresca excelsa. Que en Millet fes pagar al consogre la meitat del lloguer del Palau per la boda de la filla, quan no li havia costat ni cinc, ho trobo d’una perfecció i d’una subtilitat dignes de figurar en la millor antologia de lladres de guant blanc. Així doncs, pel que sembla, d’aprofitats i de mentiders n’hi ha a totes les latituds, si bé en altres països, quan algú enreda i es descobreix, se’l fa fora amb celeritat, aquí molts pocs són els que es mouen de la cadira. I qui digui el contrari és perquè no coneix casos com els que tots hem pogut seguir els últims dies: per una banda hem vist com la ministra d’educació d’Angela Merkel, Annette Schavan, ha dimitit després que s’hagués demostrat que havia copiat part de la tesi doctoral; per una altra, fa un parell d’anys vam poder seguir com no passava res quan es va saber que la vicepresidenta del Govern de la Generalitat, Joana Ortega, havia mentit respecte la seva llicenciatura en Psicologia, ja que li mancaven dues\nassignatures per acabar-la; quan es va difondre la veritat, hom es limità a demanar disculpes dient que havia estat un error; i aquí no va dimitir ningú! Tan negatiu és acceptar sobres amb diners provinents de vés a saber on (els que els acceptaven, sí que ho sabien), com dir una mentida. Tanmateix, aquest fet sembla que els polítics no el tinguin en consideració. Per molts d’ells, quan es destapa un cas de corrupció es tracta de manifestar que no és veritat, negant qualsevol evidència o prova a fi que tot quedi igual. “Mentida diguis i no te’n desdiguis” és l’adagi que fan servir la majoria. Aquesta lliçó la tenen ben apresa. Sempre s’han de negar les acusacions. Es tracta de confondre i com que moltes coses són i seran difícils de demostrar, doncs ja està. No obstant la saviesa popular també diu que quan algú nega amb vehemència uns fets, és perquè esta mentint: “quan el mentider jura, mentida segura”, i, per altra part, “la veritat va en camisa i la mentida de seda vestida”. Els que viuen en el món de la picaresca creuen que tothora podran viure amb impunitat, però les dites centenàries avisen que no se’n podran escapar amb tanta facilitat: “les mentides sempre es tornen verí per qui les diu”. Potser sí que estaria bé que algun dia, als que roben i enganyen, els aixafessin els morros amb un càntir tal com va fer el cec al Lazarillo en descobrir que se li bevia el vi d’amagat. ■ [FEBRER 2013]\nOcells: grives i tords\nGriva i tord.\nEn l’època que m’agradava anar a buscar nius, quan en trobàvem algun de grives hi havia una mena de celebració especial, talment com si haguéssim acomplert una fita difícil d’aconseguir; això vol dir que no abundaven gaire i no pas que eren excessivament amagats.\na griva potser és la més grossa del seu gènere. L’acoloriment del seu cos, però, és semblant a la dels tords, i es diferencia perquè té la part de les aixelles de color blanc; i és una espècie que habita a Europa i Àsia, amb vida sedentària cap al sud del nostre continent, que és on rep els hivernants procedents del nord. Sol niar per tot el territori, però la major densitat es troba sens dubte a la zona pirinenca i les comarques de Ponent. Un estudi recent xifra la població al voltant d’unes cent mil parelles. És un ocell de mida i formes molt semblants a la merla, però amb l’esquena de color de fullaraca i pit un xic blanquinós, tot esquitxat de moltes taques fosques. El seu hàbitat sol ser en boscos oberts, és a dir, no gaire espessos, on crien fent el niu en forma de cassoleta encastada en una ramificació d’un arbre, sovint a no gaire alçada i en llocs descoberts i no massa\ndifícils de descobrir. La parella s’encarrega d’atipar els novells amb cucs de terra, papallones i tota mena de cuques que arrepleguen furgant i esgarrapant la fullaraca del terra. Quan els joves ja tenen el cos cobert de plomes els sembla que ha arribat l’hora de deixar el niu i haver-se-les per si mateixos, la qual cosa és un miratge que no fa més que crear-los problemes per desplaçar-se volant i, també als seus pares per aconseguir-los el menjar indispensable per a sobreviure. En aquest cas, els adults estan al cas per arranjar les mancances i els continuen atipant enmig de les mates fins que de veritat se saben espavilar. Es pot dir que les grives són un dels ocells més primerencs a l’hora de fer el niu, ja que el fan quan tot just els arbres comencen a treure la fulla nova de l’any. Sobre aquesta curiositat tenim un refrany que ho reafirma de manera explícita: “No hi ha griva ni grivat que pel maig no hagi nat”.\nAra em ve a l’esment que en l’època que m’agradava anar a buscar nius, quan en trobàvem algun de grives hi havia una mena de celebració especial, talment com si haguéssim acomplert una fita difícil d’aconseguir; això vol dir que no abundaven gaire i no pas que eren excessivament amagats. També recordo que la frustració apareixia de tant en tant quan en lloc de les cries allò que trobàvem dins el niu era un jaç de rates o alguna serp que s’ho havien cruspit tot sense miraments, tant podien ser els novells com els ous; un ensurt que de vegades hauria pogut ser fatal si ens hagués fet caure espantats al terra. Del tord cal dir-ne que té el dors bru i el dessota clar clapat de taques petites, un plomatge que també el comparteixen altres tords i grives. Quan vola és de bon reconèixer perquè té les plomes de sota les ales de color rovellat, mentre que les grives les tenen blanques. Els tords són uns ocells ben especialitzats en menjar-se els cargols. I per ferho, els agafen amb el bec i els colpegen fort contra una pedra fins a esclafar-los la closca i, curiosament, si la tàctica funciona se’n recorden i quan aconsegueixen trobar més cargols tornen a la mateixa pedra per fer-la servir d’enclusa i, és clar, després d’un cert temps l’esmentada pedra resta completament envoltada dels trossos de closca que han estat un dels àpats més suculents de la seva dieta. ■ [FEBRER 2013]\nXerrada “Aturem el fracking” Us convidem a les reunions que fem cada dimarts a les 19 hores a la Sala d’Actes del Casal Agramuntí.\nurant les últimes setmanes hem sentit parlar del fracking per la televisió i especialment per internet i les xarxes socials. Però generalment la informació que rebem és escassa. És per això que el dissabte 19 de gener la plataforma “Aturem\nel fracking” i els “Indignats de la Ribera del Sió” vam organitzar conjuntament la xerrada “Aturem el fracking” en la qual vam poder entendre millor què és, com s’aplica i quines conseqüències té aquesta tècnica sobre la salut i el territori. Primerament, dos membres de la plataforma ens van explicar el funcionament de la tècnica: s’injecta aigua amb sorra i productes químics a pressió, amb l’objectiu d’ampliar les fractures existents en el substrat rocós que tanca el gas o el petroli. Així s’afavoreix la sortida a l’exterior, essent necessaris múltiples pous a pocs quilòmetres els uns dels altres. Ens van parlar també de la gran controvèrsia que existeix sobre el perill mediambiental derivat d’aquesta tècnica. A més a més de l’enorme consum d’aigua que suposa, hi ha el perill de contaminar el terreny i també els aqüífers subterranis a causa dels productes químics injectats. Les conseqüències es poden veure als EUA (ja s’hi aplica la tècnica), on s’ha generat una gran polèmica degut a les imatges del documental “Gasland”, on es veu com una senyora encén l’aigua que surt de l’aixeta de la seva cuina. A més a més, els excedents de gas que no es poden tractar es cremen en grans flames que contaminen l’aire. Finalment, també existeix el perill de moviments sísmics degut a la fracturació del sub-\nsòl. Davant d’aquests i altres inconvenients, diversos països europeus ja s’han declarat lliures de fracking. No és el cas, però, del nostre. Mentre el debat augmenta, el govern aprofita la confusió per donar concessions a les empreses (estrangeres) per començar les prospeccions. Finalment, l’advocada Judith Ester va explicar-nos que el subsòl al nostre estat pertany a l’estat, i que per tant l’agricultor no rebria beneficis en l’extracció. Va parlar-nos de la poca informació legal que hi ha davant aquesta tècnica extractiva tan nova, i ens va explicar què podem fer els municipis afectats per oposar-nos a aquesta pràctica. Li agraïm a l’alcalde Bernat Solé que vingués a explicar-nos els passos que s’han dut a terme des de l’Ajuntament i a expressar-nos la seva posició en contra d’aquesta nova amenaça per al territori. Des de la Plataforma Aturem el Fracking volem convidar totes les persones preocupades per aquesta problemàtica a assistir a les reunions que fem cada dimarts a les 19 hores a la Sala d’Actes del Casal Agramuntí, tots i totes hi sereu benvinguts. Per a més informació podeu consultar al web de la Plataforma Aturem el Fracking: http://aturemfracking.wordpress.com PLATAFORMA ATUREM EL FRACKING, INDIGNATS DE LA RIBERA DEL SIÓ [FEBRER 2013]\narlem molt de si els catalans podem tenir o no dret a decidir. Jo crec que, des que es va reinstaurar la democràcia a Espanya, decidim cada vegada que votem a les eleccions municipals, autonòmiques i estatals. És clar que, quan parlem del dret a decidir, ens referim a votar per la independència de Catalunya de la resta d’Espanya que, com qualsevol secessió té, sens dubte, molts problemes; i un de gens menyspreable és el de la divisió de la societat catalana. I jo em pregunto en què millorarà la societat catalana si som independents? És clar que moltes persones pensen que la independència pot comportar un millor finançament per a Catalunya, i això podria millorar la situació econòmica de la nostra autonomia, però jo encara no he pogut veure uns comptes objec-\ntius (allunyats de compromisos polítics interessats d’una i altra banda), que no diguin ni “Espanya ens roba”, ni “Los catalanes son unos egoístas y unos insolidarios”. Penso que s’haurien d’obrir molts debats sobre si, per exemple, estaríem o no dins de la OTAN i tindríem exèrcit com és el cas de Dinamarca. Ara, el debat més important hauria de ser sobre quin tipus de país volem: Un que es vengui a trossets a personatges com l’Adelson, o un en el qual es desenvolupi la Ciència i la Investigació? Un en què la Sanitat es traspassi a gestors privats pel seu negoci, o que sigui un model d’eficiència al servei del ciutadà? Un en què els partits polítics siguin finançats amb opacitat com fins ara o que es decideixin d’una vegada a servir el poble que els paga amb transparència i eficàcia?\nUn en què la justícia funcioni, o un en què ens hagin de venir a investigar des de fora els nostres casos de corrupció? Un en què la connivència entre la política i el món financer faci fàstic o un que faci que els diners dels bancs retornin a la societat?... Ja he expressat altres vegades que els problemes de la democràcia se solucionen amb més democràcia, per tant no crec que ens hagi de fer por una consulta popular, on tothom es pugui manifestar lliurement. Això sí, perquè sigui realment democràtica, la pregunta ha de ser clara i no ha de contenir cap tipus d’ambigüitat. No crec que la condició humana canviï, siguem o no independents; però almenys hauríem d’intentar tenir un país millor, o no? Mª Teresa Riera Martorell\nAnàlisi i opinió dels que insulten L’insultador, en aquest cas és la persona que redacta a la revista Sió l’article “Ja tenim el 2013”. Aquesta persona és la mateixa que escriu en nom d’Assemblea per la independència de Catalunya a Agramunt.\no, en tota la vida, quan se m’ha insultat, ja sigui a mi o a les persones que m’envolten, he tingut i encara tinc el sa costum de fer veure a l’insultador que insultant i no rectificant ja deixa de ser persona. A l’insultador: crec saber qui ets i crec que tens uns estudis. Però jo et dic que per molts estudis que tinguis, no m’arribes a la sola de les sabates ni com a persona ni per intel·ligència. L’insultador, en aquest cas és la persona que redacta a la revista Sió l’article “Ja tenim el 2013”. Aquesta persona és la mateixa que escriu en nom d’Assemblea per la independència de Catalunya a Agramunt. Els insults que aquesta persona m’ha fet, a mi i a tots els que no pensem com ella, són els següents: Diu que fem maniobres per a eliminar la seva catalanitat i que tots patim la síndrome d’Estocolm. I que també practiquem l’autoodi per migradesa intel·lectual. El més decent que diu aquesta persona en el seu escrit és el que jo mateix ja havia esmentat en el meu escrit. Jo vull opinar i només són\ntres línies. Diu: “És molt correcte invocar la igualtat entre tots, molt correcte i precís i és ben cert que tots som iguals”. Continua i diu: “Tal com diu l’acudit, a la pràctica sempre hi ha persones que són les unes més iguals que les altres”. Després d’aquest acudit que fa llàstima, continua insultant dient que els que som més iguals només ens dediquem a devaluar el Nacionalisme, amb la intenció i voluntat d’eliminar tant la llengua com la cultura del país. No necessito cap acudit per a veure els que són més iguals, tant en la teoria com en la pràctica. Per a mi els més iguals són els/les bessons/-es, també els que insulten com tu. No heu fet res per la llengua ni per evitar els casos tan tristos i carregosos amb els que sovint ens trobem tots els catalans en els següents llocs: delegacions, institucions, hospitals, policies, urbans, xòfers d’autobusos, tots ells de Catalunya, i als quals paguem el sou els catalans. Què passa quan t’hi dirigeixes en català i tots, sense cap atenció ni objecció, et contesten en castellà? De totes aquestes situacions n’estic fart i cansat. I tu em vens dient que vull eliminar la\nnostra llengua! Pel que veig perds la memòria; torna a llegir el meu escrit i compara’l amb el teu. Vull dir-te que en el teu escrit tu mateix t’has analitzat sobre la classe de persona que ets: Primer, en l’encapçalament i principi del teu escrit et defineixes com a llop amb pell de corder, o sigui ocultant les teves intencions de voler insultar. Segon, en quasi tot el teu escrit només fas que insultar, i el que insulta la seva educació és nul·la. Tercer, en firmar el teu escrit. Quan ja has llançat totes les pedres, llavors amagues la mà. En fer això no tens objecció ni cultura cap a la resta de components del teu partit, donat que els involucra que puguem pensar que són com tu. La joventut de la teva Assemblea ho té negre per molt que escriguis i facis. També en no firmar amb la teva identitat perds tot el teu honor i la validesa com a persona. Visca Catalunya, visca Aragó, València, Extremadura i tots els que falten. Visca els catalans que no volem ni particions, ni separacions, ni insultadors. Josep Alòs Guillaumet\nBon profit! Durant tot el llarg viatge no vaig deixar de pensar en com reaccionaria el nou veïnatge a la meva arribada. La meva presència i la d’altres semblants que m’acompanyaven en aquesta destinació significava per als meus nous veïns habituats a no haver de sortir de casa, haver de fer front a un canvi de mentalitat i de vida.\nm vaig plantar davant del mirall tal com feia cada dia. Però a diferència de les altres vegades que em mostrava indiferent i passava de la imatge que s’hi reflectia, aquell matí sí que vaig reaccionar al meu reflex. Com si estigués hipnotitzat vaig contemplar fixament la figura que tenia al davant i la seva visió em va ben preocupar. Estava massa gras. Mentre m’observava de dalt a baix vaig haver de reconèixer per força que de la nit al dia no havia adquirit aquella fesomia, sinó que havia estat un llarg procés lent i continuat que venia de lluny i que no havia volgut admetre amb anterioritat. Aquell dia eixia diferent, havia obert els ulls a la realitat que m’envoltava i m’havia convençut a mi mateix que ja no podia continuar fent la rutina de cada dia sense més ni més. Veient el meu aspecte m’adonava que necessitava irremeiablement aprimar-me i per a aconseguir-ho havia de començar immediatament a fer règim, a lliurar-me a les mans d’una escrupolosa dieta si volia tornar als meus orígens. Malauradament, però, sabia del cert que aquesta idea significava portar a terme un canvi radical no tan sols per a mi mateix, sinó també per a la mentalitat de la resta de la gent del meu entorn, i no estava del tot convençut que pogués reeixir. Recordo quan vaig arribar al poble. Estava molt nerviós. Durant tot el llarg viatge no vaig deixar de pensar en com reaccionaria el nou veïnatge a la meva arribada. La meva presència i la d’altres semblants que m’acompanyaven en aquesta destinació significava per als meus nous veïns habituats a no haver de sortir de casa, haver de fer front a un canvi de mentalitat i de vida. Sabia de bon comença-\nment que el treball que faria seria molt important per al bé de la comunitat, així que estava disposat a donar-los totes les facilitats del món per a mantenir inalterable la seva comoditat. Des del primer moment ja els vaig obrir de bat a bat les portes de casa i els vaig acollir a totes hores sense fer cap excepció. Com que al començament era tota una novetat examinava descaradament els rostres dels qui venien. Quan veia les seves mirades em sentia dolgut de copsar-hi el reflex del desànim que els provocava l’obligació d’haver de sortir de casa per recórrer la distància que ens separava per curta que fos en alguns casos, però malgrat el malestar que els envaïa no es descuidaven de dipositar-me tota classe de presents que duien a sobre. Sortosament amb el temps han acabat conscienciant-se i ja no se senten molestos de sortir de casa. Hauria d’estar content, però no! S’aprofiten de mi. Malgrat establir un horari de visites per estar més tranquil, sempre hi ha algú que se’l salta i ve a deshores i això m’obliga a estar contínuament a l’aguait. No en tenen prou amb unes hores al vespre per venir que tot el dia he d’estar pendent de si ve algú. A vegades m’ha vingut al pensament no obrir-los la porta i deixar-los al carrer, però quan veig la bossa de llaminadures que porten a les mans no em puc resistir a deixar-los entrar i prendreles de les mans per menjar-me-les de seguida. M’agraden tant que n’hi ha que n’abusen i em porten unes bones bossades sabent que les acceptaré igualment. No ho vull reconèixer però tanta dolçor m’està engreixant. Algun cop he pensat resistir-me a la temptació però els ulls se m’hi van de seguida i no em quedo satisfet fins que no les he engolides totes. Per evitar menjar-ne tantes sovint he demanat que en facin una tria abans de venir, però no hi ha res a fer, la gent continua portant-me de tot i en abundància sabent que no m’hi resistiré. Contemplo la meva imatge al mirall i em convenço que he de fer règim. Sí, avui començaré d’una vegada per totes, però aleshores sento unes passes al carrer que s’apropen cap a la casa i sense pensar-m’ho dos cops corro cap a la porta per veure què em porta. ■ [FEBRER 2013]\nJ 18 18 18 18 18 18 18 18 18 18 18 18 17 18 17 17 18 18\nGF 24 16 24 23 26 19 28 29 25 28 41 34 40 39 32 26 36 57\nGC 53 34 35 42 37 29 32 26 25 25 34 27 28 31 22 18 19 30\nPunts 46 35 33 31 20 29 27 27 25 24 24 22 20 20 17 14 13 12\nJuvenil Agramunt G. Gatell 3 Artesa 1 Balàfia 1 Agramunt G. Gatell 1 Ponts 0 Agramunt G. Gatell 0 Classificació E.F. Urgell La Noguera Pla d’Urgell\nJ 13 13 12\nGF 55 41 50\nGC 11 21 27\nPunts 37 31 27\nAgramunt G. Gatell Ponts Tremp Balaguer Balàfia Tàrrega Miralcamp Escola Artesa Ivars d’Urgell Pardinyes\n13 13 13 13 13 12 12 13 13 13\n37 46 30 28 24 25 22 34 10 12\n19 35 19 25 25 32 27 38 73 62\n24 23 18 17 15 14 12 11 4 3\nInfantil Agramunt G. Gatell 2 Lleida 2 Pla d’Urgell 3 Agramunt G. Gatell 3 Agramunt G. Gatell 7 Bellpuig 4 Classificació Pardinyes\nComponents de l’equip Pre-Benjamí A, segona divisió - grup 9, per aquesta temporada.\nAEM Orgel·lia Baix Segrià At. Segre Tàrrega FIF Lleida Guissona Balaguer Lleida Mollerussa Balàfia\n14 13 13 14 14 13 13 13 14 12 14\n35 63 44 28 32 29 27 36 19 16 26\n15 17 18 15 15 20 25 28 31 37 43\n34 30 30 28 25 22 19 18 17 12 10\nAgramunt G. Gatell Bellpuig Bordeta Pla d’Urgell\n51 52 54 63\nAleví - A Agramunt G. Gatell Guissona Classificació At. Segre Mollerussa Cervera Bordeta Tàrrega\n3 Lleida 4 9 Agramunt G. Gatell 5 J 15 15 15 14 15\nGF 101 115 70 77 67\nGC 10 13 43 30 29\nPunts 40 39 33 32 30\nLleida ENFAF Balàfia AEM Guissona Intercomarcal Orgel·lia Les Garrigues Lleida\n14 13 15 14 15 15 14 15 15\n66 59 50 46 55 35 31 34 30\n29 32 54 48 79 54 78 93 104\n25 22 22 20 19 16 7 7 6\nAleví - B Tàrrega Agramunt G. Gatell Lleida\n1 Agramunt G. Gatell 3 2 Pardinyes 1 7 Agramunt G. Gatell 3\nBalaguer At. Segre Miralcamp FIF Lleida Lleida Pla d’Urgell Alpicat Pardinyes\n14 14 13 14 14 14 14 14\n101 120 97 79 79 67 68 76\n27 31 42 30 40 45 49 54\n37 36 33 32 27 25 25 22\nClassificació Alpicat Almacelles Mollerussa L’Albi Alcarràs Agramunt G. Gatell Borges Blanques Linyola Artesa de Segre Organyà La Seu d’Urgell Guissona Balaguer Pardinyes Juneda Tremp Miralcamp Bellcairenc\nAgramunt G. Gatell 1 Borges Blanques 3 Linyola 1 Agramunt G. Gatell 4 La Seu d’Urgell 1 Agramunt G. Gatell 5\nTàrrega Bellpuig Cervera Mollerussa AEM Bordeta Baix Segrià\n14 14 13 14 14 14 14\n43 55 28 27 40 39 35\n58 74 79 85 85 106 147\nSEGONA CATALANA: Dia 10, a les 16,00 h Agramunt G. Gatell - Balaguer Dia 24, a les 16,00 h Agramunt G. Gatell - Mollerussa\n17 16 9 9 7 6 4\nBenjamí - A Guissona Cervera\nAgramunt G. Gatell 2 Agramunt G. Gatell 7\nBaix Segrià 3 Agramunt G. Gatell 2 Agramunt G. Gatell 3\nAgramunt G. Gatell 1 Cervera 1 FIF Lleida 3\nDia 9, a les 17,00 h Agramunt G. Gatell - E.F. Urgell Dia 23, a les 17,00 h Agramunt G. Gatell - Ivars d’Urgell\nDia 9, a les 16,00 h Agramunt G. Gatell - At. Segre Dia 23, a les 16,00 h Agramunt G. Gatell - Baix Segrià\nDia 9, a les 11,00 h Agramunt G. Gatell - Intercomarcal Dia 23, a les 11,00 h Agramunt G. Gatell - Baix Segrià\nDia 2, a les 11,00 h Agramunt G. Gatell - Cervera Dia 16, a les 11,00 h Agramunt G. Gatell - Alpicat\nDia 2, a les 11,00 h Agramunt G. Gatell - Fondarella Dia 16, a les 11,00 h Agramunt G. Gatell - Ivars d’Urgell\nPre-Benjamí - A Agramunt G. Gatell 1 Cervera 4 Mig Segrià 2\nAlmacelles 2 Agramunt G. Gatell 1 Agramunt G. Gatell 1\nPre-Benjamí - B Agramunt G. Gatell 10 Agramunt G. Gatell 1\nPRE-BENJAMÍ A: Dia 9, a les 12,00 h Agramunt G. Gatell - Guissona Dia 23, a les 12,00 h Agramunt G. Gatell - Mollerussa PRE-BENJAMÍ B: Dia 9, a les 12,00 h Agramunt G. Gatell - Artesa Dia 16, a les 12,00 h Agramunt G. Gatell - Arrels\nTres cros per començar l’any\nPau Vilanova i Quim Godoy a Ripollet.\nMarina Súria a Mataró.\nCROS DE RIPOLLET (13 de gener)\nCom l’any passat, va tenir lloc a Mataró, i per tant el recorregut ja era conegut. Els Escatxics sabien que el terreny és molt complicat, amb contínues pujades i baixades i fins i tot hi havia dos obstacles per saltar. Ja a primera hora estava ple d’atletes i la participació encara era més gran que els anys anteriors. No obstant, l’organització funcionà a la perfecció i l’ambient fou molt esportiu. Mirant els resultats es pot dir que Agramunt és una vila de corredors, i hi ha molts joves que tot i ser el primer campionat van quedar en molt bon lloc. Córrer es un esport dur, molt dur, i es necessita molt sacrifici i moltes hores d’entrenament, independent de si plou, neva o fa fred. I sobretot es necessita uns pares disposats a aixecar-se aviat un diumenge i portar els nens a qualsevol indret on es fa un cros. I el més important, es necessita un entrenador i els Escatxics tenim la sort de comptar amb un molt bon entrenador disposat a tot. Moltes gràcies Xavier Súria.\nUna vegada començat l’any nou, solament es fa una sortida a un cros gran. El cros de Ripollet és, per les seves característiques, una cursa molt semblant a la del campionat de Catalunya que té lloc a final del mes. El recorregut és forca exigent perquè hi ha pujades i baixades amb canvis de ritme i corbes molt tancades. A més a més si el terreny és moll es patina i cal anar en compte de no caure. I com que el dia era tot menys assolellat, al final fins i tot va ploure. Malgrat això, els resultats aconseguits van ser molt bons i es pot dir que els Escatxics tornen a estar en forma cara als campionats. ORIOL VALLS TREPAT\nGerard Fígols a Arbeca. MARIA VILANOVA LÓPEZ\nCROS D’ARBECA (3 de febrer) Una vegada passat el campionat de Catalunya de cros en queden solament alguns de comarcals, com el d’Arbeca. Aquest any han canviat fins i tot el circuit que era una mica més difícil que els anys anteriors. Malgrat que el dia era assolellat, bufava un vent molt fort que dificultava molt les curses. POL MORELL SOLÉ\nJESÚS VIDAL BURGOS ESTER CORTADELLES GASSÓ\nCAMPIONAT DE CATALUNYA DE CROS - MATARÓ (27 de gener)\nPer fi arribà el dia assenyalat, el més important de la temporada de cros, el campionat de Catalunya.\nGERARD FIGOLS GINÉS\nL’equip continua essent molt irregular, sobretot en els seus desplaçaments i això no permet aconseguir els suficients punts com per escapar de la zona baixa de la classificació. Aquest mes victòria a casa, però derrotes en els dos desplaçaments. Res a fer contra el primer classificat de la categoria; i en la visita a Tortosa, una mala primera part, féu impossible la remuntada. Resultats:\nA.E. XARXA A\nHANDBOL PARDINYES LLEIDA B\nHANDBOL CARDEDEU B\nCE VILANOVA I LA GELTRÚ HIPERSIMPLY\nRes a fer tot i el bon joc demostrat contra els equips de la part alta de la classificació, però en el desplaçament a Cambrils, les agramuntines, s’imposaren al complicat horari del partit, 9:30 del matí de diumenge, i s’endugueren els dos punts cap a casa. Resultats: 19/01/2013 ALCARRÀS, CH 30 TORRÓ D’AGRAMUNT IGP. C.H.A. 16 26/01/2013 TORRÓ D’AGRAMUNT IGP. C.H.A. 17 SANTPEDOR, CLUB D’HANDBOL 34 03/02/2013 C.H. CAMBRILS 22 TORRÓ D’AGRAMUNT IGP. C.H.A. 23 J\nTERRASSA CLUB HANDBOL\nSènior Masculí (Tercera Catalana - Grup A) Després de la parada nadalenca, l’equip només ha disputat dos partits, en el primer, afectat per constants talls de llum, res a fer contra el líder destacat de la categoria, i en la visita a Santpedor una molt dolenta primera part deixà l’equip sense opcions. Resultats: 19/01/2013 TORRÓ D’AGRAMUNT IGP. C.H.A. ‘B’ 10 JOVENTUT HANDBOL LA LLAGOSTA 25 02/02/2013 SANTPEDOR, CLUB D’HANDBOL 26 TORRÓ D’AGRAMUNT IGP. C.H.A. ‘B’ 15 CLASSIFICACIÓ\nJuvenil Femení (Primera Catalana) L’equip continua la seva tònica de cada mes, molt bones defenses però les errades en atac deixen sense premi l’esforç de l’equip. Aquest mes una altra victòria, i tot i els bons partits realitzats derrota a casa contra el Santpedor, i a fora en la visita a Montcada. Resultats: 19/01/2013 SALLE MONTCADA 15 TORRÓ D’AGRAMUNT IGP. C.H.A. 9 27/01/2013 TORRÓ D’AGRAMUNT IGP. C.H.A. 14 RIUDELLOTS CLUB HANDBOL 17 02/02/2013 BALSARENY HANDBOL 9 TORRÓ D’AGRAMUNT IGP. C.H.A. 10 CLASSIFICACIÓ\nH PROCER CERDANYOLA\n20/01/2013 A.E. XARXA 25 TORRÓ D’AGRAMUNT IGP. C.H.A. 11 26/01/2013 TORRÓ D’AGRAMUNT IGP. C.H.A. 24 BCN SANTS UBAE CEH 22 02/02/2013 CE TORTOSA 26 TORRÓ D’AGRAMUNT IGP. C.H.A. 20\nCadet Femení (Primera Catalana - Grup A) Res a fer contra el líder de la categoria, que va demostrar el per què de la seva classificació, i important victòria en la visita a Guissona, que serviran per recuperar la moral de l’equip, una mica tocada després de les últimes derrotes. Resultats: 27/01/2013 TORRÓ D’AGRAMUNT IGP. C.H.A. 9 CLUB HANDBOL ASC 28 03/02/2013 ACLE GUISSONA 8 TORRÓ D’AGRAMUNT IGP. C.H.A. 13 CLASSIFICACIÓ\nInfantil Femení (Primera Catalana - Grup A) Les petites del club, altre cop només pogueren disputar un encontre, doncs es va ajornar la visita a Amposta. Tot i els dies d’inactivitat demostraren que continuen en forma i s’imposaren clarament al Guissona. Resultats: 03/02/2013 ACLE GUISSONA\nTORRÓ D’AGRAMUNT IGP. C.H.A. 16\nCom sempre podreu trobar tota la informació del que passa al club, resultats, notícies, etc., a la nostra pàgina web, www.handbolagramunt.org i també a la nostra pàgina de facebook http://www.facebook.com/Club.Handbol.Agramunt\nEl primer l’equip és, amb diferència, el màxim golejador de la categoria. En 11 jornades ha marcat 80 gols. Equip Cadet.\nResultats J. 9 AGRAMUNT 12 - 1 BELLCAIRE J. 10 ORVEPARD 0 - 5 AGRAMUNT J. 11 AGRAMUNT 2 - 1 MARISTES CLASSIFICACIÓ LA SENTIU, O.C. “A”\nPunts J G 30 10 10\nTRIPLET DE VICTÒRIES I UNA MÀQUINA DE FER GOLS L’equip que entrena Gerard Fontanet ha començat el 2013 amb el mateix ritme que a finals del 2012. L’equip va guanyar els tres partits que va disputar amb dos golejades contra rivals de la part baixa de la taula i amb una important victòria davant el Maristes (2-1), un dels rivals per assolir l’ascens. De fet, La Sentiu, que ha guanyat tots els seus partits, Sedó, Maristes i Agramunt són els equips que lluitaran\nfins al final de temporada per guanyar una lliga que serà molt interessant amb duels directes en les pròximes jornades. Destacar, per altra banda, que l’equip és, amb diferència, el màxim golejador de la categoria. En 11 jornades ha marcat 80 gols. És a dir, gairebé vuit per partit. A més, Josep Maria Coll, amb 21 gols, és el segon màxim golejador de la competició. I per últim, destacar, pel que fa el calendari, que durant el febrer es disputaran poques jornades perquè hi ha festes com el Carnaval.\nJUVENIL - PRIMERA DIVISIÓ J. 9 ALTA SEGARRA 4 - 6 AGRAMUNT J. 10 AGRAMUNT 6 - 8 POBLA DE SEGUR J. 11 AGRAMUNT 3 - 6 VEDRUNA BALAGUER CLASSIFICACIÓ ANDORRA, F.C. “A”\nIRREGULARS I DERROTES INESPERADES El juvenil de Josep Maria Coll i Sergi Bertran continua mostrant-se irregular. Així, durant el mes de gener va sumar un triomf per dues derrotes. Destaca, a més, que els dos partits es van jugar a casa i contra rivals en teoria més dèbils. En canvi, es va guanyar a la pista de l’Alta Segarra. Els agramuntins estan en una competició on dos equips, Andorra i Solsona, destaquen per sobre de la resta. En canvi, del tercer fins al 10è classificat (vuit equips) hi ha només una diferència de set punts.\nCADET - PRIMERA DIVISIÓ J. 7 J. 9 J. 10 J. 11\nAGRAMUNT 6 - 1 ALCARRÀS (Ajornat) AGRAMUNT 2 - 3 BALAGUER POBLA DE SEGUR 5 - 2 AGRAMUNT AGRAMUNT 5 - 2 MARISTES\nESCOLA F. POBLA SEGUR I COMARCA\nCARA I CREU Els cadets van guanyar dos dels quatre partits que van disputar el passat mes. L’equip que entrenen Eduard Balagueró i Roger Creus continua a la part mitjana de la taula en una categoria molt disputada. Destaca els triomfs contra l’Alcarràs (6-1) i contra el Maristes (5-2), dos rivals de nivell similar. En canvi, la derrota contra el líder, la Pobla de Segur, era més previsible. I, per últim, contra el Balaguer (2-3) la sort no va acompanyar i no es va sumar cap punt. Tot i això, les sensacions són molt positives perquè l’equip juga cada vegada un futbol sala més treballat i segur que acaben arribant millors resultats. ■\nFes un pas endavant.... cuida els teus peus! Serveis: Atenció primària del peu (ungles, durícies, fongs, berrugues...) Estudi biomecànic Plantilles personalitzades, esportives i infantils Atenció del peu diabètic Servei a domicili AGRAMUNT: C/ del Clos, 23 A baixos. Tel. 973 392 704 TÀRREGA: Centre Bern - C/ Mestre Güell, 83. Tel. 973 311 572 / 699 269 608 CERVERA: Fisiomed - Av. Mil·lenari de Catalunya, 43. Tel. 973 533 086 VILAGRASSA: Vitamèdic - C/ Ondara, 2 baixos. Tel. 973 311 894\nREGIDORIA DE VIA PÚBLICA NOU QUADRE ELÈCTRIC A L’AVINGUDA AGUSTÍ ROS S’ha instal·lat un nou quadre elèctric a l’Av. Agustí Ros a l’alçada de l’escola Macià-Companys que permetrà subministrar l’enllumenat de l’Av. Agustí Ros, part del carrer Ensenyament, carrer Barretina, Pl. del Pou i part de l’Avinguda Catalunya que fins ara s’alimentaven des del quadre de la plaça Fondandana. Aquesta actuació permetrà equilibrar els dos quadres amb regulador de flux per millorar-ne el consum i eliminar el cablejat aeri que en aquests moments travessa el Riu Sió a la zona del pont romànic.\nTANCA DE PROTECCIÓ AL CLUB TENNIS Tal com es va fer a la sortida del Camp de Futbol, també s’ha instal·lat una nova tanca metàl·lica a la sortida dels camps de tennis amb l’objectiu de protegir i millorar la seguretat dels usuaris de les instal·lacions. ARRANJAMENT DE LA VORERA DEL PASSEIG J. BRUFAU Després de reiterades queixes dels veïns pel mal estat de la vorera del Passeig Josep Brufau a la zona de l’Escola de Música, s’ha procedit a l’arranjament de part del ferm de formigó i de totes aquelles rajoles que s’havien aixecat, amb l’objectiu de millorar la seguretat dels vianants en aquest tram de carrer.\nREGIDORIA DE BENESTAR SOCIAL I SALUT TALLER D’ESTIMULACIÓ DE LA MEMÒRIA La Regidoria de Benestar Social i Salut, amb la col·laboració de la psicòloga Neus Planell, ha organitzat un taller d’estimulació de la memòria. El taller, majoritàriament adreçat a gent gran de més de 60 anys, tindrà lloc tots els dijous al matí. Les sessions es faran a la sala de conferències del Casal de les 10h a les 11.30h. La primera classe es farà el 7 de març. Totes les persones interessades poden inscriure’s gratuïtament a les oficines de l’Ajuntament fins al 22 de febrer. Les places són limitades i se seguirà un rigorós ordre d’inscripció.\nESTALVI DE 8.665€ EN EL CONTROL DE COLOMS Després d’una anàlisi profunda del sistema de control de coloms que tenia l’Ajuntament, l’any passat es va decidir canviar d’empresa. El nou contracte signat per la Regidoria de Medi Ambient ha permès millorar en aquest servei i rebaixar la despesa anual en 8.665€, gràcies a un seguit d’accions a les quals cal sumar-hi la col·laboració ciutadana que han permès detectar colònies en\ncases i locals deshabitats, minimitzant els recursos emprats en el servei. Des de la regidoria s’agraeix a totes aquelles persones que han ajudat a la localització de les colònies i es recorda que tothom que en detecti una de nova n’informi a les oficines municipals per continuar millorant-ne el servei.\nREGIDORIA D’ESPORTS I PROMOCIÓ DE LA DONA CURSA DE LA DONA El proper 3 de març Agramunt acollirà la primera Cursa de la Dona organitzada per les regidories de Promoció de la Dona i la d’Esports. L’acte esportiu està obert a tothom i tindrà un recorregut de 5 km que es poden fer en totes les modalitats: corrent, caminant, fen jogging o en marxa. Les inscripcions, fins a l’1 de març, es poden fer a través d’inscripcions.cat, a les oficines del Patronat d’Esports o a l’Oficina de Turisme. El preu és de 4€ i inclou samarreta, dorsal i avituallament a l’arribada. Se sortirà a les 11h del matí a la plaça del Mercadal. Per a més informació podeu consultar el web www.agramuntesports.cat ACTES CAMINS DE CASTELLSERÀ A LA FULIOLA (ZONA TARASSÓ) S’acordà reiterar a la societat SAT Nº 1288 EL PLA, SL, titular dels terrenys situats al polígon, 17, parcel·les 20 i 26, d’aquest terme municipal, i responsable de l’ordre d’execució imposada per l’Ajuntament Ple, en sessió de data 31 d’octubre de 2012, atorgant a l’efecte un nou termini per al seu compliment, i advertir que el seu incompliment determinarà la imposició d’una primera multa coercitiva per import de 1.000€. BAIXA ESTABLIMENT S’acordà donar de baixa del Registre d’Establiments el corresponent a l’establiment a nom de l’empresa DUE HOME-DONA, SL, dedicada a l’activitat de la venda de roba i accessoris situada a l’Av. Catalunya, 3, baixos, local 5. SUBVENCIONS S’acordà concedir les següents subvencions: A l’AMPA de la llar d’infants “NINS”, una subvenció de 330€, per a les activitats extraescolars i compensar aquesta subvenció atorgada en concepte de col·laboració per l’adquisició d’un tendal per al pati de l’edifici de la Llar. A la Fundació Privada Guillem Viladot “Lo Pardal”, 13.000€ per a la gestió dels objectius fundacionals de l’exercici 2013. A l’Agrupació Sardanista Barretina, 520€ per a les despeses pels actes del 25è aniversari de l’entitat i 900€ per les despeses extres de les activitats realitzades durant l’any 2011. ADQUISICIÓ D’UN TENDAL S’aprovà l’adquisició d’un tendal per al pati de la l’edifici de la Llar d’Infants “NINS” i s’adjudicà a l’empresa TENDALS SANGRÀ, SL, per la quantitat de 4.737,15€, inclòs IVA. CARRER DE LA CIRCUMVAL·LACIÓ A ALMENARA ALTA S’aprovà el plec de clàusules administratives i tècniques, i l’expedient de contractació per procediment negociat sense publicitat per a l’adjudicació del contracte per a l’actuació “URBANITZACIÓ DEL CARRER DE LA CIRCUMVAL·LACIÓ A ALMENARA ALTA” amb un pressupost total de licitació de 61.567,60€ IVA inclòs. [FEBRER 2013]\nCarme Bernaus Rialp (Vídua de Francesc Tarragona Potrony) que morí cristianament el dia 10 de gener de 2013, a l’edat de 88 anys, havent rebut els S.S. i B.A. A. C. S.\nEls qui l’estimem: fills, Paquita i Josep, Raimundo i M. Dolors, Antonieta i Antonio; néts, besnéts, cunyades, nebots, cosins i família tota, us preguem una oració pel seu descans etern. La família agraeix les mostres de condol rebudes. Agramunt, gener de 2013\nMes de 31 dies, tercer del nostre calendari. Entrem a la PRIMAVERA el dia 20, a les 11h 02m. El dia 1 el sol surt a les 6h 26m, i es pon a les 17h 42m. El dia 31 el sol surt a les 5h 36m, i es pon a les 18h 15m. El dia 20 el sol entra a la constel·lació d’ÀRIES.\nel dia 4, a les 9:53 h Boires i gebrades\nel dia 11, a les 19:51 h Serè\nel dia 19, a les 17:26 h Pluges i nevades\nel dia 27, a les 9:27 h Núvols\nDATES ASSENYALADES I COSTUMARI El març és considerat com el mes més variable de l’any, ja que es troba situat en la transició de l’hivern a la primavera i participa de les temperatures de les dues estacions. Els antics llunaris el representaven amb la figura d’un minyó amb tres cares: una que bufa, una altra de riallera i una tercera seriosa, les quals volien simbolitzar les variacions del temps. Aquesta singularitat climàtica va arribar a crear un nou verb, marcejar, sinònim de variabilitat: El març té trenta-un dies i tres-centes fesomies. No hi ha març que no marcegi ni estiu que no pedregui. En ser en temps de Quaresma trobem refranys que fan referència a la totalitat de la celebració, quan antigament es complien al peu de la lletra els dejunis i les abstinències. Primer diumenge de Quarema, de pensar en el dejuni perdo l’esma. El segon, ja de vista perdo el món. El tercer diumenge, tot em penja.\nDemografia (Mes de gener de 2013) NAIXEMENTS Ikhlas Kaakoua Andrea Fernández Solans Nadia Fernández Solans Leire Ana Ortiz Estadella DEFUNCIONS Josep Carreras Potrony Josep Maria Figuera Camats Licerio Tolosa Boldú Cèlia Tosquella Lluelles Carme Bernaus Rialp Josep Rovira Pijuan Joan Sorribes Rotges Ramona Balagueró Bonjorn Carme Freixes Campà Josefa Armengol Pont Joan Pampalona Peralba Jesús Cristino Villanueva Ribas\nDiumenge de Rebeca, ja no em trobo la panxeta. Diumenge de Passió, ja he perdut el braó. Diumenge de Rams, ja no em queden sinó mans; i em faig un tip per Pasqua i em passa tota la basca. Dia 19: Sant Josep, espòs de la Mare de Déu. Dia 24: Diumenge de Rams de la Passió del Senyor. L’Església celebra l’entrada triomfal de Jesús a Jerusalem, on fou rebut amb palmes i branques de llorer i d’olivera. Per això avui són beneïts rams i branques d’aquests arbres. Els nens petits porten palmes i palmons; els mitjans i els grans, rams d’olivera i de llorer, i les nenes, palmes teixides i treballades formant diversos pisos. Setmana Santa mullada, collita de blat assegurada. Dia 28: Dijous Sant. Dia 29: Divendres Sant.\ndia 26-12 dia 8 dia 8 dia 23 95 anys, dia 4 63 anys, dia 4 95 anys, dia 4 94 anys, dia 9 88 anys, dia 10 88 anys, dia 16 84 anys, dia 16 97 anys, dia 17 88 anys, dia 17 92 anys, dia 20 81 anys, dia 25 60 anys, dia 25\nDia 31: Pasqua de Resurrecció. Ramon Bernaus i Santacreu\nPLUJA CAIGUDA DURANT EL GENER GRÀFICA DE LES TEMPERATURES MÀXIMES I MÍNIMES I DE LES PRECIPITACIONS CORRESPONENTS AL MES DE GENER °C\nDia 1 ......................................... Inapreciable Dia 12......................................... 2,8 l./m2 Dia 13......................................... Inapreciable Dia 17......................................... 1,0 l./m2 Dia 18......................................... 1,5 l./m2 Dia 19......................................... 25,0 l./m2 Dia 23......................................... 1,0 l./m2 Dia 25......................................... 0,6 l./m2 Dia 27......................................... 2,2 l./m2 TOTAL ......................................... 34,1 l./m2 TEMPERATURES EXTREMES DEL GENER Màxima del mes ............................ 14°, dia 31 Mínima del mes –2°, dies 3 a 5, 9, 12 a 15, 25 Oscil·lació extrema mensual ....................... 16° Mitja de les màximes ............................ 8,387° Mitja de les mínimes ............................ 0,483° Mitja de les mitjanes ............................ 3,951°\nRosa Lluelles Cases (Vídua de Fernando Ros Pijuan) que morí cristianament el dia 28 de gener de 2012, a l’edat de 101 anys. A. C. S.\nLa família la tindrem sempre present en el nostre record.\nEl Rei Carnestoltes i la Xurripampi van donar el tret de sortida a les festes del Carnaval d’enguany amb el pregó realitzat a la plaça de l’Església. La imatge de l’esquerra és l’original, mentre que a la de la dreta s’han fet set modificacions. A veure si les trobeu! ❚ Coordina Rosa Maria Sera\n5 2 3 1 9 4 6\n9 3 8 4 1 6 7\n8 9 1 7 3 2 5\n7 5 6 2 4 9 8\n9 1 6 2 8 7 3 4\n8 3 2 4 7 5 6 1 9\nD F L V G L O S A E I T\nB C O Z E B I O S C A O\nB A J T G I N V Z L V M\nE M N C D U R R L A A S\nL A R O A H I E X R L R\nL R I E G R B M T F L N\nM A Q X U A E O E D S V\nU S N S C G R I L R H Q\nN A H N B E A R P D A M\nT C O R L J P L A C U U\nE C P L A F M Q A T J P\nA G M U D R E V T B G L\nEn aquest embolic de lletres que hi ha, hi trobareu dotze cognoms que a la vegada també són noms de poblacions del Principat.\n3 [FEBRER 2013]\nBalaguer, Bellmunt, Biosca, Boldú, Camarasa, Concabella, Guimerà, Martorell, Piera, Tarragona, Valls i Verdú.\nSetz猫 Aniversari (22 de febrer de 1997)\nes filtracions de les darreres pluges han originat aquest clot que veiem a la foto. Es troba al camí que va entre Castellblanc, al fons de la imatge, i Renant. Algun usuari hi ha plantat aquest senyal, improvisat amb una rama i un tros de cinta, per evitar que hi caigui algun vehicle. La via agrícola forma part de la xarxa de camins sorgits de la concentració parcel·lària del SegarraGarrigues.\ngramunt té una llarga tradició carnavalesca. Abans de 1936 eren unes festes molt populars i irreverents, contra el clero i autoritats, mentre que ara són més oficials, molt participatives, però allunyades de l’esperit originari de la festa. Entre unes i altres hi va haver el Carnaval de Kipps que durant la dècada dels setanta va ser un veritable fenomen. En essència era un concurs de disfresses que organitzava la popular discoteca. L’atracció eren els nombrosos i substanciosos premis que es donaven i que atreien participants i públic d’arreu de Catalunya. La foto, en què es distingeixen alguns agramuntins, correspon a l’edició de 1977. [FEBRER 2013]\nEl dia de Sant Esteve del 1928 es va inaugurar el primer camp de futbol dels dos en condicions que ha tingut Agramunt. (L’actual data del 1945). A la imatge veiem com els paletes sobre la bastida treballen en el tancament de la porta d’entrada. De les persones que es veuen a la foto hem pogut identificar el Ramon Mora, a l’esquerra, i el Vicens del Catxí, assegut sobre una paret de pedra. Aquest mur ens indica el punt exacte en el paisatge actual. El tancat era l’extrem de l’hort de l’actual Cal Borges. Fa uns anys s’hi va construir un edifici de nova planta al costat del que va ser el Cinema Avinguda 2. Josep M. Borges ens situa l’indret precís on està assegut el Vicens del Catxí, que va ser jutge de Pau durant la República i que regentava un estanc i una espardenyeria al carrer de Sió, cantonada de l’Aspi. Per inaugurar el flamant Camp de Futbol va venir l’equip reserva de la UE Tàrrega. El mateix dia el primer equip va anar a inaugurar el camp de Balaguer. 72\nRevista corresponent al mes de febrer de 2013


Darrers 5 NewslettersNewsletter 04/11/16Newsletter 27/10/16Newsletter 17/10/16Newsletter 01/07/16Newsletter 07/06/16\nUn centenar de professionals al Plenari de Responsables de Recursos Humans de La Unió\nEl passat dijous 3 de novembre, es va reunir el Plenari de responsables de recursos humans del sector sanitari i social promogut per La Unió. Al començament, el director d'Organització i Relacions Laborals, Xavier Baro, va excusar la directora general, Helena Ris, que es trobava al 40è Congrés Mundial d'Hospitals, celebrat a Durban per la International Hospital Federation, de la qual La Unió n'és membre.\nBaro va explicar que l'entitat va participar en una ponència sobre competències directives i que s'han presentat 11 experiències reals a través de diversos membres associats. Així mateix, va fer referència a l'actualitat dels diversos convenis del sector i també a diversos temes vinculats a l'entorn com per exemple el pagament de l'acció concertada. El CatSalut va informar les entitats que podria fer efectiu el 50% de la factura del mes d'octubre, el 100% de la de novembre i que la totalitat de la factura de desembre i el 50% pendent de l'octubre estarà condicionat al Fons de Liquiditat Autonòmica (FLA).\nPosteriorment, Paco Carretero, assessor jurídic de Bufet Vallbé, va informar sobre diversos aspectes de l'actualitat jurídica com la paga de vacances o les indemnitzacions dels contractes temporals. Per acabar, Óscar Dalmau, gerent d'UCf, va impulsar una sessió interactiva sobre Tendències en la formació i el desenvolupament organitzacional.\nEn aquesta newsletter trobareu informació ampliada de les presentacions que es van realitzar.\nActualitat i Tendències del Sector\nXavier Baro va fer un repàs als principals temes de l'entorn i que directament afecten els recursos humans i la negociació col·lectiva. Per començar, es va referir al fet que, el passat 3 de febrer, el Parlament va aprovar per unanimitat el decret llei del Govern que estipula la pujada de l'1% del sou dels treballadors públics per al 2016. L'aprovació d'aquest decret va arribar dues setmanes...\nXavier Baro va fer un repàs als principals temes de l'entorn i que directament afecten els recursos humans i la negociació col·lectiva. Per començar, es va referir al fet que, el passat 3 de febrer, el Parlament va aprovar per unanimitat el decret llei del Govern que estipula la pujada de l'1% del sou dels treballadors públics per al 2016. L'aprovació d'aquest decret va arribar dues setmanes després que tots els partits es posessin d'acord per retornar gradualment la paga extra del 2012 fins al primer trimestre del 2018. En 2015, sindicats i patronals van firmar el I Conveni de la sanitat concertada que va marcar l'inici de la recuperació de les condicions laborals sectorials i la recuperació salarial. En aquell moment, les entitats sanitàries es van comprometre a destinar la totalitat dels recursos derivats de l'increment de la tarifa del CatSalut a la recuperació salarial dels treballadors (5%). Però no estava previst l'1% anunciat posteriorment pel Govern.\nTambé va abordar la qüestió dels dos dies de lliure disposició. Aquest assumpte es discutirà en Comissió negociadora del I Conveni de la sanitat concertada que tindrà lloc el pròxim 9 de novembre. S'ha demanat la intermediació del President de la Mesa i s'ha convocat Metges de Catalunya.\nEl director d'Organització i Relacions Laborals també s'hi va referir al conveni dels centres privats. En aquest sentit, va informar que s'ha arribat a un acord pel que fa a un increment en tots els conceptes retributius del 2,5% amb efectes 1 d'agost de 2016. El 31 de desembre de 2017, s'incrementaran les taules en un 0,5%. També s'incorporarà una jornada de lliure disposició vinculada a aspectes familiars, fins al primer grau de consanguinitat. Així mateix, va comentar que es posaran en marxa dues comissions una lligada a la incapacitat temporal i que es preveu que vagi en la línia del conveni de la sanitat concertada i una altra lligada al desenvolupament professional.\nEn l'àmbit de l'atenció a la dependència, Baro va traslladar que s'havia creat una nova patronal, a nivell estatal, el Círculo Empresarial de Atención a las Personas (CEAPs), que actualment està format per 9 organitzacions autonòmiques. A principis d'octubre, es van aprovar els estatuts i es va escollir Cinta Pascual, presidenta de ACRA, com a presidenta del CEAPs.\nEn l'aspecte corporatiu de La Unió, va explicar que s'ha tornat a activar el grup de treball de sistemes d'informació que té com a objectiu facilitar eines a les entitats associades per tal que puguin elaborar quadres de comanament. Actualment, s'està treballant amb més de 70 indicadors que s'han d'acabar de perfilar en un parell de mesos.\nEn relació a la Llei de transparència i l'obligatorietat de fer públic el sou dels directius, va exposar els recents treballs desenvolupats per un grup de treball específic en el si de La Unió. Segons va relatar, s'està abordant com facilitar millor la informació a través del web de les entitats, s'està ultimant un manual de conceptes retributius que estarà disponible a finals d'any.\nPer últim, en el marc de celebració dels 40 anys de La Unió, va anunciar la iniciativa de fer una exposició itinerant sobre com la societat civil a través de les entitats ha estat un impuls per la sanitat i l'atenció a la dependència al nostre país i també va anunciar la VII Jornada Associativa sota el lema 40 anys d'història de La Unió: seguim mirant cap el futur. Comptarem amb una conferència a càrrec del meteoròleg Francesc Mauri, i després amb una taula de debat que porta com a títol Tendències de l'entorn, en la que participaran persones de referència en diversos temes que ens parlaran de les tendències que ens afectaran des de diferents perspectives: la població, l'economia i la societat, la transformació digital i, les organitzacions i les persones. L'acte de cloenda estarà presidit pel president de la Generalitat de Catalunya, Carles Puigdemont.\nActualitat jurídica i normativa\nPaco Carretero, assessor jurídic de Bufet Vallbé va dedicar la primera part de la seva intervenció a temes recurrents de l'actualitat jurídica i normativa en l'àmbit dels recursos humans: les guàrdies mèdiques i la paga extra de desembre 2012. Pel que fa a les guàrdies mèdiques, l'expert va fer un repàs als diversos criteris que ha aplicat la inspecció de treball. Abans de 2013, es podia...\nPaco Carretero, assessor jurídic de Bufet Vallbé va dedicar la primera part de la seva intervenció a temes recurrents de l'actualitat jurídica i normativa en l'àmbit dels recursos humans: les guàrdies mèdiques i la paga extra de desembre 2012.\nPel que fa a les guàrdies mèdiques, l'expert va fer un repàs als diversos criteris que ha aplicat la inspecció de treball. Abans de 2013, es podia discutir el nombre a partir del qual es considera hora extraordinària (1.688 o 1.826) i posteriorment, es pot interpretar el que diu l'estatut marc dels treballadors però en tot cas, s'haurà d'esperar a veure què diuen les sentències per tenir un criteri en ferm.\nPel que fa al retorn de la paga extra de desembre 2012, Carretero va recordar que el primer retorn estava inclòs a la disposició addicional 12ª Llei 36/2014, de Pressupostos Generals de l'Estat per al 2015 que especificava que les entitats “podran acordar” tornar un 24,04% i l'acord de Govern 33/2015 que feia referència al fet que s'havia de retornar una quantitat equivalent a la part proporcional corresponent als primers 44 dies de la paga extraordinària suprimida al desembre 2012. Aquest acord de govern afectava a a totes les entitats de dret públic, societats mercantils amb participació total o majoritària de la Generalitat, consorcis amb participació total o majoritària de la Generalitat i fundacions amb participació total o majoritària de la Generalitat que van procedir a fer descomptes a conseqüència del mandat del RDL 20/2012.\nEl segon retorn arriba de la mà del Real Decret Llei 10/2015, de mesures en matèria d'ocupació pública i d'estímul de l'economia. Aleshores les entitats podien abonar fins a un 26,23% durant el 2015 o durant el primer exercici amb equilibri pressupostari. El tercer arriba amb la disposició addicional 12ª Llei48/2015, de 29 d'octubre de Pressupostos Generals de l'Estat per a 2016. Aleshores s'indica que les entitats podran acordar fins a un màxim de 49,73 en el 2016, segons la situació economicofinancera dels centres.\nFinalment, la resolució de gener de 2016 del Parlament de Catalunya estableix que la recuperació es faci a partir de 2016 i fins el màxim primer trimestre de 2018 en un calendari que s'haurà de fixar en el marc de la Mesa General de la Funció Pública.\nEn relació a l'actualitat jurídica més recent, va abordar la normativa en treball nocturn i la contractació temporal en el sector públic.\nSobre la normativa en treball nocturn del Real Decret 311/2016 de 20 de juliol regula els treballs que impliquin riscos especials o tensions físiques o mentals importants sempre que s'hagi definit així per Conveni col·lectiu o per acord d'empresa. També especifica la necessitat de registrar adequadament la jornada que fa cada treballador, sobre aquest aspecte s'està duent a terme una campanya específica tot i que encara no hi ha models oficials.\nAl voltant de la contractació temporal en el sector públic, va fer referència a la interpretació de la Llei 55/2003, de 16 de desembre de l'Estatut Marc del Personal Estatutari dels Serveis de Salut i va explicar que, segons la normativa, no és justificat fer contractes temporals quan les necessitats són permanents i estables i que no és correcte el fet que no hagi obligació de crear llocs estructurals quan es tracta de cobrir un dèficit estructural de llocs fixos en l'àmbit sanitari.\nSobre la indemnització dels contractes temporals, va explicar que el mer fet que un treballador sigui temporal no justifica una indemnització diferent a la que tindria si fos indefinit. Així mateix, va fer referència a les diverses sentències que hi ha al voltant d'aquest aspecte i va comentar que caldrà esperar al que dictamini el Tribunal Suprem.\nPer últim, Carretero va tractar la retribució en vacances i va destacar que dues sentències a nivell europeu han provocat un demanda de conflicte col·lectiu sectorial per part de UGT, CCOO i SATSE i una demanda a cada centre per part de Sindicat de Metges de Catalunya. La petició dels sindicats és que a la paga de vacances s'inclogui una mitjana dels conceptes retributius que es paguen al llarg de l'any.\nPresentació 'Actualitat Jurídica i Normativa en matèria de Relacions Laborals' (302.2 Kb)\nTendències en la formació i el desenvolupament organitzacional\nÒscar Dalmau, gerent d'Unió Consorci Formació – UCF va fer un abordatge integral de les noves tendències en formació i desenvolupament organitzacional mitjançant un dinàmica de grup molt participada. A través d'un rol play que va ser molt actiu amb més de 70 professionals, Dalmau va traslladar com les organitzacions poden aplicar valors com la formació continuada, consolidada,...\nÒscar Dalmau, gerent d'Unió Consorci Formació – UCF va fer un abordatge integral de les noves tendències en formació i desenvolupament organitzacional mitjançant un dinàmica de grup molt participada.\nA través d'un rol play que va ser molt actiu amb més de 70 professionals, Dalmau va traslladar com les organitzacions poden aplicar valors com la formació continuada, consolidada, competencial, coresponsable o cocreativa, entre altres.\nPresentació '10 Tendències clau en la formació continua a les organitzacions 2017-2018' (591.1 Kb)


Hotels a Utrecht des de 23 €/nit - Cerca a KAYAK\nCerca a centenars de webs de viatges alhora per trobar hotels a Utrecht\nde juliol El mes més barat per allotjar-se en un hotel amb una baixada del preu del 33% de mitjana.\n123 € Mitjana de preu per al dg. - dj. de la(es) darrera(es) 2 setmanes.\nQuant costa un hotel a Utrecht?\nEl més popularHotel Holland Lodge47 € per nit\nEls #2 més popularsStone Hostel Utrecht39 € per nit\nMillor relació qualitat/preuStayokay Utrecht - Bunnik23 € per nit\nLes #2 millors opcionsStayokay Hostel Utrecht Centrum24 € per nit\nEl més popularHampton by Hilton Utrecht Central Station83 € per nit\nEls #2 més popularsHoliday Inn Express Utrecht - Papendorp63 € per nit\nMillor relació qualitat/preuBUNK Hotel Utrecht29 € per nit\nLes #2 millors opcionsCoronazeist-Utrecht.Nl49 € per nit\nEl més popularGrand Hotel Karel V152 € per nit\nEls #2 més popularsCarlton President94 € per nit\nMillor relació qualitat/preuApollo Hotel Utrecht City Centre70 € per nit\nLes #2 millors opcionsHotel Ernst Sillem Hoeve78 € per nit\nQuan és millor reservar un hotel a Utrecht?\nPrincipals consells per trobar les ofertes d'hotel perfectes a Utrecht\nSi busques un hotel barat a Utrecht, planteja't viatjar en temporada baixa. Trobaràs opcions d'allotjament més barates a Utrecht durant els mesos de juliol i març.\nEls preus de les habitacions d'hotel varien en funció de molts factors, però probablement trobaràs les millors ofertes d'hotel a Utrecht si viatges un dissabte. Per altra banda, el dimarts sol ser el dia més car.\nReserva amb almenys 90 dies d'antelació i obtindràs el millor preu per a allotjar-te a Utrecht.\nL'habitació d'hotel de 3 estrelles més econòmica a Utrecht que s'ha trobat a KAYAK en les darreres 2 setmanes costava 54 € i la més cara costava 110 €.\nQuants dies hauria de quedar-m'hi? Els usuaris de KAYAK normalment reserven 3 dies d'allotjament a Utrecht.\nLes preguntes més freqüents a l’hora de reservar un hotel a Utrecht\nEls hotels de Utrecht són segurs durant la crisi del coronavirus (COVID-19)?\nEls hotels són entorns segurs per als viatgers sempre que implementin correctament les mesures sanitàries en resposta al coronavirus (COVID-19). Malgrat tot, et recomanem contactar amb les autoritats locals i informar-te dels procediments de seguretat per als hotels de Utrecht.\nOn et pots allotjar a Utrecht?\nEls barris més populars entre els usuaris de KAYAK són Binnenstad i Noordoost. Els hotels a prop de Jaarbeurs Utrecht també estan molt sol·licitats.\nQuins són els millors hotels a prop de Jaarbeurs Utrecht?\nAls usuaris de KAYAK els agrada allotjar-se a Stayokay Hostel Utrecht Centrum i a Van Der Valk Hotel Utrecht quan busquen un hotel a prop de Jaarbeurs Utrecht.\nQuant costa un hotel a Utrecht per a aquesta nit?\nEls usuaris de KAYAK han trobat habitacions per a aquesta nit per només 50 € en les darreres 3 hores. S'han trobat habitacions en hotels de 3 estrelles a partir de 70 € i en hotels de 4 estrelles a partir de 90 €.\nCom puc trobar hotels al centre de Utrecht?\nDesprés d'iniciar una cerca d'hotel a KAYAK, pots filtrar per zona per poder triar els hotels del centre de Utrecht. També pots fer cerques amb el mapa de la ciutat i triar una ubicació específica, com ara el centre urbà de Utrecht.\nOn allotjar-se a Utrecht?\nEl nostre mapa mostra la ubicació exacta de cada hotel i t'ajuda a trobar el lloc ideal per allotjar-te a Utrecht.\nEls millors hotels a Utrecht\n26 € - 65 €65 € - 103 €103 € - 142 €142 € - 180 €180 €+ per nit\nEls hotels més recomanats a Utrecht\nVan Der Valk Hotel Utrecht - Utrecht - Vestíbul\nCarlton President - Utrecht - Vestíbul\nApollo Hotel Utrecht City Centre - Utrecht - Habitació\nLeidsche Rijn104 €+\nHotel Mitland - Utrecht - Habitació\nGrand Hotel Karel V - Utrecht - Habitació\nThe Studenthostel B&B Utrecht City Center - Utrecht - Edifici\nHotel Holland Lodge - Utrecht - Habitació\nHotel Oorsprongpark - Utrecht - Edifici\nNH Centre Utrecht - Utrecht - Habitació\nBastion Hotel Utrecht - Utrecht - Bufet\nCourt Hotel City Centre Utrecht - Utrecht - Vista exterior\nEye Hotel - Utrecht - Habitació\nHotels a Utrecht a prop de Dom Church Utrecht\nInntel Hotels Utrecht Centre - Utrecht - Habitació\nStone Hostel Utrecht - Utrecht - Edifici\nLlocs d’interès a Utrecht\nBarris a Utrecht\nTots els hotels a Utrecht\nOfertes d’hotels a Utrecht. Cerca hotels a Utrecht. Troba hotels econòmics a Utrecht. KAYAK cerca a centenars de webs de viatges per ajudar-te a trobar hotels econòmics i reservar l’hotel amb la millor oferta.


Camila Morrone i Leonardo DiCaprio van passar un moment dolç als Oscars - Premis I Esdeveniments\nÉs possible que Leonardo DiCaprio i Camila Morrone no haguessin caminat la catifa vermella els Oscar diumenge, però estaven asseguts l’un al costat de l’altre quan començava el programa.\nEl Mickey i l’Ós L'estrella va fer caure les mandíbules quan va arribar al teatre Dolby amb un vestit de núvia real, un vestit de Carolina Herrera sense tirants i estructurat amb un cosset semblant a una cotilla, mentre que el guanyador de l'Oscar va optar per un esmòquing negre. Més tard, mentre Brad Pitt es va apoderar del costar DiCaprio durant el seu discurs d’acceptació del seu Oscar al millor actor secundari, les càmeres van capturar a Camila mirant amb amor al seu home i, evidentment, Twitter estava encantat.\nPerò, tot i que clarament es dedica a mostrar suport, Morrone havia jugat inicialment de manera timida si fins i tot assistiria als premis de l'Acadèmia, fins i tot poques hores abans del programa. 'No ho sé. No ho puc dir encara ”, va dir amb un somriure alegre quan li van preguntar què tenia previst per a la seva preparació al matí dels Oscars mentre assistia dissabte a la nit al sopar previ a l’Oscar de Chanel i Charles Finch al Beverly Hills Hotel.\ntexans de pastanaga\nMorrone va fer digueu que si assistís, dedicaria un temps específic al glamour. 'Sempre em dono dues hores perquè sóc molt picant', va continuar. 'Sóc un perfeccionista'.\nPel que fa al final de la nit, l’actriu va dir que s’adhereix a una determinada rutina. 'Sempre em trec les sabates primer', va dir. 'Em trec les sabates dues hores després de qualsevol esdeveniment'.\n'Avui portava botes perquè sabia que estaria un parell d'hores', va continuar, mostrant les botes Chanel que duia amb el seu vestit Chanel de vellut negre i tul. 'Però m'agrada treure'm el maquillatge el segon que torno a casa i em poso als meus PJ i al meu homòleg de tintura i ja està'.\nAmpliació de la imatge Stefanie Keenan / Getty Images\nPel que fa al seu glam diari, hi ha dos productes amb què Morrone està obsessionada. 'Tinc aquest increïble pal ressaltador Chanel rosat', va dir. 'No ho dic només perquè és Chanel. Realment és el millor. No surto de casa sense ella ni amb el producte per a la pell tintat Chanel. Fins i tot quan vaig al gimnàs, ho tinc encès. No puc viure sense això '.\nMorrone es va dirigir cap al sopar amb un somriure, dient-nos que estava 'tan emocionada' d'estar-hi. 'Tot ha estat una gran experiència', va dir sobre la temporada de premis, 'i demà seré els Oscars ... M'agrada el glamur de tot plegat, amb vestits bells com aquest'.\nL'actriu es va unir a Penelope Cruz, Margot Robbie, Margaret Qualley, Tracee Ellis Ross, Demi Moore i altres estrelles de l'esdeveniment, que van mostrar tots els looks de Chanel.\n'Conec (la gent amb qui treballo a Chanel) des de' 96 ', ens va dir Cruz, que va sacsejar una jaqueta i una faldilla de tweed de fantasia rosa iridescent. 'Estic molt content de ser ambaixador de la marca i de veure tots els meus amics aquí'. L’endemà al vespre, Cruz va vestir-se amb un vestit negre de cintura baixa de Chanel amb un cinturó de perles mentre presentava el premi al llargmetratge internacional.\nVÍDEO: Arribada de la catifa vermella dels Oscars Camila Morrone 2020\nMargot Robbie també va tocar la catifa vermella amb un vestit d'alta costura Chanel del 1994, però l'aspecte més comentat de la marca va ser usat per Billie Eilish. La jove de 18 anys va colpejar la catifa amb un vestit ampli de tweed, guants sense dits d’encaix i el seu cabell verd llis. No és un mal cap de setmana per a Chanel.\nLola Consuelos va titllar els seus pares de 'absolutament repulsius'\nKylie Jenner va mostrar les estries al pit i als fans els va encantar\nCom em dono a mi mateix l’explosió sedosa perfecta quan no puc visitar el saló\nAriana Grande canta i roba roba al vídeo de la campanya de Givenchy\nCatch the Wave: Com aconseguir la textura de la marca d'An Co Tran?


Les sèries de la meva vida | El Dimoni de Santa Eugènia de Ter (Gironès)\nMontse Guallar i Sergi Mateu:, protagonistes de "Secrets de família", rodada al barri de Sant Narcís FOTO: ARXIU WEB\n: : Cultura > Cinema, vídeo i foto | 25·04·2018\nLes sèries de la meva vida\nJoel Medir | TV\nEls lectors que em coneixeu ja sabeu que soc crític de cinema. Però, això no vol dir que no m’agradin les sèries ni que les consideri un art menor. Ara m’he animat a escriure quatre ratlles sobre sèries que m’agraden i/o que, d’una manera o altra, formen part de la memòria audiovisual de la meva generació.\nSoc de la generació Bola-Drac (1984-1995). Quan era petit recordo com seguia les aventures de Son Gokü amb devoció. Soc d’aquells que només escoltant les quatre notes de la melodia d’entrada de la sèrie, tornen a la infantesa.\nAquesta, però, no va ser l’única sèrie asiàtica que ens va marcar. Hom no pot deixar de mencionar Chin Chan (1990-2010) i Doraemon (1973-2005 aprox.). Encara que he d’admetre que la que més m’atreia era Campeones: Oliver i Benji (1983-1986).\nPre-adolescència i adolescència\nA l’anterior apartat, afirmava que formava part de la generació de Bola de Drac. També em reivindico com la generació de Plats Bruts.\nPlats Bruts (1999-2002), una sèrie repetida mil i una vegades per TV3 i que té uns índexs d’audiència espectaculars a internet. Una sèrie que indiscutiblement podem lligar amb la mítica Friends (1994-2004), amb la qual té molts elements amb comú.\nTambé vull parlar de les telenovel·les de TV3, com Nissaga de poder (1996-1998), Laberint d’ombres (1998-2000) o la llarguíssima El cor de la ciutat (2000-2009), de la qual encara en vaig veure alguns episodis. Tampoc podem oblidar Secrets de família (1995), enregistrada en el barri de Sant Narcís .\nD’aquesta època també cal destacar Temps de silenci (2001-2002). Una sèrie imprescindible per entendre la situació política catalana actual des de molts punts de vista.\nDins de les sèries estrangeres que van emetre per TV3 en aquella època, recordo especialment Stargate SG1 (1997-2007). Amb la que, de ben jove, vaig descobrir que tota bona obra de ciència-ficció serveix d’excusa per parlar-nos de la realitat terrenal.\nPel que fa al gènere d’humor us parlaria de Mr. Bean (1990-1995), també repetida una i mil vegades per TV3. Amb el mateix actor protagonista, Rowan Atkinson, hem de parlar de la mítica L’Escurçó Negre (1983-1989), anterior a la meva generació.\nLa generació post-11-S\nAquesta data va marcar una generació i, en conseqüència, les sèries que es van fer posteriorment. Aquí podem situar Lost (2004-2010) de J.J. Abrams, que va marcar un abans i un després en la història de la televisió. El seu final ha estat molt discutit i a molta gent no li agrada, però, per a mi no hi ha millor manera d’acabar (i ho dic en més d’un sentit del terme; els qui l’hàgiu vist, ja m’entendreu).\nLa següent creació de J.J. Abrams va ser Fringe (2008-2013). Una sèrie que fàcilment podem enllaçar amb altres com Expediente X que va començar el 1993, i que després d’una interrupció de 14 anys, es va reprendre el 2016; o també amb La Dimensió Desconeguda (1959). El què tenien en comú Fringe i Expediente X era el fet que hi havia uns personatges principals que investigaven fenomens estranys, mentre que en el cas de La Dimensió Desconeguda, es tractava de mini-historietes independents, quasi contes, sobre fets extraordinaris.\nHi ha dos gèneres que últimament han atret el gran públic: les policíaques i les polítiques. Comencem per les policíaques. Qui més, qui menys, coneix sèries com CSI, Navy o El Mentalista (2008-2015).\nPer tant, us parlaré de dues altres sèries: Caso Abierto (2003-2010) i una petita joia que només va durar una temporada, Forever (2014-2015). Dins les d’advocats destacaria The Good Wife (2009-2016) i la seva derivada The Good Fight (2017).\nHem d’admetre, però, que les sèries de TV3 van fer un pas endavant amb Nit i Dia (2016-2017). Una sèrie amb episodis molt destacables com Escacs, tota una bona metàfora de com s’ha de fer una narració.\nLa política últimament s’ha convertit en el tema del qual tothom n’és expert. Sobre aquest tema es pot parlar de sèries mítiques com El ala oeste de la Casablanca (1999-2006). Però, en els últims anys han aparegut títols com House of Cards (2013), que mostra la pitjor cara de la política; Borgen (2010-2013), sobre la política en majúscules o Veep (2012) humor negre políticament incorrecte. Però, si voleu entendre de política i diplomàcia, Madame Secretary (2014) on la protagonista és la Secretària d’Estat dels Estats Units i s’hi mencionen molts conflictes actuals.\nLes mítiques i històriques\nAquestes necessiten un capítol a part. Anteriorment n’he mencionat moltes que ja podrien formar part d’aquest grup, com El ala oeste de la Casablanca o Expediente X i sobretot La Dimensió Desconeguda, considerada per molts la mare de moltes sèries de ciència-ficció.\nEn aquesta llarga llista també podríem parlar de sèries com Twin Peaks (1990-1991, 2017), i de més recents com Black Mirror (2011), sobre la cara més fosca de l’avenç tecnològic. Però, també d’altres que reflexionen sobre el bé i el mal, cadascuna a la seva particular manera, com Breaking Bad (2008-2013), Prison Break (2005- 2009, 2017) o Homeland (2011). També mereixen una especial menció The Wire (2002-2008) o Los Soprano (1999-2007). O de ciència-ficció com Star Treck. Per acabar, deixeu-me el toc corporatiu com a periodista, The Newsroom (2012-2014) i els múltiples advertiments del protagonista perquè la professió no perdi l’objectivitat més enllà de la seva ideologia i del partit que li caigui més bé.\nSóc conscient que hi falten moltes sèries que hom podria incloure. Espero, però, benvolguts lectors, que n’hàgiu descobert alguna que no coneixíeu.