Capítols - Tvist - TV3\nTVist - 24/09/2009\nCom cada dijous tenim la tertúlia de futbol amb Lluis Canut, el Dario Porras i el públic.\nA més a més no us podeu perdre l'informatiu am\nb les noticies més fresques de la programació de Televisió de Catalunya, el concurs setmanals, els reportatges i moltes més coses!\nCom cada dijous tenim la tertúlia de futbol amb Lluis Canut, el Dario Porras i el públic. A més a més no us podeu perdre l'informatiu amb les noticies més fresques de la programació de Televisió de Catalunya, el concurs setmanals, els reportatges i moltes més coses!\nEl "TVist" rebrà la visita de dos actors molt estimats a Catalunya: en Joan Pera i l'Amparo Moreno. Faran un repàs de les coses que han fet a TV3 i pa\nrlaran de l'obra de teatre que interpreten junts, "Visca els nuvis". Tots dos participaran en el concurs "Qui en sap més, de TV3?".\nEl "TVist" rebrà la visita de dos actors molt estimats a Catalunya: en Joan Pera i l'Amparo Moreno. Faran un repàs de les coses que han fet a TV3 i parlaran de l'obra de teatre que interpreten junts, "Visca els nuvis". Tots dos participaran en el concurs "Qui en sap més, de TV3?".\nRebem la visita d'en Balló de "La Riera", l'actor David Bagés. En David participarà al concurs "Qui en sap més de TV3?" i ho farà amb una adversària q\nue va molt ràpid, la periodista esportiva de TV3 Laia Ferrer, que parlarà de totes les novetats d'enguany de la Fórmula 1. També visitarà el plató el veterinari més famós de la tele, en Xavier Vall, l'expert del programa "Veterinaris".\nRebem la visita d'en Balló de "La Riera", l'actor David Bagés. En David participarà al concurs "Qui en sap més de TV3?" i ho farà amb una adversària que va molt ràpid, la periodista esportiva de TV3 Laia Ferrer, que parlarà de totes les novetats d'enguany de la Fórmula 1. També visitarà el plató el veterinari més famós de la tele, en Xavier Vall, l'expert del programa "Veterinaris".\nEl "TVist" rebrà la visita dels tres membres de "La nova Trinca" per parlar de la pel·lícula que ja han rodat i de la gira que tenen prevista per als\npròxims mesos. "La nova Trinca" s'haurà de sotmetre a l'entrevista "5 minuts" del programa i participarà en el concurs "Qui en sap més, de TV3?". Tindran un company de joc i adversari, el periodista esportiu de TV3 Xavier Valls, que explicarà intimitats del programa "Esport Club" i del nou canal de Televisió de Catalunya, Esport3.\nEl "TVist" rebrà la visita dels tres membres de "La nova Trinca" per parlar de la pel·lícula que ja han rodat i de la gira que tenen prevista per als pròxims mesos. "La nova Trinca" s'haurà de sotmetre a l'entrevista "5 minuts" del programa i participarà en el concurs "Qui en sap més, de TV3?". Tindran un company de joc i adversari, el periodista esportiu de TV3 Xavier Valls, que explicarà intimitats del programa "Esport Club" i del nou canal de Televisió de Catalunya, Esport3.\nEl "TVist" rebrà la visita de l'actor Sergi Mateu, que parlarà de la sèrie "La Riera", concretament del seu personatge, l'Albert Flaqué. En Sergi s'ha\nurà de sotmetre a l'entrevista "5 minuts" del programa i participarà en el concurs "Qui en sap més de TV3?". La seva companya de joc i adversària serà la periodista Carolina Ferré, col·laboradora al programa "Divendres". També visitarà el programa el jove actor Nil Cardoner, d'"Infidels" i de "Polseres vermelles".\nEl "TVist" rebrà la visita de l'actor Sergi Mateu, que parlarà de la sèrie "La Riera", concretament del seu personatge, l'Albert Flaqué. En Sergi s'haurà de sotmetre a l'entrevista "5 minuts" del programa i participarà en el concurs "Qui en sap més de TV3?". La seva companya de joc i adversària serà la periodista Carolina Ferré, col·laboradora al programa "Divendres". També visitarà el programa el jove actor Nil Cardoner, d'"Infidels" i de "Polseres vermelles".\nEl "TVist" rebrà la visita de l'actor Jose Corbacho, que parlarà del programa "Divendres" i de la seva participació a la segona temporada de la sèrie\n"La Sagrada Família". En Jose s'haurà de sotmetre a l'entrevista "A 3 bandes" del programa i participarà en el concurs "Qui en sap més, de TV3?". El seu company de joc i adversari serà el periodista esportiu Xavier Valls. En Xavier parlarà del seu programa, "Esports Club", i de l'arrencada del nou canal esportiu de TVC, Esport3.\nEl "TVist" rebrà la visita de l'actor Jose Corbacho, que parlarà del programa "Divendres" i de la seva participació a la segona temporada de la sèrie "La Sagrada Família". En Jose s'haurà de sotmetre a l'entrevista "A 3 bandes" del programa i participarà en el concurs "Qui en sap més, de TV3?". El seu company de joc i adversari serà el periodista esportiu Xavier Valls. En Xavier parlarà del seu programa, "Esports Club", i de l'arrencada del nou canal esportiu de TVC, Esport3.\nAquesta setmana ens visita l'actriu Aina Clotet, l'Arlet d'"Infidels". Ens parlarà de la sèrie i dels seus projectes. S'haurà de sotmetre a l'entrevis\nta "A 3 bandes" del programa i participarà en el concurs "Qui en sap més, de TV3?". El seu company de joc i adversari serà el Nil de "La Riera", l'actor Peter Vives, que també explicarà detalls de la sèrie d'èxit dels migdies a TV3.\nAquesta setmana ens visita l'actriu Aina Clotet, l'Arlet d'"Infidels". Ens parlarà de la sèrie i dels seus projectes. S'haurà de sotmetre a l'entrevista "A 3 bandes" del programa i participarà en el concurs "Qui en sap més, de TV3?". El seu company de joc i adversari serà el Nil de "La Riera", l'actor Peter Vives, que també explicarà detalls de la sèrie d'èxit dels migdies a TV3.\nEl "TVist" rep la visita de l'actriu Montse Germán. La catalana triomfa a la sèrie "Infidels". A més, mostrem com es prepara el programa "Esport club"\ni ens infiltrem dins el rodatge de la pel·lícula "Morir en tres actes", que coprodueix TV3.\nEl "TVist" rep la visita de l'actriu Montse Germán. La catalana triomfa a la sèrie "Infidels". A més, mostrem com es prepara el programa "Esport club" i ens infiltrem dins el rodatge de la pel·lícula "Morir en tres actes", que coprodueix TV3.


Les Finals de la Copa del Món s'acosten a l'art de la mà del representant d'Andorra a la Biennal de Venècia | www.grandvalira.com\n08/03/2019 - 17:45\nLes Finals de la Copa del Món d’esquí alpí Andorra 2019 han mostrat aquest divendres el seu compromís amb l'art donant a conèixer les obres que s'han instal·lat en dos punts estratègics de l'esdeveniment, signades per l'artista de moda al país, Philippe Shangti, que representarà Andorra a la Biennal de Venècia 2019. Sota el títol “Campions del món en art”, tothom qui gaudeixi de les competicions de la setmana vinent podrà admirar les tres obres d’art de Shangti, dos a l'arribada de la pista Avet de Soldeu, darrera les grades, i una tercera a l'arribada del telecabina d'El Tarter, al pla de Riba Escorxada. Les tres peces tenen el segell d'art-denúncia tant característic en l'obra d'aquest artista d'origen francès que resideix a Andorra des de fa 3 anys.\nAl peu de pistes de Soldeu s'hi han instal·lat dues obres, una que és visible baixant de la pista Avet i l'altra des del vessant del poble, sortint dels ascensors de l'edifici del telecabina. La primera d'elles és “Picasso Shangti fusion”, una impressionant peça fotogràfica de la sèrie “No topless here” que pretén ser un homenatge a l'obra “Les dones d'Alger” de Pablo Picasso, i que dona a aquells personatges l'oportunitat d'escapar del quadre fins a arribar a l'actualitat, on la defensa de la llibertat de la dona està a l'ordre del dia.\nLa segona obra que s'exposa a Soldeu és “I'm luxury overdose”, una de les imatges més representatives de la sèrie que Philippe Shangti ha dedicat a denunciar l'excés de luxe que es viu en l'actualitat i els desastres que pot causar.\nFinalment, a l'arribada del telecabina d'El Tarter a mà dreta es pot gaudir d'una peça de la col·lecció “No pollution here”, que se centra a posar de manifest l'explotació que l'home està exercint sobre el medi ambient. L'obra es titula “Il est temps que la nature reprenne ses droits” i transmet un missatge d'esperança en el qual la natura intenta guanyar terreny a l'espècie humana.\nCom és habitual en l'obra de Shangti, totes les imatges tenen com a protagonista una dona o un grup de dones, sempre amb els ulls tancats, i amb una estètica i uns colors agradables, perquè així és com l'artista considera que el seu missatge qualla més en els espectadors. Es preveu que les creacions de Philippe Shangti a Grandvalira es puguin admirar fins a final de temporada i, a banda, les seves obres també es poden trobar a Caldea fins a finals de març, a la galeria que ha obert al nou edifici The Embassy i, a partir de l'11 de maig, a la Biennal de Venècia.\nA l’acte de presentació celebrat aquest matí a Soldeu han assistit, la ministra de Cultura, Joventut i Esports, Olga Gelabert, el reconegut artista, Philippe Shangti i el director general del comitè organitzador de les Finals de la Copa del Món, Conrad Blanch.\nGelabert ha titllat de “idea brillant” l’acció ja que, “és una manera d’apropar el públic a l’art aprofitant l’avinentesa de les Finals de la Copa del Món”. De la seva part, Blanch ha explicat: “quan vam veure la possibilitat de vincular un artista de prestigi internacional amb les Finals ho vam tirar endavant i ha estat tot un encert”. Shangti ha recordat que avui és el dia internacional de la dona i ha destacat que les obres que estaran exposades a l’estació reivindiquen precisament la llibertat d’expressió d’aquest gènere.\nL'acció “Campions del món en art” té com a finalitat complementar el gruix d'activitats paral·leles que s'han organitzat al voltant de les Finals de la Copa del Món, destinades a aconseguir que sigui un esdeveniment el més transversal possible i per implicar-hi al màxim la societat andorrana.\nLlegeix més sobre WCF19 CAMPIONS ART


MUSC | activitats | Presentació del llibre "La inauguració del Teatre Municipal de Girona l’any 1860. Òpera, espectacle, ciutat"\nPresentació del llibre "La inauguració del Teatre Municipal de Girona l’any 1860. Òpera, espectacle, ciutat"\nEl proper 30 d’octubre de 2010, a les 12h, al Saló de Descans del Teatre Municipal de Girona (Plaça del Vi) es presentarà el llibre La inauguració del Teatre Municipal de Girona l’any 1860. Òpera, espectacle, ciutat, escrit pels membres de MUSC i professors de l'ESMUC Anna Costal, Joan Gay i Joaquim Rabaseda. El llibre es presenta en el marc de les Fires i Festes de Sant Narcís de la capital gironina.\nLa monografia que descobreix aspectes inèdits i sorprenents que van des de l’arquitectura i la fantasia romàntica fins a la quotidianitat dels cantants d’òpera i els diletants adinerats de la ciutat de Girona.\nEl llibre parteix de la inauguració de l’actual Teatre Municipal el 29 d’octubre de 1860, dia central de les Fires i Festes de Sant Narcís de Girona, per oferir una mirada multidisciplinar a l’entorn de l’espectacle romàntic per excel•lència: l’òpera italiana. Per primera vegada se situa la ciutat en un punt estratègic de les xarxes internacionals d’intèrprets, companyies i obres que es movien amb fluidesa per Barcelona, Mallorca, Milà, Torí, París o Madrid. Igualment, s’estudia la societat gironina que donava suport a l’activitat musical i a l’entreteniment popular. Perquè l’òpera era ja un fenomen de masses que liderava un nou concepte d’oci i de lleure al costat del ball, dels números de circ, de la prestidigitació, dels focs d’artifici. Els autors demostren el pes fonamental de les diversions en la conformació de la societat contemporània.\nLa recerca prèvia ha consistit en el buidat d’una extensa documentació de l’època, procedent de diversos arxius: plànols, partitures, cartes, padrons, factures, contractes, arrendaments, llibrets, cartells, lleis, diaris i revistes. Tot plegat per exposar de manera amena i de ritme quasi novel•lesc una història elaborada rigorosament des d’un punt de vista científic. Així, al costat de cada un dels deu capítols els autors transcriuen deu documents de l’època, la majoria dels quals es publiquen per primera vegada. De la mateixa manera, acompanya cada capítol una imatge curosament seleccionada per suggerir un fragment del relat que s’hi explica.\nConstruir un teatre formava part d’una estratègia de reforma urbanística i social. Podria semblar que la Girona de mitjan segle XIX era una ciutat petita, pobra i provinciana. Pàgina rere pàgina, però, el llibre descobreix les espurnes de modernitat que des de l’escenari il•luminaven a cada funció una societat capaç d’impulsar una orquestra pública pel nou teatre, una mitjana de quatre òperes a la setmana, una idea de ciutat europea que s’emmirallava en les principals metròpolis del continent. Ara fa cent-cinquanta anys, quan La Traviata de Verdi va inaugurar el nou coliseu que ha arribat fins avui sense cremar-se i amb molt poques transformacions, Girona vivia una efervescència artística i cultural comparable a l’actual.\nLa inauguració del Teatre Municipal de Girona l’any 1860: òpera, espectacle, ciutat, no és la clàssica monografia local sobre una efemèride. Proposa un model d’estudi i anàlisi que contempla diversos aspectes aplicables a altres realitats coetànies.


Casal d’Estiu Som Colles 2019 | Ateneu Santfeliuenc Casal d’Estiu Som Colles 2019 – Ateneu Santfeliuenc\nInscripcions ja obertes per mail.\nAquí pots descarregar la fitxa d’inscripció al Casal 2019 per imprimir-la i portar-la emplenada a la secretaria de l’Ateneu.\nNo es recolliran fitxes d’inscripció si no estan adjuntats els comprovants de pagament o es realitza el pagament en efectiu en el moment de formalització de la inscripció. Tampoc agafarem inscripcions a les que hi falti la documentació sol·licitada adjunta.\nEl pagament el podreu fer en efectiu en els horaris d’inscripció o ingressant l’import corresponent mitjançant transferència detallant el nom de l’infant i les setmanes contractades, en el següent número de compte: ES11 0081 0051 6700 0135 7638\n← Feliç Diada de Sant Jordi\tL’Ateneu s’adhereix al projecte Keychange per assolir la igualtat de gèneres en els festivals musicals →


ELS RATPENATS DEL PASSEIG DE GRÀCIA\nSi creus que coneixes Barcelona de dalt a baix, t’assegurem que aquesta ciutat sempre té lloc per a sorprendre’t. Un dels carrers més importants de la Ciutat Comtal és el Passeig de Gràcia, on cada dia passegen milers de persones mentre gaudeixen d’una de les avingudes més maques de la ciutat. Un dels secrets que amaga el Passeig de Gràcia el podem veure als fanals, també d’estil modernista i de gran valor artístic i històric. A ShBarcelona volem explicar-te més sobre aquests detalls en forma de ratpenats a les faroles del Passeig de Gràcia que passen desapercebut per a la majoria de persones.\nArticle relacionat: Què veure a l’Eixample de Barcelona\nImatge de Mark Turner via VisualHunt\nEl Passeig de Gràcia és un dels més transitats pels turistes que visiten la ciutat de Barcelona. Però la majoria dels que el caminen amunt i avall no s’adonen d’un detall que el caracteritza i distingeix de tots els altres, i que la majoria de vegades pasa desapercebut, la presència de ratpenats que al llarg del passeig ens observen immòbils des dels fanals. Es tracta dels 32 fanals-banc de Pere Falqués, un arquitecte modernista barceloní que va obtenir la plaça d’arquitecte municipal el 1889, per cert, guanyant al que poc després seria la figura del disseny modernista, Lluís Domènech i Muntaner.\nPere Falqués i Urpí és l’executor de l’edifici de l’empresa Hidroelèctrica de Catalunya, la torre de les Aigües de la fàbrica Can Girona, al Poblenou, la Tinença d’Ajuntament en el 100 del carrer del Bruc, la Casa de Lactància, i la Casa Ferrer al 113 del passeig de Gràcia, entre d’altres. També va realitzar reformes en el Teatre del Liceu, i va aixecar el plànol topogràfic de la ciutat. Però sens dubte va passar a la història per la seva obra més popular, els fanals del bulevard gracienc. Les 32 unitats, col·locades al 1906, tenen cadascuna a la seva base un banc realitzat en “trencadís“, molt usat en el modernisme. Es tracta d’un mosaic fet a base de petites peces de ceràmica, la qual cosa permet que amb la simple aigua de pluja sempre estiguin nets i lluents gairebé sense manteniment, ja que com que no els hi cal pintura, mai s’escrostonen.\nDe cada un dels bancs surt un fanal, amb els seus corresponents llums per la vorera i la calçada. Són unes peces de mobiliari urbà que s’han convertit en un dels elements més fotografiats de la ciutat, tant pel seu disseny com per la seva funcionalitat, ja que en Falqués va posar molta imaginació i gràcia en el seu disseny. Són molts els turistes que n’escullen la miniatura com a record emblemàtic de Barcelona. Si ens fixem en el seu únic braç que corba sobre la via, a qui algú va batejar com “un cop de fuet”, veiem que imita al nervi d’una pèrgola. Sobre ell s’enfila una heura de fulles similars a la parra, a la qual s’uneixen altres de palma, i fileres de creus eixamplades. Estan rematades per la Corona dels reis d’Aragó i l’Escut de Barcelona, sobre el qual apareix l’esmentat ratpenat, símbol de la fortuna del rei Jaume I des que conquistés València, i que va formar durant anys part de l’escut de la ciutat.\nAixí han sobreviscut aquests animals a la seva eliminació de l’escut en els inicis del segle XX. Però igual que aquests que t’hem descobert, encara queden alguns més dispersos per la ciutat. Anima’t a buscar i capturar en fotografia la imatge heràldica d’aquest rosegador.\n*Imatge destacada de corno.fulgur75 via VisualHunt\nJa t’hi havies adonat dels ratpenats de Passeig de Gràcia? Coneixes més dels secrets que amaga la Ciutat Comtal?\n13/11/2014 a les 23:26\nUn article molt interessant però que acaba amb una errada biològica. Els ratpenats poden ser frugívors, insectívors, alimentar-se d’ocells i altres petits vertebrats o fins i tot hematòfags però mai poden ser considerats rosegadors!


La notícia més esperada dels culers: Leo Messi es queda al Barça - M'agrada Catalunya\nCampanya per frenar les conductes incíviques dels visitants del Pirineu...\nPep Guardiola, el doctor Bonaventura Clotet i Joan Manuel Serrat...\nA falta d’estampar la signatura en el contracte, Leo Messi i l’actual directiva del Barça han arribat a un acord perquè el capità es quedi al Barça almenys dues temporades més. Segons el periodista Miguel Rico, l’acord ja és ferm i fins i tot el club podria anunciar-ho avui o demà que l’argentí farà 34 anys. Un bon regal d’aniversari per a tota la família culer.\nLeo Messi renovarà per dos anys més, després que el club hagi pogut encaixar la fitxa de l’argentí en el límit salarial que demana la Lliga. El fitxatge del Kun Agüero ja va ser un senyal que el capità del Barça es podria quedar, ara tan sols falta que tornin de la Copa Amèrica, Leo i Laporta signin el contracte i la temporada vinent veurem als dos argentins a la davantera del Barça. Donada la situació econòmica del club, el salari d’aquestes dues temporades se li abonarà en el termini de cinc anys.\nAmb aquesta notícia es posa fi al fulletó que l’any passat va sacsejar al club Blaugrana a causa de les desavinences entre Leo Messi i Josep Maria Bartomeu. Recordem el que va dir Messi de tot el que havia passat.\n“Jamás iría a juicio contra el club de mi vida, por eso me voy a quedar” Leo Messi (04.09.2020)\n🔥 MESSI, RENOVACIÓ IMMINENT\n➡ L'acord està pràcticament tancat, només falta l'ok definitiu de Messi per anunciar-ho\n➡ La directiva espera fer-ho oficial entre demà o dijous, el dia de l'aniversari de Messi\n➡ La renovació serà per 2 anys, que cobrarà en 5 anys#OnzeE3 pic.twitter.com/JrWixefxsa


Memòries de poblet: La Quaresma.\nHui per hui, és quasi segur que mencionar el Dimecres de Cendra no tinga cap significat per a la majoria de jóvens, i això que el concepte de jóvens comprén hui des de l'adolescència fins quasi la quarantena.\nEls que ja fa una bona estona que vam eixir d'eixes edats, si que coneixem el seu significat. Era el dia que senyalava el final "oficial" dels carnestoltes, i dic això d'oficial perquè a ningú que no estiguera boig se li ocorria allargar les festes carnavalesques durant la quaresma i afrontar les conseqüències d'això. Per si no fóra poc, eixe dia començava el temps de "dejuni i abstinència", el que significava que calia fer una sola menjada al dia, a banda d'un lleuger desdejuni i una molt frugal col·lació, i damunt, no es podia menjar carn. Calia seguir estrictament els "manaments de la Santa Mare Església" i abstindre's de menjar carn quan ho mane la mateixa.\nEn un sol dia, es passava del regnat del porc amb totes les seues variades gales, al de l'abadejo i les seues penoses misèries, i que es convertia en el rei indiscutible de la quaresma, els quaranta dies que van des del dimecres de cendra fins al dijous sant, dies de penitència i reflexió.\nJesús al desert.\nLa quaresma és l'època en què els fidels rememoren els quaranta dies que Jesús va passar en el desert dejunant, orant i resistint les temptacions del diable, i d'on va tornar plenament disposat a complir la seua missió redemptora de l'home.\nEncara hi ha moltes persones que practiquen el dejuni en quaresma, fent una sola menjada al dia, o de forma menys rigorosa, menjant un poc (però menys del que acostuma) al matí i la nit. També entre molts catòlics es continua conservant el costum de no menjar carn tots els divendres durant la Quaresma. El dejuni només obligaria segons les normes de l'Església el Dimecres de Cendra i el Divendres Sant; l'abstinència de carn, o un altre aliment assenyalat per les conferències episcopals, tots els divendres i el temps de Quaresma. Esta directriu pareix flexible i interpretable, si es jutja per les declaracions dels portaveus de l'Església.\nLa quaresma, gastronòmicament parlant tenia molt de sentit i lògica quan l'alimentació de les famílies depenia en gran manera de la naturalesa i d'una capacitat limitada en la conservació dels aliments. Les llars escometien un dur període, després de l'hivern, en el que els rebostos s'havien anat buidant. Arrere quedaven l'opulència del ja llunyà nadal i la socorreguda matança del porc.\nEn el període de quaresma (març i abril) encara no s'arrepleguen els fruits que van units a la milloria del temps. Molts (molts) llars passaven escassetats, especialment en els hiverns llargs i rigorosos. El dejuni religiós, sens dubte, ajudaria a crear una certa cohesió social (pobres i rics dejunaven, els primers obligats per les carències, els segons per imperatius religiosos). No menjar carn, també era purificador i potser contribuïa beneficiosament a la salut després dels excessos de la matança del porc i l'arreplega d'embotits i altres peces d'este animal que eren consumides mesos abans, encara que per a la majoria la privació de carn no era massa sacrifici, ja que la carn era prou estranya en la dieta habitual, com no fóra la d'algun animalet criat a casa (gallina o conill, si no l'havien venut per a comprar sardines, que condien més) o caçat per ací (mes bé rata marjalera o granota, que conill).\nLa veritat és que de dècades recents (la quaresma se celebrava amb fervor entre catòlics en l'època de Franco) sorgixen hui nombroses persones que troben a faltar deliciosos plats de la infància que es feien durant la quaresma. Les iaies i mares s'afanyaven a preparar plats sense carn, on l'abadejo, o altres peixos, els ous, els llegums òrfens de carn, els potatges, les verdures, o inclús alguns austers dolços feien les delícies de qualsevol tipus de paladars, grans i xicotets.\nMandonguilles d'Abadejo (per a 4 persones):\n- Mig quilo d'abadejo.\n- 4 dents d'all.\n- Un quilo de creïlles.\n- Anou moscada mòlta.\n- Pa ratllat.\nPreparació: La vespra posarem l'abadejo a dessalar, canviant un parell de vegades l'aigua almenys. Prepararem una cassola, i en ella posarem a coure les creïlles i l'abadejo, i mentrestant, picarem bé en un morter els alls. Quan les creïlles i l'abadejo estiguen preparats, els escorrerem bé i reservarem un poquet del caldo de la cocció.\nPosarem en un bol les creïlles cuites, l'abadejo ben esmollat, un ou, els alls picats, una culleradeta de jolivert picat, una culleradeta d'anou moscada mòlta, un grapat de pinyons, un poc d'oli, un poquet de caldo de la cocció, i sal. Amb tot això, anirem formant amb l'ajuda d'una forqueta, una massa homogènia, fins que aconseguim la textura bé espessa per a formar les mandonguilles. Les formarem amb l'ajuda d'una cullera.\nEn un pladet, posarem la molla de pa, i en un altre l'ou que ens quedava, bé batut. Posarem una paella al foc amb abundant oli d'oliva i la calfarem prou fort. Anirem passant una per una les mandonguilles pel pladet amb l'ou, i després les arrebossarem amb el pa ratllat, i directe a la paella, fins a daurar-les bé. Una vegada fregides, hauries de col·locar-les sobre paper de cuina per a eliminar l'excés d'oli de les croquetes.\nHui disfrutem del saber acumulat de generacions que practicant les regles del dejuni encara li treien el màxim partit a la cuina de quaresma i setmana santa. Durant la quaresma no es podia menjar carn els divendres de cada setmana, no obstant això, existia una espècie de contracte amb l'església, les anomenades butles, que permetia botar-se esta prohibició sense caure en pecat. Este costum ha desaparegut totalment. A pesar de tot en moltes llars, encara que no se li done un sentit massa religiós, es continua menjant peix els divendres. Ja tractarem un poc més de la cuina quaresmera.\nArròs amb capetes de torero.\nArròs amb capetes de torero Per a 4 persones.\n- 100 grams de cigrons secs.\n- 250 grams d'abadejo salat.\n- 1 pimentó roig gran de torrar.\n- 400 grams d'Arrós\n- 2 tomaques madures.\n- 1 cabeça d'alls.\n- Pebre roig.\nPreparació: Primer, haurem de dessalar bé l'abadejo, remullant-lo almenys 24 hores canviant-li l'aigua almenys 6 vegades. La vespra, posarem en un atifell els cigrons a remull també.\nPrimer, escorrerem els cigrons, i els posarem a coure en una olla amb aigua i safrà fins que estiguen tendres. A banda, torrarem el pimentó roig, a la brasa si tenim, o al forn, fins que estiga fet, moment en què l'alliberarem de les llavors i el farem en quatre quarts tallant-lo longitudinalment en 2 i cada mitat en altres dos transversalment.\nTorrem també l'abadejo, es neteja d'espines i s'esmicola. Quan els cigrons estiguen cuits, s'escorren i reserven per separat ells i el caldo, que ens servirà per a coure l'arròs.\nEn una cassola de fang adequada, sofregim en un bon doll d'oli, el cap d'alls sencer, les tomaques picades fines, i sense deixar de remoure, agreguem l'abadejo esmollat, i una culleradeta de pebre roig. Després de donar-li a tot unes voltes, s'afig l'arròs i se sofrig. Uns minuts i després afegim els cigrons reservats.\nDesprés de deixar daurar tot uns minutets més, es cobrix tot amb el caldo on hem cuit els cigrons, prèviament calfat (Aproximadament 2,5 vegades de caldo per cada una d'arròs). Afegim un poc de safrà i pebre negre, i si és necessari es rectifica de sal.\nDeu coure a foc baix i destapat durant 20 minuts fins que l'arròs estiga cuit i haja absorbit el caldo quasi del tot, controlant el foc perquè ni quede caldós ni s'asseque durant la cocció. Quan es traga del foc, se servix, i se situa sobre cada plat un dels trossos de pimentó com a adorn, posant-los aplanats perquè recorden a un capot de torero, i d'ací el nom del plat.\nEls Deu Manaments.\nEra obligatori confessar i combregar per Pasqua florida. El nom era raonat, perquè la Pasqua coincidix amb l'esclat de color, formes, perfums, vida i bellesa que assenyalem com a primavera. Quan començava la quaresma, es prohivia els balls (sobretot durant el franquisme) i calia resar el rosari cada dia. Un altre costum que ja ha desaparegut era la de cobrir totes les imatges de les esglésies amb uns llençols morats que les mantenia així durant tota la quaresma. En l'Edat Mitjana la quaresma era una treva de Déu. No es feien guerres, es tancaven els jutjats i els teatres. En l'època de la dictadura, es tancaven els cines, no hi havia sessió. Progressivament, van anar canviant les normes, programant pel·lícules religioses, sobretot en Seman Santa, hàbit que encara perdura hui a través de la televisió. Tots coneixeu dotzenes de títols, bons i roïns.\nEn Castelló, com en moltes zones rurals, es va continuar durant molts anys amb la tradició i l'immobilisme de les privacions, mes fortes quant mas creient (o extremada) era la persona. Així, uns passaven el dia amb dos gallons de taronja i pa, altres amb olives i pa, o amb mig moniato torrat, altres deixaven de fumar durant tota la quaresma, o no feien ús del matrimoni en tot el temps que durava. Inclús alguns mes beats i extrems, s'assotaven en comunitat.\nUns actes molt habituals en quaresma eren els sermons. Un capellà o frare foraster, contractat per la parròquia, recordava des de la trona els perills del dimoni, les penes de l'infern i del purgatori, o els pecats del cos, prometent eterna condemnació, amb llenguatge ampul·lós, rebuscat, i sempre en castellà... Els feligresos escoltaven amb la boca oberta, sense poder seguir la majoria el fil del discurs, però el comentari final era unànime: Tots parlaven de l'eloqüència del predicador i la bellesa del discurs.\nSeguirem amb el tema molt prompte.\nEnviat per El grill de la memòria. a diumenge, d’abril 17, 2011


ESCOLA BRESSOL MUNICIPAL EL TRENET: 10/14/15\nReunions Informatives Grup-Classe\nUs informem que, com cada curs, un cop passat el període de l'adaptació us oferim la possibilitat de poder asisstir a les reunions per aula amb tot el grup-classe. L'objectiu de la reunió és que pogueu conèixer amb més detalls què hi fem a l'escola cada dia, i tingueu una idea més propera del treball que realitzem amb els vostres fills/es, així com fer-vos una valoració del procés d'adaptació a grans trets.\nA continuació us indiquem el dia i l'hora de la reunió per a cada aula:\nDilluns, 26 d'Octubre: Aula El Sol. A les 17.15 hores.\nDimarts, 27 d'Octubre: Aula Els Núvols. A les 17.15 hores\nDijous, 29 d'Octubre: Aula La Pluja. A les 17.15 hores\nPublicat per EBM EL TRENET a 15:46 Cap comentari:\nAl llarg d'aquest mes d'Octubre, a part d'endinsar-nos dins la tardor, farem conèixer als infants una de les festes més populars i tradicionals catalanes que, a l'escola, ens agrada molt celebrar: La castanyada!\nPer tal de conèixer aquesta festa, experimentarem i posarem a l'abast dels petits/es diferents elements típtics d'aquesta festa: experimentarem amb patates i moniatos, castanyes, coneixerem qui era la Senyora Maria Castanyera a través d'escolatar el relat dela seva història, i aprendrem i descobrirem quin ingredients s'utilitzen per a fer uns panellets deliciosos!!!\nCom a cloenda d'aquesta unitat de Programació celebrarem el Divendres, dia 30 d'Octubre la Festa de la Catsanyada. Pel matí, tots els infants hauran de venir a l'escola matí disfressats de Castanyers i Castanyeres, i ben guarnits rebrem la visita de la nostra particular Castanyera que, cada any, baixa de la muntanya per venir-nos a ballar el seu ball tradicional i dur-nos castanyes torradetes. Mmmmmmm, boníssimes! A la tarda, ens esperarà una gran festeta, organitzada per l'Ampa de l'escola, en la qual podrem gaudir d'una estona divertida entre famílies i escola, tot menjant xocolata desfeta .\nUs anirem donant més informació detallada per mail. Aneu-vos preparant per la Festa!!!!\nPublicat per EBM EL TRENET a 12:59 Cap comentari:\nUs presentem la nova programació de tallers per a famílies amb infants de 0-3 anys d'aquest primer trimestre. Us animem a participar-hi!\nPublicat per EBM EL TRENET a 11:55 Cap comentari:


Ricard Vilanova (bloc): Byōsoku Go Senchimētoru (2007) (5 Centimeters per Second)\nBonica però buida! Un “quiero y no puedo”…\nPel·lícula curteta (1 hora) molt ben feta, però en la meva humil opinió, una història sense història… Hi han tres parts corresponents a dues històries platòniques d’amor que tampoc porten enlloc, és a dir, no resolen a res “positiu”. Ai, com m’agrades, ai, què bonic és tot, i ja està! Si tingués un bonica banda sonora –només la té al final– podríem dir que és un vídeo clip animat, però com això tampoc destaca es queda en un “quiero y no puedo”… També podria ser que no hagi entés res… tampoc seria el primer cop.\nPrimer em pensava que estava basada en un manga de dos volums de Makoto Shinkai, però ara veig que és al revés… primer la pel·lícula i després el manga. Està classificat com seinen (adults), quan a mi em sembla més aviat shōnen (joves i adolescents)… en fi. El director, Makoto Shinkai, és el mateix de Kimi no na wa (2016) (Your name) i Koto no ha no niwa (2013) (The Garden of Words) entre d’altres.\n“Dividit en tres segments interconnectats, seguim a un jove anomenat Takaki a través de la seva vida amb uns hiverns cruels, tecnologia freda i, finalment, les obligacions i la responsabilitat dels adults quan convergeixen per posar a prova els delicats pètals de l’amor.”


Sant Joan de Déu, plenament compromesos en la lluita contra l’ebola | Catalunya Religió\nSant Joan de Déu, plenament compromesos en la lluita contra l’ebola\n(CR) Els religiosos sempre a primera línia. Aquesta vegada ha estat la crisi sanitària provocada per l’Ebola. Diversos religiosos de Sant Joan de Déu estan corrent la mateixa sort que els milers d’africans. L’afectació en un dels seus hospitals a Monròvia i mort del director els ha obligat a desplaçar l’atenció hospitalària a altres centres. Altres afectats són Missioneres de la Immaculada Concepció.\nDavant la gravetat de la situació, aquest juliol l'ONGD dels Germans de Sant Joan de Déu, Juan Ciudad ONGD, va llançar la campanya "Aturem l'Ebola a l'Àfrica de l'Oest". L'avanç de l’Ebola a Libèria, Sierra Leone i Guinea Conakry és la pitjor epidèmia de Ebola registrada fins ara en la història.\nPer ara, ja han pogut enviar dos carregaments d’ajuda; un amb col·laboració amb Farmamundi, que finança el subministrament de 15.000 unitats de gazes, gorres d'un sol ús i bates impermeables; i l'altre gràcies a Brussels Airlines i donacions de la campanya "Aturem el Ebola a l'Àfrica de l'Oest", procedents de la xarxa d'hospitals bascos, centres de Sant Joan de Déu, Brussels Airlines i particulars.\nEls dos hospitals de l'Orde de Sant Joan de Déu a Lunsar (Sierra Leone) i Monròvia (Libèria) han estat atenent pacients de Ebola en coordinació amb respectius ministeris de salut. Però els recursos són escassos a la regió, així com les infraestructures sanitàries, pel que resulta complex fer front a l'epidèmia, i es necessiten urgentment diversos material hospitalaris com guants, màscares, ulleres i desinfectants, entre d'altres. Són necessaris per al correcte aïllament dels malalts, ja que el risc de contagi és molt elevat i no hi ha vacuna ni tractament específic eficaç, a més d'un índex de mortalitat de fins al 90%.\nLa campanya ja fa dies que crida l'atenció sobre la situació que s'està vivint a la regió, i recapta donatius per donar suport a aquests centres, el Saint John of God Hospital de Lunsar i el Saint Joseph Catholic Hospital de Monrovia. Cal ampliar i equipar les àrees d'aïllament existents, així com dotar el personal sanitari dels recursos necessaris perquè segueixin realitzant el seu treball en les condicions adequades de seguretat. El tractament que s'aplica en els casos d'Ebola és simptomàtic, en funció del quadre que presenta cada pacient, i que pot incloure símptomes com febre, dolors musculars, diarrea, vòmits i hemorràgies, entre d'altres. La cura de la persona afectada depèn per tant de les cures que rebi i la resposta del seu sistema immunològic.\nSant Joan de Déu, epidemia, Ebola, Àfrica, Acció Social, Vida Religiosa


Un total de 375 persones desocupades treballaran en entitats locals d'Alacant amb Avalem Experiència - Diari Millars, informació local en valencià.\nDe les 522 entitats locals beneficiades, 129 corresponen a la província d’Alacant.\nLabora, el Servei Valencià d’Ocupació i Formació depenent de la Conselleria d’Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, ha difós la llista d’entitats locals de la Comunitat beneficiàries de l’ajuda Emcorp perquè puguen contractar a persones desocupades, dins del pla Avalem Experiència.\nDels 522 municipis beneficiaris, 129 corresponen a la província d’Alacant. Gràcies a esta subvenció, vora 375 persones desocupades de més de 30 anys obtindran un contracte de treball mínim de sis mesos per a realitzar obres o serveis d’interès general en estes entitats locals d’Alacant.\nDel nombre total de 144 municipis que hi ha a la província d’Alacant, 129 seran beneficiaris d’una subvenció per a poder contractar personal. La localitat que ha rebut la subvenció més gran per a realitzar contractacions és Xixona, seguida de Xaló, Xàbia, Villena i la Vila Joiosa.\nEstes ajudes s’emmarquen en Avalem Experiència, un projecte impulsat per la Generalitat Valenciana per a donar suport a la inserció laboral de les persones desocupades.\nL’import de les subvencions per a cadascuna de les entitats locals és d’un mínim de 17.000 euros i es destinarà al finançament dels costos salarials i la cotització a la Seguretat Social de les persones contractades. Els contractes han de tindre una duració d’almenys sis mesos a jornada completa.\nLes persones participants en este programa seran seleccionades per sondeig entre les inscrites com a demandants d’ocupació en els Espais Labora dels municipis corresponents. En estes seleccions tindran prioritat aquelles persones que no estiguen percebent prestacions o subsidis per desocupació.\nLes persones desocupades poden consultar en este llistat els municipis que realitzaran contractacions. Així mateix, poden comprovar en Punt Labora l’estat de la seua demanda i actualitzar-la si és necessari en l’autoentrevista en l’enllaç consultar ací. Cal recordar que l’actual crisi sanitària ha provocat que hàgem d’extremar les mesures de precaució. En este sentit, els Espais Labora atendran a través d’este formulari.\nUn dels grans reptes d’este Consell és prioritzar actuacions per als col·lectius més vulnerables i amb més dificultats d’inserció. En este sentit, s’emmarca tant este programa com Avalem Joves.\nL’objectiu d’este pla és donar resposta a la situació d’emergència social que suposa l’elevada taxa de desocupació especialment en els grups de majors de 45 anys i en les persones que porten més de 12 mesos desocupades. En concret, la Conselleria d’Economia estima que el públic objectiu d’este programa d’incentiu a l’ocupació és de 190.600 persones.\nPost més nousSagunt a Escena continua la programació amb circ, teatre i música\nPost més vellsOrpesa aposta per la combinació de música i humor en un nou festival que aterra este agost


QUIN GOIG DE ROMÀNIC!: MARE DE DÉU D'ESCALES (Oix)\nEsglésia romànica de Santa Maria d'Escales al terme d'Oix (Alta Garrotxa)\nEl lloc és esmentat el 973 i l’església el 1092 . L’edifici actual és romànic i va ser construït en diverses etapes .Té un pòrtic o galilea (s.XII) cap a ponent. És d’una sola nau rectangular amb un absis semicircular (s.XIII). El campanar és de tipus romànic de cadireta, molt comú a l’Alta Garrotxa. L’estat de conservació és excel·lent. (de la fitxa 177)


Víctor Alexandre - Catalunya i la causa tibetana\nCatalunya i la causa tibetana\nNo és xinès, sinó tibetà, aquell vell proverbi que diu: "si el teu problema té solució no cal que t'amoïnis i si no en té, per què t'amoïnes?". De fet, són moltes les coses que la humanitat desconeix del Tibet. La imatge més comuna és la d'un petit país perdut al sostre del món, habitat per lames i monjos budistes; gent mística, esquívola i gelosa de la seva intimitat. La realitat, sortosament, és sempre molt més rica que el tòpic. Aquests dies, arran de les revoltes contra l'invasor xinès i la reivindicació d'independència del país, el tòpic s'ha esvaït i tots hem pogut veure com aquella idíl·lica Lhasa de què parlava Lobsang Rampa a mitjan del segle passat en els seus llibres no té res a veure amb la Lhasa d'avui. També els tibetans han canviat. És cert que són gent molt procliu a la religiositat, però també ho és que són oberts, espontanis, hospitalaris, liberals i poc amics de fer proselitisme o de guanyar adeptes per mitjà de la persuasió. Més que res perquè aquesta actitud toparia amb la filosofia tibetana segons la qual el més important de l'ésser humà no és la seva l'ànima sinó la seva ment.\nApropar-nos al Tibet ens pot fer saber que ara fa més de dos mil cinc-cents anys que els lames van entendre que tot allò que considerem bo prové de l'interior de l'ésser humà. Cosa, per cert, que suposa una visió força diferent de la nostra, l'occidental, sempre molt més inclinada a creure que les coses de valor provenen de l'exterior. Val a dir, això no obstant –ens ho mostren les imatges televisives–, que els joves tibetans han experimentat canvis substancials en la seva actitud davant la vida fins al punt que, desesperats per la política submisa del Dalai-lama –que es conforma amb una autonomia en lloc de la independència–, jutgen legítima la insurrecció contra la violència anorreadora del govern xinès.\nAls Països Catalans, per raons òbvies, la causa tibetana té un gran suport. Els catalans som molt receptius a les demandes tibetanes d'ajut i comprenem que el seu dret a ser un poble independent no pot ser qüestionat per ningú que es vanti de ser amic de la humanitat. Per això ens agradaria que, en justa correspondència, la Casa del Tibet de Barcelona també es mostrés receptiva amb nosaltres parlant la nostra llengua. Em consta que el seu director, Thubten Wangchen –excel·lent persona, per cert–, ja fa molts anys que viu a Catalunya i mai no ha fet l'esforç de parlar català. Em sembla molt bé que estiguin treballant en la versió catalana de la seva pàgina web, però jo no parlo de comunicació virtual sinó presencial. No trobo correcte que aquells que demanen la nostra solidaritat amb el seu poble, amb la seva llengua i amb la seva cultura no tinguin la sensibilitat de dir-nos-ho en català tot mostrant respecte pel nostre país, per la nostra llengua i per la nostra cultura. ¿No veurien un menysteniment per part nostra si nosaltres, a través d'una hipotètica Casa de Catalunya al Tibet, els demanéssim solidaritat amb el poble català en xinès?\nEl Singular Digital , 8/4/2008


Finalitzat el congrés regional amb l’aclamació d’Isabel Bonig com a presidenta del PPCV amb prop d’un 95% dels vots de la militància.\nD’una banda el president del PP de la província de València, Vicente Betoret, ja va anunciar al desembre la seua intenció de presentar-se a la reelecció en el congrés provincial. Betoret fa temps que s’ha distanciat de la direcció regional que presideix Isabel Bonig. El seu principal punt de desacord té a veure amb les línies roges contra la corrupció decretades per la presidenta regional i que hagueren afectat Betoret en cas d’haver resultat imputat en el cas Taula.\nD’altra banda la portaveu del grup popular en la Diputació de València, Mari Carmen Contelles podria anunciar en pròximes hores la seua candidatura. La relació entre l’exalcaldessa de La Pobla de Vallbona i la presidenta regional és absoluta i ahir Betoret va eixir de la primera línia del comitè regional.\nLa sorpresa la va donar ahir amb María José Penadés, qui va anunciar a Vicente Betoret la seua intenció de presidir la formació provincial. L’exalcaldessa de La Font de la Figuera assegura que canalitzarà el descontentament d’un grup d’afiliats de La Costera i la Canal de Navarrés, i cerca una presidència més bolcada amb el municipalisme.\nUn dels possibles candidats és Juan Ramón Adsuara l’alcalde d’Alfafar, qui també sospesa aquests dies si fa el pas. Les incògnites es buidaran en les pròximes dues setmanes.


Creat el 14 Mai 2022\nEl dia 13 de maig, a la Casa del Bisbat de La Seu d'Urgell, va tenir lloc la reunió ordinària del Patronat de la Fundació Museu Diocesà d'Urgell, que recentment havia estat renovat. Els membres van acceptar el càrrec i es va procedir a escollir el Secretari i l'Administrador de la Fundació en les persones de Mn. David Codina i Sr. Carles Martín.\nA continuació es va llegir i aprovar l'acta de la darrera reunió i l'Administrador va presentar al Patronat els comptes de la Fundació corresponents a l'exercici 2021 i el pressupost per al 2022, que es van aprovar.\nEs va informar sobre la pròxima inauguració de la Capella de la Pietat del Museu diocesà d'Urgell que està prevista per al proper dimecres 18 de maig i es va destacar la importància que suposarà la col·lecció de 16 pintures sobre tela del segle XVI, procedents de la Catedral de Sta. Maria d’Urgell, pintures que representen profetes i patriarques. La seva excepcionalitat rau en el fet que són una de les poques traduccions figuratives que s’han conservat de la història antictestamentària de Jacob amb els seus dotze fills i tres profetes. La col·lecció destaca per ser la més antiga d’Europa d’aquests cicles pictòrics datada el darrer terç del segle XVI.\nEls membres de la Junta van planificar la propera temporada d'estiu pel que fa a les necessitats del Museu diocesà i van rebre informació detallada del que durant l'any 2020-2021 s'ha realitzat a nivell de conservació museïstica.


Avís Legal | Confiteria Padreny Reus | Tarragona\nCONDICIÓ GENERAL D'ÚS\nI. AVÍS LEGAL - INFORMACIÓ GENERAL\nLa titularitat d'aquest lloc web, www.padreny.com, (d'ara en endavant, Lloc web) l'ostenta: Confiteria Padreny SL., Proveïda de NIF: B43331420 i inscrita amb el número 2.957 amb les següents dades registrals: tom 765, foli 45, full T-2181 de Registre Mercantil de Tarragona, el representant de el qual és:, i les dades de contacte de el qual són:\nDirecció: Carrer de l'Hospital, 15. 43201 Reus\nL'objecte de les condicions: L'Lloc web www.confiteriapadreny.com\nL'objecte de les presents condicions generals d'ús (d'ara endavant, Condicions) és regular l'accés i la utilització del Lloc web. Als efectes de les presents Condicions s'entendrà com Lloc web: l'aparença externa de les interfícies de pantalla, tant de manera estàtica com de manera dinàmica, és a dir, l'arbre de navegació; i tots els elements integrats tant a les interfícies de pantalla com a l'arbre de navegació (d'ara en endavant, Continguts) i tots aquells serveis o recursos en línia que, si s'escau ofereixi als Usuaris (d'ara en endavant, Serveis).\nConfiteria Padreny Reus es reserva la facultat de modificar, en qualsevol moment, i sense avís previ, la presentació i configuració del Lloc web i dels continguts i serveis que en ell poguessin estar incorporats. L'Usuari reconeix i accepta que en qualsevol moment Confiteria Padreny pugui interrompre, desactivar i / o cancel·lar qualsevol d'aquests elements que s'integren en el Lloc web o l'accés a aquests.\nL'accés a l'Lloc web per l'Usuari té caràcter lliure i, per regla general, és gratuït sense que l'Usuari hagi de proporcionar una contraprestació per poder gaudir d'això, excepte en el relatiu a el cost de connexió a través de la xarxa de telecomunicacions subministrada pel proveïdor d'accés que hagués contractat l'Usuari.\nL'accés, la navegació i ús del Lloc web, així com pels espais habilitats per interactuar entre els usuaris, i l'Usuari i Confiteria Padreny, com els comentaris i / o espais de blogging, confereix la condició d'Usuari, per la qual cosa es accepten, des que s'inicia la navegació pel lloc web, totes les Condicions aquí establertes, així com les seves ulteriors modificacions, sense perjudici de l'aplicació de la corresponent normativa legal d'obligat compliment segons el cas. Donada la rellevància de l'anterior, es recomana a l'Usuari llegir-les cada vegada que visiti el Lloc web.\nEl lloc web de Confitería Padreny proporciona gran diversitat d'informació, serveis i dades. L'Usuari assumeix la seva responsabilitat per fer un ús correcte del Lloc web. Aquesta responsabilitat s'estendrà a:\nUn ús de la informació, Continguts i / o Serveis i dades ofertes per Confiteria Padreny sense que sigui contrari al que disposa per les presents Condicions, la Llei, la moral o l'ordre públic, o que de qualsevol altre forma pugui suposar lesió dels drets de tercers o de la mateixa funcionament del Lloc Web.\nLa veracitat i licitud de les informacions aportades per l'usuari en els formularis facilitats per Confiteria Padreny per a l'accés a certs continguts o serveis oferts pel lloc web. En tot cas, l'Usuari notificar de forma immediata a Confiteria Padreny sobre qualsevol fet que permeti l'ús indegut de la informació registrada en aquests formularis, com ara, però no només, el robatori, pèrdua, o l'accés no autoritzat a identificadors i / o contrasenyes, per tal de procedir a la seva immediata cancel·lació.\nConfiteria Padreny es reserva el dret de retirar tots aquells comentaris i aportacions que vulnerin la llei, el respecte a la dignitat de la persona, que siguin discriminatoris, xenòfobs, racistes, pornogràfics, spamming, que atemptin contra la joventut o la infància, l'ordre o la seguretat pública o que, al seu parer, no resultessin adequats per a la seva publicació.\nEn qualsevol cas, Confiteria Padreny no serà responsable de les opinions abocades pels usuaris a través de comentaris o altres eines de blogging o de participació que hi pugui haver.\nEl fet d'accedir a aquest Lloc web no suposa establir cap tipus de relació de caràcter comercial entre Confiteria Padreny i l'Usuari.\nL'usuari declara ser major d'edat i disposar de la capacitat jurídica suficient per vincular-se per les presents Condicions. Per tant, aquest Lloc web de Confitería Padreny no es dirigeix a menors d'edat. Confiteria Padreny declina qualsevol responsabilitat per l'incompliment d'aquest requisit.\nEl lloc web està dirigit principalment a Usuaris residents a Espanya. Confiteria Padreny no assegura que el Lloc web compleixi amb legislacions d'altres països, ja sigui total o parcialment. Si l'Usuari resideix o té el seu domiciliat en un altre lloc i decideix accedir i / o navegar en el Lloc web ho farà sota la seva pròpia responsabilitat, haurà de assegurar que tal accés i navegació compleix amb la legislació local que li és aplicable, no assumint Confiteria Padreny cap responsabilitat que es pugui derivar d'aquest accés.\nConfiteria Padreny no garanteix la continuïtat, disponibilitat i utilitat del Lloc web, ni dels Continguts o Serveis. Confiteria Padreny farà tot el possible pel bon funcionament del Lloc web, però, no es responsabilitza ni garanteix que l'accés a aquest Lloc web no fos cas ininterromput o que estigui lliure d'error.\nTampoc es responsabilitza o garanteix que el contingut o programari a el qual es pugui accedir a través d'aquest lloc web, estigui lliure d'error o causi un mal a el sistema informàtic (programari i maquinari) de l'Usuari. En cap cas Confiteria Padreny serà responsable per les pèrdues, danys o perjudicis de qualsevol tipus que sorgeixin per l'accés, navegació i l'ús del Lloc web, incloent-se, però no limitant-se, en els ocasionats als sistemes informàtics o els provocats per la introducció de virus.\nConfiteria Padreny tampoc es fa responsable dels danys que poguessin ocasionar-se als usuaris per un ús inadequat d'aquest Lloc web. En particular, no es fa responsable de cap manera de les caigudes, interrupcions, falta o defecte de les telecomunicacions que poguessin ocórrer.\nS'informa que el Lloc web de Confiteria Padreny posi o pot posar a disposició dels Usuaris mitjans d'enllaç (com, entre d'altres, links, banners, botons), directoris i motors de cerca que permeten als Usuaris accedir a llocs web pertanyents i / o gestionats per tercers.\nLa instal·lació d'aquests enllaços, directoris i motors de cerca al lloc web té per objecte facilitar als Usuaris la recerca de i accés a la informació disponible a Internet, sense que es pugui considerar un suggeriment, recomanació o invitació per a la visita d'aquests.\nConfiteria Padreny no ofereix ni comercialitza per si ni per mitjà de tercers els productes i / o serveis disponibles en aquests llocs enllaçats.\nConfiteria Padreny en cap cas revisarà o controlarà el contingut altres llocs web, així com tampoc aprova, examina ni fa propis els productes i serveis, continguts, arxius i qualsevol altre material que en els referits llocs enllaçats.\nConfiteria Padreny no assumeix cap responsabilitat pels danys i perjudicis que es puguin produir per l'accés, ús, qualitat o licitud dels continguts, comunicacions, opinions, productes i serveis dels llocs web no gestionats per Confiteria Padreny i que siguin enllaçats en aquest Lloc web.\nL'usuari o tercer que realitzi un enllaç des de la pàgina web d'un altre, diferent, lloc web a l'Lloc web de Confiteria Padreny haurà de saber que:\nNo es permet la reproducció -total o parcialment- de cap dels Continguts i / o Serveis del Lloc web sense autorització exprés de Confitería Padreny.\nNo es permet tampoc cap manifestació falsa, inexacta o incorrecta sobre el Lloc web de Confitería Padreny, ni sobre els Continguts i / o Serveis d'aquest.\nA excepció de l'enllaç, el lloc web en el qual s'estableixi aquest enllaç no contindrà cap element, d'aquest Lloc web, protegit com a propietat intel·lectual per l'ordenament jurídic espanyol, excepte autorització exprés de Confitería Padreny.\nL'establiment de l'enllaç no implicarà l'existència de relacions entre Confiteria Padreny i el titular de la pàgina web des del qual es realitzi, ni el coneixement i acceptació de Confiteria Padreny dels continguts, serveis i / o activitats oferts en aquest lloc web, i viceversa .\nConfiteria Padreny per si o com a part cessionària, és titular de tots els drets de propietat intel·lectual i industrial del Lloc web, així com dels elements continguts en el mateix (a títol enunciatiu i no exhaustiu, imatges, so, àudio, vídeo, programari o textos, marques o logotips, combinacions de colors, estructura i disseny, selecció de materials usats, programes d'ordinador necessaris per al seu funcionament, accés i ús, etc.). Seran, per tant, obres protegides com a propietat intel·lectual per l'ordenament jurídic espanyol, sent-aplicació tant la normativa espanyola i comunitària en aquest camp, com els tractats internacionals relatius a la matèria i subscrits per Espanya.\nTots els drets reservats. En virtut de què es disposa a la Llei de Propietat Intel·lectual, queden expressament prohibides la reproducció, la distribució i la comunicació pública, inclosa la seva modalitat de posada a disposició, de la totalitat o part dels continguts d'aquesta pàgina web, amb fins comercials , en qualsevol suport i per qualsevol mitjà tècnic, sense l'autorització de Confitería Padreny.\nL'Usuari es compromet a respectar els drets de propietat intel·lectual i industrial de Confiteria Padreny. Podrà visualitzar els elements del Lloc web o fins i tot imprimir-los, copiar-los i emmagatzemar-los al disc dur del seu ordinador o en qualsevol altre suport físic sempre que sigui, exclusivament, per al seu ús personal. L'Usuari, però, no podrà suprimir, alterar, o manipular qualsevol dispositiu de protecció o sistema de seguretat que estigués instal·lat en el Lloc web.\nEn cas que l'Usuari o tercer consideri que qualsevol dels continguts del Lloc web suposi una violació dels drets de protecció de la propietat intel·lectual, haurà de comunicar-ho immediatament a Confiteria Padreny a través de les dades de contacte de l'apartat d'INFORMACIÓ GENERAL de aquest Avís Legal i Condicions Generals d'Ús.\nConfiteria Padreny es reserva la facultat de presentar les accions civils o penals que consideri necessàries per a la utilització indeguda del Lloc web i Continguts, o per l'incompliment de les presents Condicions.\nLa relació entre l'Usuari i Confiteria Padreny es regirà per la normativa vigent i d'aplicació en el territori espanyol. De sorgir qualsevol controvèrsia en relació amb la interpretació i / o l'aplicació d'aquestes Condicions les parts sotmetran els seus conflictes a la jurisdicció ordinària sotmetent-se als jutges i tribunals que corresponguin conforme a dret.


Team building: taller de vinyes | Cava Emotions\nInici >Team building >Team building: taller de vinyes\nL’experiència de viure la verema d’una forma tradicional\nUn autèntic viticultor acompanya al grup en una divertida sessió de maneig de les vinyes. En funció de l’època de l’any les persones podran esporgar, podar, veremar, o fins i tot trepitjar el raïm per a fer-ne most.\n· Gaudir d’una activitat divertida a l’aire lliure\n· Grups petits o mitjans (fins a 50 persones). Per a grups més grans aquesta activitat es combina amb altres activitats en la Gimcana del Cava\n· Qualsevol estació de l’any, excepte dies de pluja. Fora de l’època de collita trepitgem raïm subministrat, sense collir-lo\nSol·licitar más información >\na) Introducció a la viticultura del Penedès\nUnes breus nocions sobre les característiques del Penedès, el cicle de la vinya, un cultiu amb més de dos mil anys d’història en aquesta regió i les dos denominacions d’origen que en ella s’hi produeixen.\nb) Fent de viticultors\nSegons l’època de l’any en què estem, el nostre guia de vinyes ensenyarà i després acompanyarà al grup a realitzar diferents tasques com esporgar, podar, collir, etc.\nEn parelles, els participants practicaran la tècnica convertint-se en viticultors per un dia. Paral•lelament, el nostre guia respondrà a les preguntes i les inquietuds dels més curiosos.\nc) Premsant el raïm a la manera antiga\nUn cop han aconseguit omplir la tina de grapats de raïm, els participants podran experimentar, novament en parelles, la sensació única de trepitjar el raïm tal i com es feia abans. Per torns van entrant a la tina i al acabar s’extreu el most recent exprimit. Qui serà el valent que ho provarà?\nd) La curiosa història de la fil•loxera\nAl mateix temps que degustem el most que hem aconseguit gràcies al treball de la vinya, el nostre guia explicarà la història de la fil•loxera, la pitjor plaga de la història d’Europa que va afectar les vinyes. La història d’una greu crisis econòmica que va acabar sent determinant en el naixement d’una nova economia de la zona: la indústria del cava.\nAquesta activitat pot durar entre 45 minuts i 2 hores, depenent de les preferències del client. Es pot complementar amb un taller d’elaboració de cava per a que els participants se’n vagin amb una experiència completa del procés d’elaboració del cava, des de la vinya a la taula i passant pel celler.\nCava Emotions realitza aquesta activitat en vinyes de diferents cellers i viticultors independents situats a la regió del Penedès. Escollirem el lloc més apropiat en funció de l’època de l’any i la necessitat del client de combinar aquesta activitat amb altres, com visites o àpats a cellers, reunions de treball, etc.


Barcelona és la ciutat europea més contaminada pels creuers - Línia Ciutat Vella\nBarcelona és la ciutat europea més contaminada pels creuers\nVeïns en Línia|2019-07-22T10:47:24+02:0022 juliol 2019|Barcelona|Línia Ciutat Vella\nUn estudi de la federació d’ONG ecologistes Transport & Environment conclou que Barcelona és la ciutat europea més contaminada pels creuers, seguida de Palma de Mallorca i Venècia. Després que es publiquessin aquestes dades, el director de polítiques de transport de l’ONG, Faig Abbasov, va criticar que les ciutats donin “via lliure” als creuers mentre prohibeixen la circulació de cotxes dièsel per reduir la contaminació. “Aquests provoquen grans concentracions de contaminants amb un alt risc per a la salut dels seus passatgers i de les poblacions més properes a les terminals”, va afegir.\nL’informe explica que, durant el 2017, només a Barcelona els creuers van emetre entre dues i cinc vegades més gasos contaminants de diòxid de sofre que els automòbils de passatgers el mateix any. De fet, es calcula que aquell any van arribar al port de la ciutat uns 105 creures, de gran envergadura, mentre que la xifra de vehicles privats que hi ha registrats a la ciutat supera el mig milió d’unitats.\nEl mateix estudi també explica que, en el mateix període de temps, a Lisboa va arribar-hi un nombre més gran de creuers, però que l’estada d’aquests a Barcelona va ser superior al temps que van estar atracats a la capital de Portugal, de manera que la contaminació va ser més important.\nCANVI DE SISTEMA\nD’aquesta manera, i per tal d’intentar revertir aquesta situació, des de Transport & Environment han volgut fer una sèrie de recomanacions i propostes de canvi. Les ONG consideren bàsic “descarbonitzar” el transport marítim, per exemple, amb una connexió de la xarxa elèctrica en terra o utilitzant la tecnologia de l’hidrogen per alimentar d’energia aquests grans vaixells.\n“Cal que els governs intervinguin amb un mandat que porti la indústria naviliera a estàndards d’emissió zero”, han reivindicat des de l’agrupació d’organitzacions ecologistes.\nEl comerç del Gòtic s’ofega\n“CAP Gòtic nou ja!”\nGran campanya per potenciar el turisme de proximitat\nAV Barceloneta: “És inacceptable que l’Estat vengui els locals del front marítim”\nBatlle: “Tenim un problema greu en alguns carrers de Ciutat Vella”\nLes entitats urgeixen a posar fi a la “dinàmica creixent de desigualtat”\nEl Consell d’Associacions de Barcelona (CAB), Lafede.cat-Organitzacions per a la justícia global i la Federació d’Associacions de Veïnes i Veïns ...


Del increïble castell de Nagoya als Alps Japonesos, Takayama. - 丸く - Maruku - 丸く\n21 juliol, 2010 Maruku\nContinuem per aquí encara donant guerra. Després de 7 dies, sense comptar la marató d’hores d’avió encara no esta tot vist ni molt menys!! Ens queden moltes aventures per viure i llocs preciosos per visitar. Avui explicarem l’aventura que vam viure ahir.\nPrimerament ens situarem. Nagoya ciutat, 8 a.m del matí, un bon esmorzar a la estació central i destinació al barri de Shiyakusho. Com vam comentar al post anterior, Nagoya es la quarta ciutat del Japó, per tant us podeu imaginar la enormitat d’aquesta, i per això té una xara de metros que ja li agradaria la TMB.\nA Shiyakusho ens espera el Castell de Nagoya-jo. Construït per Tokugawa Ieyasu per al seu fill en el 1612, és famós per els seus delfins daurats ( Tot s’ha de dir i després ho veureu que semblen més unes carpes que uns delfins…i carpes lletges a més no poder.). Aquests delfins els Shachi-hoko, coronen a torre principal.\nAl costat del parc on es troba el Castell, hi ha un gran gimnàs/temple de pràctica de Sumo, l’esport per excel·lència del país, per lo que hem vist moltíssims nois que sortien i entraven vestits amb el kimono tradicional, la cueta típica i la panxa d’un bon jugador de sumo.\nVisitant avui aquest castell, ens hem adonat de la capacitat de resurrecció que tenen els Japonesos. Veritablement aquesta civilització esta feta per perdurar en el temps. El castell de Nagoya, al igual que cinc de les set torres que l’envolten, va ser destruït en el 1945 durant la segona guerra mundial i reconstruït en el 1959. Com aquest castell, moltíssims temples i altres obres arquitectòniques impressionants van ser destruïts durant la segona guerra mundial, però tot i així després de la submissió, van recuperar-se i alçar-se amb més força reconstruint amb presició tot el patrimoni enderrocat. Tot un exemple de civilització.\nVisita a ditre del magnífic Castell.\nI bé, després de visitar tot el parc que conté el Castell de Nagoya, directes a agafar les maletes destinació a Takayama on farem dues nits en busca de la essència del japó tradicional.\nTakayama, situada en els Alps Japonesos, de Gifu-ken va ser capital de la antiga província de Hida. El seu nom significa “muntanya alta” i és molt coneguda per la seva artesania de fusta, el seu boníssim sake local i sobretot per la carn de les seves apreciades vaques, la carn de vedella de Hida considerada una de les millors del mon ( I ja ho pot ser amb lo cara que és!).\nNomés arribar, directes al nostre Ryogan. Impressionant. Segurament amb les fotografies no us podrem transmetre molt, això s’ha de veure, s’ha de vire. Realment curiós, i molt acollidor, amb el seu tatami al terra, i el futón per a dormir.\nUn cop deixades les maletes, directes a visitar el poble. Res a veure amb lo que fins ara hem parat a dormir. Això és un poblet tradicional i petitíssim comparat amb Nagoya i Tokyo.\nUn cop fet un tomb… a provar la deliciosa vedella de Hida!\nI després de sopar… a dormir que demà serà també un dia llarg de visita rural al poblet de Hida-nosato i Takayama a fons.\n22 juliol, 2010 a les 5:48 am\nQue ho disfruteu!!! Aquest any et trobarem a faltar a la VIII Trobada sota xassis.\nSalutacions de l'Anton Morell\n22 juliol, 2010 a les 6:01 am\nAlps japonesos, fresqueta, bon menjar, quin luxe!. Tot i aixó em queda un dubte. Ramón, ja vas poder acabar de menjar agenollat?, tota l'estona?, et varen tenir que ajudar per aixecar-te?, et fan soroll els genolls quan camines?.\nAmb aquesta caloreta tan maravellosa que tením aquí, i reconeixent la meva enveja cap al vostre viatjet, una abraçada.\nAbradamus ha dit:\n22 juliol, 2010 a les 12:41 pm\njolines, quina passada! jo m'apunto a un altre!!! saluda al papi!


16 medalles pel CN Terrassa en el Campionat de Catalunya de Fons\nMedallistes del CN Terrassa\nMedallistes del CN Terrassa | cedida\nJulia Luis va ser la nedadora més destacada de l’equip egarenc en penjar-se quatre medalles. Va proclamar-se campiona dels 800 m lliures en categoria absoluta i júnior amb una marca de 8.55.09 i va obtenir el títol júnior de 1500 m lliures amb un temps de 17.09.78, registre que li va proporcionar la medalla de bronze en categoria absoluta. Aquests resultats li van proporcionar la victòria en la combinada femenina, que contemplava els resultats en els 800 i 1500 m lliures, amb un total de 1.457 punts. Així mateix, Cristina Garcia Kirichenko i Janna Blaya van repetir presència al podi. Garcia va penjar-se la medalla d’or en els 1500 m lliures en categoria absoluta (16.59.73) i en els 400 m esquena (4.44.86). Per la seva banda, Blaya va brillar en categoria júnior en assolir una plata en 800 m lliures (9.19.34) i un bronze en 1500 m lliures (17.42.74). Els altres dos títols per a la delegació local van arribar de la mà de Ferran Siré en els 400 m papallona masculins (4.27.76) i d’Aida López en els 400 m papallona femenins (4.44.96).\nCompleten la collita de medalles les plates d’Eric Rodelas en 400 m braça (5.08.54), de Maria Mola en 800 m lliures categoria júnior (8.32.46) i d’Izan Cubillas en 400 m esquena (4.30.68); i els bronzes de Mireia Rizo en 800 m lliures categoria infantil (9.37.83), de Guillem Lázaro en 400 m papallona (4.33.68) i de Pau Curtu en 400 m esquena (4.37.80).


EL SOPAR MÉS SINGULAR I ORIGINAL A CAMBRILS: MORAIMA |\nEL SOPAR MÉS SINGULAR I ORIGINAL A CAMBRILS: MORAIMA\n21 noviembre, 2017 / felixllovellfortuny\nEl restaurant Moraima, de Cambrils ofereix els dissabte, sota reserva per a una sola taula de 4 comensals el sopar més original i sorprenent de la Costa Daurada. S’inicia a les 20,30 hores amb rigorosa puntualitat en el marc preciós d’aquest luxós establiment, situat en l’Avinguda dels Països Catalans, molt ben il·luminat en el qual destaca una excel·lent decoració, en tons blancs i grisos, amb grans quadres avantguardistes en relleu i vistosos llums. Pot acabar passades les 01,00 hores.\nNo anem a desvetllar tots els secrets d’aquesta curiosa “Taula del Xef” per degustar un “Menú de Sensacions” però si advertirem que no tot el que sembla és, ni que el “divertimento” resulti exagerat i pugui molestar a ningú.\nGastronòmicament parlant la cuina, a càrrec d’un gran coneixedor basc dels fogons, Daniel de Toro, manté un nivell molt alt, amb plats mediterranis, bascos, orientals i de fusió. Un sopar de sensacions, que es permet alguna relliscada “ex-professo” a la meitat i que presenten els propis realitzadors, maridat amb vins blanc, rosat, negre i cava, dels cellers Grimau, del Penedès.\nComença amb l’aperitiu de benvinguda, una gamba en tempura anissada, potser massa anís que amaga el sabor al magnífic crustaci. Contínua un “ceviche” de corvina amb gambes, “camote”, “chili habanero” i llet de coco, que ens porta al Perú, una cuina amb gran influència últimament al nostre país. Segueix una amanida de mongetes, alvocat, tomàquet i cuscús, un plat senegalès, curiós per la mescla de sabors. I en honor a la temporada i al Camp de Tarragona, arriben a la taula uns calçots en tempura amb la seva corresponent salsa de romesco. No podia faltar el plat basc per excel·lència, tenint en compte que el xef és de Bilbao i degustem unes magnífiques mongetes negres amb berza i botifarra (un suggeriment, posar-li una guindilla d’acompanyament). Seguim, amb el desencaixi en el menú, per a prova dels comensals, allioli en dues textures. Després un sorbet de cava, mandarina i menta. I els plats forts del sopar, peix i carn, són el thieboudienne de llobarro, ben elaborada i amb bon producte i la cua de toro amb puré de “boniato”, molt tendre i ple de sabor com correspon. Les postres, bunyols de vent, pantxineta, certament excel·lent i crema catalana en l’aire, culminen el sopar.\nAplaudiments i felicitacions a José N. De Melchor, director de Moraima, una paraula del Brasil que significa frondosidad, que certament desborda aquesta “Taula del xef amb menú sensacions”, els dissabtes nit.\n← RESTAURANTE FLORIDA, CON CASI 70 AÑOS, TODA UNA INSTITUCIÓN EN REUS\nLA CENA MÁS SINGULAR I ORIGINAL EN CAMBRILS: MORAIMA →


La vacuna de Pfizer redueix un 98% el risc de morir per Covid-19 a les residències\nHo diu un estudi, fet sobre 117.000 persones, que signen Carmen Cabezas, Josep Maria Argimon i Daniel Prieto-Alhambra\nper Catalunya Diari 13/04/2021 14:50h\nEl risc de morir per Covid-19 cau un 98% a les residències després de rebre dues dosis de la vacuna de Pfizer. Aquest és el resultat d'un estudi elaborat a residències i personal sanitari de Catalunya que signa com a principal autora la subdirectora general de Promoció de la Salut, Carmen Cabezas. Els resultats, que ha avançat aquest dimarts el programa 'El món a RAC 1', mostren com la vacunació amb dues dosis redueix entre un 88 i un 95% el risc de contagi.\nSegons els resultats preliminars, aquesta protecció és del 95% entre els treballadors sanitaris, del 92% entre el personal de residències i del 88% entre les persones residents. Amb només una dosi, la reducció de les infeccions és d'entre un 40 i un 50%. L'estudi s'ha fet sobre unes 117.000 persones, la meitat personal sanitari i l'altra meitat residents i treballadors de residències.\nLa primera dosi ja redueix de manera rellevant el risc d'infecció\nEn concret, l'estudi mostra que una única dosi redueix el risc d'infecció un 42% entre les persones que viuen en residències, un 35% entre el personal d'aquestes residències i un 32% entre treballadors sanitaris. Els investigadors alerten, però, que tot i aquesta modesta protecció s'han de mantenir les mesures de protecció alternatives, especialment durant les dues primeres setmanes posteriors a la vacunació.\nAltres signants de l'estudi són el secretari de Salut Pública, Josep Maria Argimon, i el professor de Farmacoepidemiologia de la Universitat d'Oxford, Daniel Prieto Alhambra. La investigació apunta que faran falta altres estudis en el futur per veure si l'efectivitat que dona la vacunació es manté a mitjà i llarg termini.\n«Són uns resultats espectaculars»\nL'investigador Daniel Prieto-Alhambra ha explicat en una entrevista al programa 'El món a RAC 1' que «són uns resultats espectaculars. És una reducció d’infeccions d’entre el 85 i 95% després de la segona dosi. És d’aquelles gràfiques que repeteixes tres vegades per assegurar-te que no t’has equivocat». Tot i això, ha alertat que s’ha d’anar molt amb compte perquè la immunitat plena no s'aconsegueix fins després de rebre la segona dosi. Prieto-Alhambra ha manifestat que «entre la primera i la segona dosi passen tres setmanes i hi ha una reducció de risc molt menor, entre un 50% i un 60%».\nEn aquest sentit, l'investigador català ha destacat que aquestes dades «són molt importants perquè ens faria pensar que tenim la capacitat de reduir l’aparició de casos a les residències i la transmissió comunitària. Això ens indica que anem en la bona direcció».


Desconstrucció i evocació de mites i llegendes catalans – Les Rades Grises\nCatalunya mítica, diversos autors. Ed. Orciny Press, 2015. 234 pàgs.\nOrciny Press és un altre exemple d’una nova manera de concebre l’edició: gènesi amateur, grans dosis d’entusiasme i entrega, pocs recursos i un profund respecte pel gènere. Ells es presenten afirmant que el seu eix troncal són els “marges de la literatura especulativa”. Vet aquí, doncs, un nou fruit que neix d’una passió lectora que evoluciona fins a esdevenir un projecte real, en el lloable intent d’omplir buits en la nostra narrativa “més enllà dels gèneres fantàstics” per oferir productes literaris “transgressors” i allunyats dels tòpics. Això vol ser Orciny Press, una proposta encara tendra que aquest Sant Jordi ha presentat un llibre molt interessant: Catalunya mítica, amb el subtítol Relats fantàstics inspirats en la mitologia catalana.\nCatalunya mítica sorgeix d’un doble objectiu. Per una banda, dignificar el nostre propi imaginari fantàstic. Una de les coses que els catalans mai hem sabut fer gaire bé és estimar-nos. Ens poden enlluernar els mites escandinaus i celtes o les llegendes artúriques, sobretot quan els grans escriptors de fantasia ho han reinterpretat amb èxit. Però què passa quan parlem de dones d’aigua, de dips, de golluts o de personatges com el comte Arnau o el Timbaler del Bruc? Bé, doncs molt sovint el resultat és la ignorància o fins i tot un cert menyspreu condescendent. Orciny Press es va proposar en aquest volum -com explica Hugo Camacho en el pròleg- donar rellevància a aquest imaginari fantàstic propi, una idea que, d’entrada, mereix un aplaudiment.\nEl segon objectiu -que potser ha estat més una conseqüència del replantejament del projecte inicial- ha estat oferir un altaveu per a escriptors que s’atrevissin o simplement tinguessin ganes de posar negre sobre blanc el que la seva imaginació els suggeria sobre aquest tema. Van obrir la convocatòria, i de la tria dels textos rebuts n’ha sortit aquest bon recull, protagonitzat majoritàriament per autors poc coneguts, alguns d’ells molt joves i amb poc recorregut, però que tenen coses a dir.\nEl llibre el constitueixen onze relats. No goso fer una diferenciació generacional, però sí que es palpa, en els escriptors més joves (nascuts als 80 i als 90) una sensibilitat diferent, una imaginació desbordant que trenca amb referents tradicionals. No en tots, però gairebé. Pel que fa als temes, el més repetit són les històries vinculades a les dones d’aigua, aquesta mena de fada amb poders encantadors que habita en la profunditat dels boscos, sovint en gorgs foscos. Hi ha tres relats que parteixen d’un context real per viatjar mitjançant aquests éssers: La llauna, d’Alícia Gili (1966), una aventura ambientada en uns campaments juvenils; El jurament de la Molsosa, de Ferran d’Armengol (1959), un conte d’avis sobre una criatura fantàstica que habita a l’entorn de Viladrau; i La dona d’aigua, d’Anabel Pérez (1988), sobre l’atracció fatal que infon un d’aquests éssers al Gorg Negre de Gualba.\nHi ha un altre grup de textos argumentalment paral·lels fonamentats en llegendes d’entorns rurals. La font de l’animeta, de Joaquim Casal (1948), semblant a l’anterior, és un conte de fantasmes de tall més clàssic relacionat amb un encanteri femení. També protagonitza un fantasma La meva vella guàrdia, del jove Ignacio J. Borraz, basat en els castells llegendaris recopilats per Joan Amades. Blanca, de Mercè Bagaria (1954), és una faula de bruixes basada en la persecució femenina medieval.\nUn dels contes amb què més he connectat personalment és Llers, 1939, d’Enric Bassegoda (1977), situat en un context present d’un investigador que estudia la Guerra Civil, ens trasllada a un grup que custodia obres d’art al gener del 1939. És en aquest context bèl·lic tan proper i conegut que hi barreja una història de bruixeria i una maledicció medieval en una cripta oblidada.\nCatalunya mítica és un compendi amb llums i ombres que mereix una oportunitat en la primavera editorial que viu el fantàstic en llengua catalana\nL’aviador, de Rubén Guallar (1976), recupera races catalanes oblidades: cresties, patots i golluts, en un text sintètic que genera interrogants. El punt steampunk el posa Sergi G. Oset (1972) amb Verd gasós sobre fons de neu i cendra, que evoca el dip, una mena de gos vampir llegendari que va fer popular Joan Perucho en Les històries naturals.\nLa Corporació Pinós i el rescat de les cent donzelles de plaer, de Víctor N. Monterroso (1988) se situa en un sistema futur que l’autor bateja com “neofeudalisme” i planteja una vibrant aventura bèl·lica sobre lluites de poder i interessos econòmics que es basa en el mite de Galceran de Pinós i en la Llegenda de les cent donzelles.\nI un dels més imaginatius -però que segurament requeria un desenvolupament més llarg- és Tymbala Erdal Vrük, de Marc Martorell (1993), un relat amb ressonàncies en la mitologia hel·lènica, que s’inspira en el país de Cucanya i en altres llegendes tradicionals com la del Timbaler del Bruc.\nSorprenentment, malgrat la il·lustració de coberta, no hi trobem cap text heroic vinculat a Sant Jordi i el Drac. Suposo que tothom el devia considerar massa obvi i trinxat… Catalunya mítica és un compendi amb llums i ombres, però que mereix una oportunitat, emmarcat en aquesta primavera editorial -ho dic amb la boca petita- que viu el fantàstic en llengua catalana.\nRecord de Jaume Fuster\nD’altra banda, val la pena recordar, a propòsit d’aquest tema, que a casa nostra ja hi va haver un intent ben reeixit de novel·lar la història medieval dels Països Catalans des de l’òptica de la fantasia èpica, i és la trilogia mitològica de Jaume Fuster (Barcelona, 1945 – L’Hospitalet de Llobregat, 1998), iniciada l’any 1983, que formen L’illa de les tres taronges, L’anell de ferro i El jardí de les palmeres. Com a lector de fantasia, penso que tenim un gran deute amb ell.\nPublicat a Català, Ciència-ficció, Fantasia, Recull de relatsEtiquetat Catalunya mítica, Llegendes catalanes, Mitologia catalana, Orciny Press1 comentari\nUn pensament sobre “Desconstrucció i evocació de mites i llegendes catalans”\n23 de Mai de 2015 a les 11:16\nReblogged this on sisitgesartgallery.\n← Pratchett, a escena, i en català!\nLa nena de l’hivern de GRR Martin →


Les obres de l’avinguda del Torrent ja estan a la recta final\nEls treballs, finançats per l’AMB, es fan amb la col·laboració dels Ajuntaments d’Esplugues i l’Hospitalet de Llobregat\nL'alcaldessa d'Esplugues, Pilar Díaz, i la de l'Hospitalet, Núria Marín, han visitat avui les obres de reforma i de millora de l'accessibilitat que es duen a terme a l'avinguda del Torrent, limítrof amb l'Hospitalet (on pren el nom d'avinguda Severo Ochoa), i que avancen a bon ritme. Les alcaldesses han fet una visita de seguiment per captar sobre el terreny l'estat dels treballs, que suposen la intervenció en més de 6.200 metres quadrats de vials.\nEl projecte, que executa l'Àrea Metropolitana de Barcelona (AMB) amb un pressupost de 880.000 euros, es fa en col·laboració amb els ajuntaments de les dues ciutats. Amb aquesta actuació conjunta de l'AMB i dels ajuntaments de l'Hospitalet i d'Esplugues es millorarà urbanísticament aquest vial compartit pels dos municipis, ordenant i fent més accessible en tot el traçat les avingudes del Torrent i Severo Ochoa. "Esperem que aquest carrer sigui un punt de trobada entre les dues ciutats", ha declarat Pilar Díaz.\nLes obres es van iniciar al mes de febrer i tenen una durada prevista de quatre mesos. Consisteixen en la reurbanització d'un espai de confluència entre els dos municipis. Concretament, s'actua en el tram sud de l'avinguda del Torrent -entre les rotondes de Jacinto Benavente i el carrer Verge de la Mercè, al barri de Can Vidalet- i, ja a l'Hospitalet, en el tram nord de l'avinguda sever Ochoa -entre la carretera de Collblanc i el carrer Amadeu Vives, al barri de Pubilla Casas.\nEls treballs serviran per reordenar l'espai públic d'aquesta zona i millorar l'accessibilitat, amb l'ampliació de voreres, la supressió del passeig central, l'eliminació o millora dels trams d'escales actuals i la construcció d'una rotonda viària de 25 metres de diàmetre per regular el trànsit a la confluència dels carrers Verge de la Mercè, Gravina i Amadeu Vives amb les avingudes del Torrent i Severo Ochoa.\nEl projecte també inclou la plantació de nou arbrat -saboner de la Xina (Koelreuteria paniculata fastigiata) - amb escocells coberts; la renovació de l'enllumenat, del mobiliari urbà i de la xarxa de clavegueram; el soterrament de les línies aèries de serveis, i la pavimentació de calçades i voreres. Mentre durin les obres, hi haurà desviaments de trànsit degudament senyalitzats pels carrers veïns.


La Biblioteca Marià Vayreda d’Olot es queda petita en èpoques d’exàmens - Ràdio Olot\namb Ràdio Olot 19:25\nLa Biblioteca Marià Vayreda d’Olot es queda petita en èpoques d’exàmens\nCoincidint amb períodes d’avaluacions a les universitats, l’equipament olotí s’omple de desenes d’estudiants. Durant aquests dies de Nadal s’ha repetit aquesta situació. Des de la direcció diuen que és essencial que la nova biblioteca de la ciutat tingui sales polivalents que permetin donar resposta en moments d’alta afluència.\nLes zones d’estudi de la Biblioteca poden acollir fins a un centenar de persones (Ràdio Olot)\nLa Biblioteca Marià Vayreda d’Olot ha tornat a passar unes festes de Nadal amb overbooking. Fins aquest dilluns, desenes d’estudiants han omplert l’equipament a causa dels exàmens que les universitats programen per aquest mes de gener. Durant les festes, els universitaris que tornen a casa busquen un espai tranquil per estudiar i la biblioteca és un lloc que agrada. Ho explica la directora del recinte olotí, la Carme Simón, en declaracions a Ràdio Olot.\nLes condicions que ofereix la biblioteca a l’hora de concentrar-se ha provocat que es quedi petita en èpoques d’exàmens. Les dues sales d’estudi i les taules repartides pels espais lectura tenen capacitat per un centenar de persones. Una oferta que no cobreix la demanda sobretot per Nadal, Setmana Santa i el mes d’agost.\nUna nova biblioteca polivalent\nLa directora de la Biblioteca Marià Vayreda diu que la nova biblioteca de la ciutat haurà de tenir sales polivalents que ajudin a solucionar aquestes puntes d’afluència.\nLa nova biblioteca d’Olot encara no té data de construcció. A l’espera del nou equipament, l’Ajuntament habilitarà sales d’estudi a l’edifici de Can Monsà, al carrer Fontanella, aquest mes de gener. S’obriran en cap de setmana i també en horari de nit.\n251 queries in 0,395 seconds.


La Vella de Valls destrona Vilafranca i guanya el Concurs de Castells\nBarcelona. Diumenge, 7 d'octubre de 2018. 16:42\nActualitzat: Diumenge, 7 d'octubre de 2018. 17:10\nLa Colla Vella dels Xiquets de Valls s’ha coronat com a guanyadora del 27è Concurs de Castells de Tarragona i ha trencat així l’hegemonia dels Castellers de Vilafranca en les últimes vuit edicions. La colla rosada s’ha endut el títol gràcies al 4 de 9 i el 2 de 8 nets, i a haver carregat el 3 de 10 amb folre i manilles, construccions que els han permès aconseguir un total de 9.690 punts.\nLa @collavella descarrega el 2d8 net #CastellsEnXarxa #ConcursCastellsTGN pic.twitter.com/fE4kKmTE3B\n— iu forn (@iuforn) 7 d’octubre de 2018\nAl seu torn, els Verds han quedat classificats en segon lloc amb 8.070 punts després d’haver descarregat el 3 de 10 i la torre de 9, i d’haver carregat la torre de 8 neta. La tercera posició ha estat per a la Jove de Tarragona, que aquest diumenge ha completat el 5 de 9 i el 9 de 8, i ha carregat també el 3 de 10. La sorpresa de la jornada ha vingut dels Capgrossos de Mataró, classificats en quarta posició gràcies al 3 de 9, la torre de 9 i el 5 de 9.\n10. @Marrecs #ConcursTGN18 #castellers pic.twitter.com/lxWQNBSfOu\n— Concurs de Castells (@concurscastells) 7 d’octubre de 2018\nSòlid concurs de la Vella\nLa Vella de Valls arribava a Tarragona com una de les quatre grans favorites per emportar-se el Concurs de Castells i amb un objectiu ben clar: destronar els Castellers de Vilafranca. No han tingut una temporada fàcil, però sens dubte ha estat la colla que ho ha fet millor al llarg de l'any .\nHEM GUANYAT!#ConcursTgn18 #ElMomentÉsAra #AnyRabassó2018 #castellers pic.twitter.com/3fkW6DVzXz\n— Colla Vella (@collavella) 7 d’octubre de 2018\nPer iniciar el concurs han optat pel 4 de 9 sense folre, un castell prestigiós de gamma alta que han descarregat de manera magistral. Però la lliçó de la colla rosada ha arribat a la segona volta amb el pilar de vuit sense folre, un altre castell de gamma alta que han descarregat sense cap problema.\nPer acabar el concurs, la Vella ha tornat a optar per un altre gran castell, el 3 de 10 amb folre i manilles, que aquest any només l'havien pogut carregar per Firagost, i, tot i que tampoc ha estat el dia de descarregar-lo, ha servit a la colla rosada per guanyar el Concurs abans d'acabar-lo.\nCULTURA Els castellers de Valls, a la portada local del 'Washington Post' El Nacional


Sivrice Taş Han Motel Sokakagzi Turquia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAssos Sivrice koyu, Sokakagzi, Sokakagzi, Turquia, 17863 - Veure al mapa\nAl visitar Sokakagzi, vosté es sentirà com a casa a Sivrice Taş Han Motel, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Sivrice Taş Han Motel, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen recepció 24 hores, magatzem d'equipatge, aparcacotxes, servei d'habitacions, habitació familiar.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aire condicionat, calefacció, servei de despertador, balcó/terrassa, insonorització per satisfer els clients més exigents. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent platja privada, buceig, pesca, jardí, esports d'aigua (no motoritzats). Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Sivrice Taş Han Motel és una selecció idònia per a la vostra estada a Sokakagzi.


Els partits es comprometen a augmentar el finançament per a l’audiovisual en català | Notícies | Plataforma per la Llengua\nEls partits es comprometen a augmentar el finançament per a l’audiovisual en català\nHan participat al debat organitzat per la Plataforma per la Llengua representants de Junts, ERC, CUP, En Comú Podem, Primàries Catalunya, PDeCAT\nEl debat ha exposat el posicionament i el grau de compromís dels partits amb el decàleg de mesures per a un audiovisual en català\nEl debat electoral organitzat per la Plataforma per la Llengua ha reunit els representants de sis partits per discutir sobre diverses qüestions que afecten el sector audiovisual en català, que actualment es troba en un estat de greu precarietat per l'abandonament que ha patit els últims anys per part dels poders públics. El debat, que s'ha pogut seguir en directe a través de YouTube, ha estat organitzat a propòsit del decàleg de mesures que es va presentar el passat 21 de gener a la Filmoteca de Catalunya i que ha elaborat Plataforma per la Llengua amb la col·laboració de l'Acadèmia del Cinema Català i el Clúster Audiovisual de Catalunya.\nUn de les qüestions que ha generat més consens entre els representants dels diferents partits ha estat la necessitat d'augmentar els recursos que es destinen al sector audiovisual. Albert Botran, de la CUP, ha estat l'únic que ha considerat factible que aquest finançament pugui arribar als 60 euros per ciutadà durant la pròxima legislatura, tal com proposa el decàleg, però ha dit que per fer-ho realitat caldria "una transformació profunda" que passi per "repartir millor la riquesa" i per reforçar els mitjans públics. Per contra, Josep Riera, de Junts, considera que cal donar més suport a la producció privada ja que, ha dit, "en els últims anys s'ha vist ressentida". Anna Salicrú, d'ERC, ha proposat la creació d'una taxa directa, independent de la partida pressupostària, que es destini a finançar els mitjans públics catalans.\nPel que fa a la presència residual de contingut en català a les plataformes digitals, cap dels candidats ha pogut perfilar un pla d'acció concret per forçar un canvi en aquest sentit. Sílvia Mayor, del PDeCAT, considera que el Govern ha de fer entendre a aquestes plataformes que el català "és un mercat de deu milions de persones que exigeix i necessita" tenir presència en aquests nous espais. Per la seva banda, la candidata d'ERC considera que cal recuperar el Servei Català de Doblatge i, alhora, buscar complicitats amb aquestes plataformes. Botran ha retret als partits del Govern que no hagin fet aquesta feina de pressió i ha assegurat que les plataformes digitals "no es prenen seriosament" el govern català.\nEls candidats tampoc no han estat gaire precisos a l'hora d'explicar quins plans tenen per fer complir la Llei Catalana del Cinema, que obliga les sales a projectar com a mínim un 25% de pel·lícules en català. Cap d'ells ha apostat explícitament per sancionar l'incompliment d'aquesta llei i més aviat s'han encomanat a pressionar les distribuïdores amb la col·laboració de la societat civil i del sector audiovisual. Segons el candidat de Primàries Catalunya, Carles Canet, tant les distribuïdores com les plataformes digitals només atendran les necessitats dels catalanoparlants si Catalunya esdevé un estat independent. "Deixaran de tractar-nos com a una regió quan siguem independents", ha dit.\nEl debat tenia un espai reservat per a preguntes del públic i un dels espectadors ha demanat als candidats que es pronunciessin sobre l'augment de la presència de castellà a TV3. El representant de Junts ha reconegut que "s'està incomplint" el llibre d'estil i que "la pressió contra el català per afavorir el castellà" ha provocat "un cert relaxament" lingüístic per part de TV3. Marc Parés, d'En Comú Podem, s'ha mostrat més preocupat per "la baixa diversitat de l'audiència" de la televisió pública catalana que pel fet que a la programació "s'incorporin alguns elements" en castellà. "Com ha de ser una eina de normalització lingüística si no arriba a la meitat de la població? El que hem d'aconseguir és que TV3 arribi, en català, al conjunt de la població, especialment a la castellanoparlant", ha opinat. Per contra, el candidat de Primàries Catalunya ha considerat que TV3 "sacrifica el llibre d'estil a canvi de poder dir un cop al mes que és líder d'audiència".\nTambé s'ha parlat dels canvis que s'han de produir perquè els joves facin i consumeixin continguts audiovisuals en català. En aquest sentit, hi ha hagut consens sobre la necessitat de generar continguts per a nens i joves que s'adaptin als formats i als suports de l'era digital. La representant del PDeCAT, a més, ha dit que cal tendir cap a un model similar al de Finlàndia, "on la corporació de mitjans destina entre un 15% i un 20% del seu pressupost al canal juvenil".\nDe fet, l'entorn audiovisual i comunicatiu altament descatalanitzat en què viuen actualment els joves, és un dels motius principals pels quals la Plataforma per la Llengua ha posat en marxa la campanya "Més Audiovisual", que inclou el decàleg de mesures i que s'anirà desplegant durant els mesos vinents.\nMira el debat a Youtube\nLlegeix el decàleg de mesures\nRepresentants polítics en el debat\nMembres dels partits polítics convidats al debat


400 espectadors més gaudeixen del teatre | Nova Ràdio Lloret\nEdifici del Teatre de Lloret\nMés de 1.576 persones han passat pel teatre, entre els mesos de gener i març. El balanç és positiu, sobretot si el comparem amb l’any passat. Aquest 2014 han vingut més espectadors (400 més) en menys funcions (8 enlloc de 10).\nLa xifra es dóna a conèixer avui, Dia Mundial del Teatre. El regidor de Cultura, Arseni Frigola, argumenta que els motius d’aquest increment són una programació de qualitat, amb varietat de gèneres, i una de les novetats de la temporada: la campanya de comunicació, en què s’han anat a buscar nous públics. Del total de vuit espectacles que s’han representat a Lloret en aquest 2014, el que ha tingut més èxit va ser el primer: el musical T’estimo, ets perfecte, ja et canviaré, que va pràcticament omplir les 370 butaques de la sala.\nA més d’oferir una programació de qualitat -dividida en obres professionals, de companyies locals i adreçades a públic familiar-, la vila ha posat en marxa el Lloret Espai Off. Consisteix en oferir representacions fora de les parets del teatre, per tal de captar més espectadors. Es va estrenar amb èxit amb un recital poètic. Demà es torna a fer, a la biblioteca, amb Pentateatre Atòmic. Una obra de singular format, que incorpora una altra novetat: la taquilla inversa, en què l’espectador no paga fins que acaba l’obra i ho fa en funció del valor que li dóna. Tampoc no hi ha cap preu fixat.\nLa taquilla inversa s’estrena amb Pentateatre Atòmic, que són cinc representacions de durada curta (de 15 a 20 minuts), una de les quals és un monòleg sobre la vida de Paco Moreno, “que va marxar de Lloret a la ciutat per buscar-se la vida com actor, de tot el que ha trobat pel camí, la duresa i la lluita”. Aquesta peça porta per nom Paco Donald en el sentit que “els actors s’han de prostituir, han de fer papers que no volen per guanyar diners, com els actors que fan de personatges de Disney” (en els parcs temàtics i demés).\nEl que tenen en comú les cinc obres de Pentateatre Atòmic és que totes parlen de la crisi i dels seus efectes. Es representen plegades demà al vespre, a partir de dos quarts de 9, a la Biblioteca.\nCom diem, aquesta és una de les apostes del cap de setmana, en què Lloret celebra el Dia Mundial del Teatre. La jornada en si és avui dijous. Per això, aquesta tarda, a dos quarts de 8, es fa la lectura d’un manifest que reivindica les arts escèniques, a la plaça de l’Església.\nArticle anterior‘Acorar’, el monòleg intens i mallorquí, plat fort del cap de setmana\nArticle següentLa fe, com a sentiment de diàleg