Xavier Antich anima la Seu a fer que "tothom se'n senti part" — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / Xavier Antich anima la Seu a fer que "tothom se'n senti part"\nXavier Antich anima la Seu a fer que "tothom se'n senti part"\nEn el pregó de Festa Major, el filòsof urgellenc s'ha sumat a la "repulsa a la violència" i "el dol per les víctimes" dels atemptats de Barcelona i Cambrils. En aquesta notícia podeu llegir el text íntegre\nEl filòsof i professor Xavier Antich ha animat aquest dissabte els urgellencs i urgellenques a fer una ciutat cohesionada i aconseguir que tothom "se senti de la Seu", mitjançant un recorregut vital pels records col·lectius més quotidians del municipi al llarg de les darreres dècades. Antich ha llegit el pregó de la Festa Major 2017 des del balcó de l'Ajuntament, acompanyat de l'alcalde urgellenc, Albert Batalla, i la regidora de Festes, Sílvia Iscla.\nAmb un text extens i amb molt contingut, Antich ha començat fent una crida a la pau i la convivència tot fent referència als tràgics atemptats de la setmana passada a Barcelona i Cambrils i a la massiva manifestació que ha tingut lloc aquest dissabte mateix al passeig de Gràcia de la capital del país. Una solidaritat a la qual la Seu s'ha sumat tot instal·lant al mateix balcó on es feia el pregó una pancarta amb el lema 'No tinc por'. Així, el filòsof urgellenc ha subratllat que la gent ha cridat "que volen viure en pau; que el Mal no podrà amb tot el Bé que volem per al país i la gent que hi viu. I el seu crit és el nostre". A més a més, però, també ha volgut denunciat la intoxicació de l'opinió pública que ha marcat els darrers dies per part de determinats mitjans, i ha assegurat que "hauria estat bé poder-se manifestar també contra la mentida i la manipulació que amenacen la democràcia, però amb segons qui a la manifestació no és podia fer”.\nTot seguit, el professor de la Universitat de Girona ha portat els veïns i visitants per un viatge nostàlgic tant pels seus records d'infància i adolescència a la Seu com per un gran nombre d'elements de la ciutat, alguns d'ells ja desapareguts, que han forjat l'actual identitat de la població i dels seus veïns. Per tot plegat, ha volgut remarcar que, malgrat que ha desenvolupat la seva vida professional i acadèmica fora de la Seu, se segueix considerant urgellenc ja que és on hi té la família més propera i els amics més fidels. Finalment, ha englobat tots aquests records per demanar que la Seu mantingui la capacitat que ha tingut sempre d'integrar tots els seus habitants, tant anys enrere amb els qui hi venien de la resta de la comarca com ara des de destins llunyans.\nText íntegre del pregó de Xavier Antich:\nUrgellenques, urgellencs, Alcalde, amigues, amics,\ntinc una sensació molt estranya de ser aquí, convidat per l’Alcalde i el Consistori a fer-vos el pregó de Festa Major. Moltíssimes gràcies, l’honor és immerescut, perquè no tinc cap mèrit per ser aquí que el mateix que teniu vosaltres: ser de la Seu, cosa de la que me’n sento molt orgullós.\nPerò deixeu-me que les primeres paraules siguin per recordar els que acaben de manifestar-se a Barcelona, una ciutat que estimem, per mostrar la repulsa contra la violència i el dol per les víctimes de l’atemptat salvatge que ens ha colpit fa ben just una setmana. Han cridat que no tenen por. Que volen viure en pau. Que el Mal no podrà amb tot el Bé que volem per al país i la gent que hi viu. I el seu crit és el nostre: des de la Seu, ens sumem a aquest clam de pau, en favor de la vida i el respecte, la convivència i la diversitat. No tenim por! Hauria estat bé poder-se manifestar també contra la mentida i la manipulació que amenacen la democràcia, però amb segons qui a la manifestació no és podia fer.\nEl que ha passat a Barcelona, a Cambrils o a Ripoll, no ens és indiferent, ni el mal que es fa a gent innocent i indefensa. Que avui comencem la Festa Major de la Seu no vol dir que oblidem el que ha passat o que no ens importi. Al contrari. La Festa Major ens permet refermar el compromís amb la vida, amb un futur en pau i un món on les diferències no siguin un problema sinó una riquesa. La Festa Major celebra la vida en comú i l’espai públic com a espai compartit, i la d’aquest any ha de ser l’ocasió de refermar la nostra aposta per un model de civilitat: on alguns voldrien fer, de les nostres ciutats, un immens camp de mort, nosaltres hi oposarem paraules, educació, cultura, música i festa.\nUs deia que sento gratitud i honor, i també una mica de vergonya, perquè pensava que, amb el pregó del meu germà José, a cal Antich ja havíem cobert el cupo, però sobretot perquè, com us deia, l’únic mèrit que reconec per estar aquí, és que sóc de la Seu.\nI quan dic que sóc de la Seu vull dir que hi vaig néixer, que hi tinc casa meva, la casa dels meus pares i els meus germans. Aquí viu la meva mare i hi tinc la colla i els meus millors amics. Aquí vaig passar infància i adolescència, part de la joventut i del que ha vingut després. I ara jugo amb els meus fills, l’Ignasi i el Xavier, allà on jo jugava: al parc del Camp del Codina (que era el camp de futbol de la Seu) i en el parc de la plaça Joan Sansa (on m’hi havia passat hores al paller de cal Peret de la Torre).\nÉs curiós: a Barcelona, on visco des de fa 35 anys i a Girona, on faig classes des de fa més de 20, sempre es sorprenen quan dic que sóc de la Seu, i no de Barcelona o Girona. Perquè ‘ser’, el que se’n diu ‘ser’, sóc de la Seu. Però què vol dir, això? Doncs és molt simple: sentir que en formes part, i que la part més important de tu està lligada a la Seu i la seva gent.\nVol dir, també, que no puc estar-me massa sense pujar-hi, perquè em falta aire, i que se’m posa la pell de gallina quan, passat el turó de Ciutat, s’obre la vall de la Seu a l’altre costat, com quan, venint d’Alàs, s’alcen en l’horitzó la Catedral i el palau del Bisbe i, al fons, el perfil del Quiri. Ara que no ens sent ningú podem dir que aquest és el paisatge més meravellós del món.\nHi ha moltes coses que fan de la Seu el que és. Però, per sobre de totes, tres.\nLa primera és el Cadí, aquesta serra gegantina i protectora que mai no ens cansaríem de mirar. Hem après de petits a descobrir-ne els matisos: l’estimem pelat com ara, amb les canals obertes i desafiants, però també l’estimem nevat, o mullat per la pluja de tardor, o quan resseguim el seu desgel a la primavera. L’estimem a contrallum, amb el primer sol del dia i l’estimem amb tots els colors del capvespre, sempre diferents!\nAls peus del Cadí, que ja hi era abans que hi fóssim i que continuarà quan no hi siguem, sentim que només som convidats de la vida, afortunats de poder-la passar en aquesta vall meravellosa, tota lluminositat i claror, fins i tot en ple hivern, a la que li devem el nostre caràcter.\nLa segona és la Catedral de Santa Maria d’Urgell, l’única íntegrament romànica de Catalunya i una de les més belles d’Europa. No és només un monument fabulós, incomparable per les seves dimensions, la intel·ligència arquitectònica, la subtilesa en la distribució dels espais i l’extraordinària sobrietat. És una presència que parla de la vida continuada en aquesta ciutat durant més d’un mil·lenni, i l’ambició de la seva gent per dotar-se d’una obra col·lectiva d’aquesta magnitud. La Catedral ha marcat durant segles el ritme de les nostres vides: hi hem celebrat naixements, hem festejat aparellaments i hem acompanyat els que estimem en el seu darrer viatge. Però la Catedral és sobretot la imatge més poderosa que la ciutat de la Seu s’ha donat a si mateixa i en la que millor s’hi reconeix.\nNo estranya que al seu voltant hagi crescut una ciutat culta i cultivada, preocupada per l’educació i la cultura. Penseu que la Seu té, des de 1933, un dels primers instituts públics de l’Estat i que, per això, durant dècades, ha liderat els percentatges de batxillers del país. Però penseu també en els cursos de català d’Òmnium sota el franquisme, amb Mn. Albert Vives; en aquell Cine Club pioner, o els Festivals de música Brudieu, el Retaule de Sant Ermengol, les Caramelles, el Ball Cerdà, les escoles de música i l’Escola d’Art, l’Orfeó Sant Ot i Caterva... i així fins al PICURT. Sumeu-hi el CEFUC, el SEDIS i el club Canoë-Kayak, i tindreu un panorama més complet. La Seu sap de la importància de l’educació i la cultura en la vida de la ciutat.\nI la tercera de les coses que fan de la Seu el que és és el Passeig i el mercat. El Passeig ha estat sempre lloc de trobada i conversa, on hem fet quilòmetres donant-hi tombs. S’han fet i desfet colles, s’hi ha festejat i discutit, hem jugat a barquetes amb les escorces dels plataners i hem passejat la solitud. S’hi han fet grans celebracions, com la mítica escudella de Sant Antoni, i s’hi han quedat records de moltíssimes històries anònimes i entranyables.\nI el mercat, lloc d’encontre d’una ciutat de comerç i serveis amb l’agricultura i la ramaderia. Perquè la Seu és un país de pagesos, i n’estem orgullosos. Cap olor defineix millor la Seu que la que fa l’herba dallada. La Fira de Sant Ermengol és la més antiga d’entre les documentades a la península. I amb la Cooperativa del Cadí, la primera central lletera de l’Estat, la Seu va entrar en la modernitat: a més, és símbol de la Seu cooperativa i solidària, de l’esforç que suma fragilitats per bastir una ciutat forta: però forta en humanitat.\nEl Cadí, la natura. La Catedral, la cultura. El passeig i el mercat, la vida social de la comunitat. Ser de la Seu és sentir-se part de tot això i orgullós del que representen. Aquests tres eixos fan que la Seu sigui el que és: un lloc obert i hospitalari. Mireu les vostres cases: venim de molts llocs! El pare va venir de Lavansa amb els padrins, i s’hi van quedar. I la mare, nascuda al Marroc, va venir de joveneta a fer de mestra i, encara que el taxista que la va pujar a Estamariu li va dir que no duraria ni un hivern, s’hi ha passat tota la vida. Així són les cases de la Seu, plenes de gent arribada de molts llocs que han fet de la Seu casa seva. En els temps que corren, quan a tot arreu augmenta l’odi contra els de fora, la Seu té una enorme lliçó per compartir i fer-ne bandera. I és que dins de la Seu hi ha moltes “Seus”.\nI a fora també, perquè la Seu no és només la Seu, encara que sembli una paradoxa. On s’acaba la Seu? Al pont de la Palanca? Al barri de sant Antoni? A Castellciutat? Sabem que la Seu s’estén obrint-se cap als camins d’Arfa i Montferrer, Adrall i el Pla seguint el Segre; o cap a Alàs, Estamariu, i Arsèguel a llevant; cap a Cerc i Artedó en direcció a les valls del Cadí o cap a Calvinyà i Anserall pujant a Andorra. I podríem multiplicar les connexions, i hi descobriríem tots els pobles dels que la Seu s’ha nodrit, amb els que manté una relació tan intensa com la que lliga els membres d’una família.\nTambé en això la Seu té moltes lliçons per compartir: recordeu, al final de franquisme, aquells joves visionaris que van crear els Grups de l’Alt Pirineu i van endevinar que la Seu només podia ser moderna si trenava el seu futur amb els veïns.\nCal dir, a més, que la Seu es també feta de records i de les històries de la seva gent. La meva Seu, com la vostra, també és feta de memòria.\nEn el meu cas, de la Llibreria dels meus pares, on els meus germans i jo vam passar hores entre TBOs i llibres, i també repartint diaris i revistes per tota la Seu. És difícil, encara avui, passar-hi pel davant i no sentir un calfred. Però també hi ha records dels primers jocs al carrer, amb els amics, al sortir de l’escola, al barri de Sant Josep de Calassanç, quan encara hi passaven cotxes!\nDesprés arribarien els anys de l’institut, les primeres Festes Majors, els envelats, els primers Ball Cerdà, l’orfeó sant Ot, les festes del barri Sant Josep de Calassanç, el grup Caterva dirigit per l’enyorat Alfons Carrillo, L’Esquella de la Torratxa amb la colla dels teatreros. La meva Seu, com la vostra, és plena de records.\nRecordo el padrí de cal Peret de la Torre i el de cal Trilla conduint un carro ple d’aufals (o de fems!), tirat per una mula, travessant l’avinguda amb la dignitat d’uns nobles medievals. Recordo l’esmolet Prieto, o el vell Romadriu, que venia números per al porc de Sant Sebastià amb cartes espanyoles partides per la meitat. Recordo les partides d’escacs al passeig de l’entranyable Joan “boig”. Recordo el Botanch i el Mils, que ens arreglaven les bicis. I recordo la Seu dels mossèns: del doctor Creus, que vivia aquí al davant, a mossèn Mas, que a l’institut ens ensenyava a traduir del grec.... Recordo les neules del Nazario i els seu fletxa, fletxona!, l’acordió de l’Estevet, el Martell, el Pep Diligent, el padrí de cal Codina i el de cal Sort, la padrina Rosita de cal Llangort, el Canturri, el Josep Maria Pampliega, el Pere Riu... Recordo els nostres Homenots i les grans dones de la Seu: ¿qui els farà el llibre que es mereixen, com va fer Josep Pla amb els seus?\nRecordo la sala dels hermanos amb els bancs de fusta on veiem les primeres pel·lícules; el teatre del seminari, on feien els pastorets; el cine Valira dels germans Muntó, on el Viola hi va venir a fer un míting a les primeres eleccions i no va poder obrir boca; les olimpíades del meu germà Cuqui i els seus amics en l’aigua verda de la piscina de la Salle.\nRecordo el Quarter del Passeig, sense militars, on entràvem d’amagatotis, i els soterranis de l’Institut vell al costat de la Valira, on jugàvem a fer-nos por. Recordo els ‘columpios’, aquí al costat, el càmping Valira i els balls adolescents, els concursos de pesca i les truites lluents dels nostres rius. Recordo les baixades al mesclant de les aigües i al Parc dels enamorats.\nRecordo sortir d’escola i anar amb la lletera a buscar la llet a cala Dorinda. El grapat de formatge ratllat del Cadí que ens posava a la mà de regal la padrina de l’Eugene. Les estones d’espera a la barberia del Gay. Recordo les botigues que ja s’han convertit en ombres: la carnisseria de la Claudina, Cal Cusí, Cal Puigsubirà, la botiga de la Celes Puy, la sastreria Ritort, la perruqueria Santos i la de les germanes Castells, la rellotgeria Gispert, el forn de la Garba, la sabateria dels Tàpies, i més recents la llibreria Cortés, la bodega Gallart, la ferreteria Mallol... Recordo la xurreria del Passeig, amb el mico del cul pelat, i l’antiga estació de l’Alsina Graells. Recordo les bòbiles de la Seu.\nRecordo Cal Gaspar i el bar de l’Hotel Mundial, plens de fum i de vida, i la terrassa de l’Espanya i els seus calamars. Les nits al Corona i els balls al Guiu, les visites a L’Oficina i els temibles porrons de moscatell amb ginebra. Recordo els futbolins als soterranis de cal Batalla.\nRecordo les incursions al Salit i nevades que ens permetien esquiar pels carrers. Recordo els banys al riu, entre la Seu i Alàs, i les baixades pel Segre amb pneumàtics de tractor. Recordo les passejades sota els porxos les tardes de pluja, escoltant el silenci del barri vell, i les excursions a la font de l’Aduaner, a l’ermita de sant Antoni i als Set Inferns.\nRecordo el riu de la Color, les grans confidències i els primers pecats, abans de descobrir els prats de l’obaga, i les entrades amb nocturnitat a la residència de noies de la Sagrada Família, amb tremolor a les cames (i no pas de por!). Recordo els anys a l’institut, amb professors extraordinaris i els companys d’aquells anys, vinguts des de Puigcerdà fins a Oliana.\nRecordo el recital prohibit del Lluís Llach. Les discussions a la Sala de Plens per discutir el nomenclàtor de la Seu democràtica. La creació de la revista El Passeig i les primeres passes de Ràdio Seu. Recordo la primera vaga d’estudiants a la Seu, perquè volíem participar en el govern de l’institut.\nRecordo les performances dels artistes de Comunicació Actual, les ballades dominicals de sardanes amb tocadiscos al Pati Palau, les Nits Musicals al claustre de la Catedral, on escoltàvem estirats a la gespa Bach i Billy Holliday, Mozart i Keith Jarrett, i que van acabar com el rosari de l’aurora quan el rector de la parròquia les va prohibir.\nRecordo les patates braves del bar Segre, els polanski’s a l’Eugenio, les sangries a les catacumbes del bar Granada. Els cap d’any a les quadres dels Pallarés. Recordo les nits interminables al Tanquis, la Música, l’Eneas i l’Estolador. Recordo els primers Seu-Rock que van muntar la tropa dels Flips i els Monk’s, el grup del meu germà Víctor.\nQuan s’obre la caixa dels records no s’acaba mai! Recordo la imatge poètica del Passeig quan es va encatifant, a poc a poc, a primers de setembre, amb les fulles dels plataners, la llum meravellosa dels capvespres de tardor, l’olor de les llars de foc a les cases durant l’hivern, el fred de gener a les mans quan anàvem a escola.\nI és que la Seu no és només feta de pedres. És també la història no escrita de les coses meravelloses que hi han passat i, sobretot, de la seva gent: vosaltres i la gent que hi ha passat la vida i que hi ha deixat rastre inesborrable, enriquint el que som avui.\nNo cal que vingui a la Seu el Foraster de TV3 per dir-nos que la gent de la Seu és moooolt bona gent. Ho sabem. Cada cop que mor algú, un corrent de fraternitat recorre la ciutat, perquè, amb cadascun dels que se’n va, marxa una part de nosaltres, i els devem el que la Seu és: la Maria de cal Codina, el Juanito de cal Baster, la Maria Rebés, el Sebastià del Pla, la Jordina de cal Roqué, el doctor Elàdio, la Rosa de cal Llangort, la Mariàngels Caminal (la més intel·ligent de la meva generació), i disculpeu-me que aquesta llista recordi només alguns de recents: vosaltres la completareu. El seu record es trena amb la nostra vida, perquè la Seu és feta de la seva memòria. No és a les cases ni als porxos que ens aixopluguem: és amb la gent que estimem que hi trobem recer. Per això cal recordar-los, amb gratitud i alegria.\nQuan miro enrere és difícil no sentir nostàlgia per tot el que ja no hi és. Potser “mai no es tornarà a recuperar el que s’ha perdut”, però tot allò que recordem mai no es perd del tot, i aprenem que formem part d’una cosa que ens precedeix i de la ciutat que uns altres han fet abans que nosaltres.\nA finals del segle XIX, el doctor Llorens va escriure una Topografia mèdica en què parlava d’una ciutat bruta, insalubre, amb tota mena de bestiar a les cases, i de “la insuportable pudor dels carrers de la Seu”. I Zulueta denunciava l’abandó de la Seu i la seva incomunicació. La Seu d’avui, tanmateix, és una ciutat bellíssima, que ha fet la transició a la ciutat moderna amb cura i ambició, sense perdre la mesura humana.\nLa Seu ostenta in pectore la capitalitat dels Pirineus catalans i el seu lloc de frontera li atorga protagonisme en els temps que venen, perquè ha entès que una frontera no és una tanca, sinó un lloc d’intercanvi, cruïlla i hospitalitat. Ara que Catalunya es repensa de soca-arrel, la Seu hi té molt a dir.\nSer de la Seu no és només haver-hi nascut, ni tampoc només viure-hi. Ser de la Seu és sentir que en formes part. Us convido a què aprofiteu la Festa Major per fer, ara i tot l’any, que els que viuen a la Seu, vinguin d’on vinguin, se’n sentin part.\nGaudiu de la Festa Major, quan la Seu està més fascinant que mai i el final de l’estiu comença a vestir-la de tardor. Sortiu als carrers i places, parleu amb la gent i expliqueu-los, si encara no ho saben, de què està feta la Seu, i escolteu els nous veïns, que tenen moltes coses a dir-vos. Recordeu que vivim temps difícils, però que, precisament per això, “l'amor per la vida és l'antídot més gran contra l'horror”. I quan arribi la nit del dimarts, amb piles carregades, podrem recomençar el cicle interminable de la vida.\nQue tingueu molt molt molt bona Festa Major!\nXavier Antich, amb Sílvia Iscla i Albert Batalla, al balcó de l'Ajuntament de la Seu\nLectura del pregó de la Festa Major 2017\nXavier Antich, entrevistat per RàdioSeu


TV3, els reptes – Planeta Imaginari\nGemma Busquets published "TV3, els reptes" on 19 març 2017 and was last modified on 9 maig 2017 .\nFa temps que TV3 busca el seu lloc en un context audiovisual global i multipantalla que ultrapassa els límits de l’aparell de televisió. La pèrdua de lideratge de la cadena catalana ha fet esclatar les alarmes: el mes de febrer va ser tercera amb un 10,6%, a darrere de Tele 5 (11,3%) i Antena 3 (10,9%). En un any, ha perdut 2,6 punts i en sis, 4,2. TV3 va tancar el 2010 amb un 14,8% de quota i líder. Però si posem el retrovisor, la tendència és a la baixa des de fa 17 anys: d’un 26,3% de quota de pantalla l’any 2000 s’ha passat a un 11,4% el 2016. Però ara, no estem en el mateix context, ni social ni polític, que l’any 2000. Per una banda, la fragmentació d’audiències provocada per la implantació de la TDT –el 2010 va entrar en la seva recta final– i la consegüent multiplicació de canals. I des de fa un any, la irrupció amb molta força de les plataformes Netflix i HBO –que en certa manera han democratitzat continguts audiovisuals premium que fins ara només eren accessibles a través de la televisió de pagament tradicional o amb la pirateria– i la competència de You Tube i les xarxes socials, que han arrossegat l’audiència, la més jove, la que no té la tele com a referència. En aquest context es replanteja el model de negoci de la tele, que a partir d’ara es jugarà en el camp de batalla d’Internet. En aquest punt haurien de convergir els models de mesura de les audiències perquè la comunicació està en el futur i s’avalua pels mètodes del passat. Com em deia un col·lega: “És com si féssim una piulada i consultéssim el Twitter amb màquina d’escriure. Així, mentre TV3 perdia l’audiència que comptabilitzen els sistemes tradicionals, els audímetres, es propulsava el consum de vídeo a la carta. Les xifres mostren una realitat i els hàbits del públic la reafirmen: la gent consumeix la tele i en general els mitjans de comunicació, de forma molt diferent. I no és de fa quatre dies.\nPer altra banda, la corporació, com tot el sector públic, ha vist disminuït el pressupost amb retallades importants; la tisorada a TV3, assenyalen els treballadors de la cadena, és un dels elements que posen la televisió pública catalana en dificultats. En total, s’ha passat de 450,4 milions d’euros el 2010 a 307 milions el 2016. Els ingressos per publicitat també s’han reduït significativament: de 100,2 milions el 2010 a 65,7 el 2016, un 34% menys. I un factor cabdal: la situació que viu el país, en un moment transcendental del procés, també ha posat, des de fa ja uns anys, TV3 en el punt de mira i no només pels partits unionistes a Catalunya sinó sobretot des del poder econòmic i polític de Madrid. La credibilitat de TV3 té el seu pal de paller en els informatius, que continuen essent, en els primers dos mesos de l’any amb cobertures del judici del 9-N i del cas Palau, líders. Ser referència en l’actualitat li ha valgut a TV3 un prestigi que es percep en una programació de màxima audiència que ha prioritzat Sense ficció a una pel·lícula, per exemple, o tota la tradició de Nous Formats, que, ja fa més de 20 anys, van impulsar una nova manera de mirar-se el país i la seva gent amb Ciutadans. Ha estat una aposta de graella arriscada i que ha funcionat, fins ara.\nEl nou director de TV3, Vicent Sanchis, elegit aquesta setmana amb les crítiques de l’oposició i dels treballadors pel seu marcat perfil ideològic, té segurament el repte més gran que ha tingut el màxim responsable de la tele pública des de la seva fundació ja fa més de trenta anys. En les primeres declaracions fetes a El matí de Catalunya Ràdio, Sanchis apuntava que calia fer feina en l’entreteniment. Des de fa unes quantes temporades que TV3 no troba la seva referència en aquest àmbit. Però a més, la dependència del futbol, i el seu cost econòmic –una anomalia a Europa on els drets esportius són de pagament– tornen a posar damunt la taula el debat del model de tele pública, per no seguir el camí erroni de corporacions veïnes. Menys operacions de renovació: potser cal fer net i repensar, de cap i de nou, la TV3 que es vol construir en la nova Catalunya


El espejo de los otros (VO Subt Inglés) - Cines Verdi Barcelona\nTítol original: El espejo de los otros\nData d'estrena: 09-09-2016\nExisteix a Buenos Aires un lloc que pocs coneixen, però del que gairebé tothom parla. Darrere d’una paredassa insípida i d’una porta que no diu molt, estan les restes d’una catedral gòtica, on funciona un singular restaurant que ofereix una sola taula. Un temple derruït, sense sostre. El desnivell de l’altar és utilitzat com a escenari per a una pianista i una banda de jazz. On abans estava la sagristia, ara funciona la cuina. I el baptisteri ara és la pica d’un bany modern. En la intersecció d’ambdues naus, està la famosa taula de la qual tots parlen. El nom del lloc és Cenáculo. Totes les nits un últim sopar. Ningú ve només a gaudir solament d’un gran menjar, dels millors vins i de bona música. Els comensals que seuen a taula, defineixen alguna cosa important a les seves vides. Per Cenáculo passa l’amor, la vida, la mort, la cobdícia i la solitud. Com tot restaurant, aquest també té amos. Dos germans, en Benito i la Iris. Un secret els uneix. Ells són testimonis de tot el que ocorre nit a nit en l’única taula. Al llarg de la nostra visita en Cenáculo, veurem passar quatre taules, quatre històries. Cenáculo és una experiència per a no explicar i mai oblidar.


Agència Tributària:5.11 Eines d'assistència virtual IVA\nEnllaç a les Eines d'assistència vitual\nAssistent Virtual d'IVA "AVIVA"\nEina d'ajuda inclosa al portal del IVA que incorpora més de 1.500 diferents respostes per a resoldre dubtes sobre el càlcul del IVA repercutit, meritació, base imposable, tipus impositius i deduccions, comerç exterior (inclou venda ocasional de vehicles a estrangers), facturació i registre, modificació de la base imposable i altres rectificacions (errors en factura, IVA repercutit, deduccions o models), operacions immobiliàries (Inclou obres en immobles).\nServicis ajuda per a l'emplenament del model Pre303\nServici d'ajuda a l'emplenament de l'autoliquidació model 303 disponible per a TOTS els contribuents segons el seu perfil d'activitat.\nAjuda model 390 bàsic per a autònoms\nLocalitzador de servicis: indica on es localitza i tributa en el IVA la prestació d'un servici, qui ha de declarar el IVA meritat en l'operació o com es declara en cas de no estar subjecta al territori d'aplicació de l'impost espanyol i si a la factura es deu o no repercutir IVA.\nLocalitzador de lliuraments de béns: indica on es localitza i tributa en el IVA el lliurament d'un bé, qui ha de declarar el IVA meritat en l'operació o com es declara en cas de no estar subjecta o exempta al territori d'aplicació de l'impost espanyol i si a la factura es deu o no repercutir IVA.\nQualificador d'Operacions Immobiliàries:per a la consulta de la tributació del IVA o del ITP seleccione les opcions que corresponguen en els desplegables que se li aniran mostrant.Una vegada seleccionats els resultats es mostraran al final.\nCalculadora de terminis modificació BI i altres rectificacions:indica la data límit per a emetre la factura rectificativa per modificació de la base imposable o per a modificar el IVA suportat deduït quan es produïsquen les circumstàncies de l'article 80 LIVA, o errors en la repercussió.També facilita el període i exercici del model 303 on s'ha de realitzar l'ajustament.\nCalculadora de prorrates:permet calcular\nLa prorrata (general i especial)\nLa regularització anual del percentatge definitiu de prorrata (casella 44 del model 303 4T o 12M)\nLa regularització anual de béns d'inversió al final de l'exercici (casella 43)\nLa regularització per transmissió de béns d'inversió (casella 43)\nCalculadora de sectors diferenciats:\nSi duu a terme més d'una activitat, esta eina li permet determinar si constituïxen sectors diferenciats a efectes de IVA.\nEl IVA deduïble quan existixen sectors diferenciats es determina per separat, en funció de les característiques de cada sector diferenciat, fins al punt que l'opció per la prorrata especial pot fer-se dins de cada sector.\nLes quotes de IVA suportades en béns o servicis que s'utilitzen a diversos sectors diferenciats es deduïxen en funció de la prorrata general (104.dos LIVA) que resulte per al conjunt dels sectors diferenciats que corresponguen.\nConsulta de detallistes en recàrrec d'equivalència\nPermet consultar si un client està sotmés o no al Règim Especial del recàrrec d'equivalència. La dada oferida per este servici d'ajuda es correspon amb la situació censal en la data de consulta.\nEnllace el Nuevo servici d'ajuda de IVA:Consulta detallistes en recàrrec d'equivalència\nAssistent Virtual SII:oferix informació tributària sobre el Subministrament Immediat d'Informació (Llibres Registre de IVA a través de la Seu Electrònica de l'Agència Tributària).\nCalculadora de terminis SII:eina de Cálculo de Plazos per a la remissió de registres de Facturas.


Pyjamarama, llibres de paper animats - Observatori Beat\nCreació, França, Il·lustració, Infantil i juvenil, Iolanda Bethencourt, Rouergue\nPyjamarama és una col·lecció de llibres en paper publicada per l'editorial francesa Le Rouergue. Els llibres de la col·lecció estan il·lustrats amb una antiga tècnica d'animació anomenada "ombro-cinéma" que consisteix en disposar una mena de graella plastificada amb bandes verticals sobre la pàgina, que quan es desplaça sobre les il·lustracions crea una il·lusió òptica de moviment. Aquesta tècnica es va crear a França a principis de segle XX i s'ha anat utilitzant en petites joguines durant els anys 30, 40 i 50, i també en llibres, com podem veure en aquests exemples recollits per la web Livres Animés.\nLa col·lecció, realitzada pel dissenyador gràfic Michaël Leblond i l'il·lustrador Fréderique Bertrand, inclou dos títols, New York en pyjamarama i Lunaparc en pyjamarama, i un tercer que Le Rouergue publicarà la propera tardor.\nEn el vídeo promocional de New York en pyjamarama que us mostrem a continuació, es pot verure com, amb un mecanisme ben senzill, les il·lustracions prenen vida i s'animen.


Avís legal - ENDESA Distribución\nConeix Endesa DistribuciónConeix Endesa Distribución Icona angle\nCopyright Endesa Distribución, S.L.U. 2019\nInformació general a l'efecte de l'article 10 de la Llei 34/2002, d'11 de juliol, de serveis de la societat de la informació i de comerç electrònic.\nDenominació social del prestador de serveis de la societat de la informació: Endesa Distribución Eléctrica, SL Unipersonal.\nDomicili social: C/ Ribera del Loira 60, 28042 Madrid.\nDades d'inscripció al Registre Mercantil de Madrid: tom 36.900, foli 107, full M 272592, inscripció 33.\nCodi d'identificació fiscal número: B82846817\nAdreça de correu electrònic: edeweb@endesa.es\nRegistre de Distribuïdors del Ministeri d'Indústria: R1 299\nLlei 54/97, del sector elèctric, de 27 de novembre.\nRD 1.955/2000, d'1 de desembre, que regula les activitats de transport, distribució, comercialització, subministrament i procediments d'autorització d'instal·lacions d'energia elèctrica.\nRD 222/2008, de 15 de febrer, que estableix el règim retributiu de l'activitat de distribució d'energia elèctrica.\nII. Termes i condicions generals d'accés i ús del nostre web\nLa utilització d'aquest web, inclosos els diferents serveis que Endesa Distribución Eléctrica, SLU (d'ara endavant, Endesa DISTRIBUCIÓN) ofereix mitjançant subscripció (a partir d'ara, "Serveis sota subscripció") a l'Àrea Privada, li atribueix la condició d'usuari del web i comporta la seva acceptació plena i sense reserves de totes i cadascuna de les condicions generals publicades per Endesa DISTRIBUCIÓN a l'avís legal en el mateix moment en què vostè accedeixi al web, sens perjudici de l'acceptació de les condicions particulars que, si escau, siguin aplicables. Qualsevol utilització diferent de l'autoritzada està expressament prohibida, i Endesa DISTRIBUCIÓN queda facultada per denegar o retirar l'accés i l'ús del web i dels Serveis sota subscripció, en qualsevol moment, i sense previ avís, a aquells usuaris que incompleixin aquestes condicions generals o les condicions particulars que, si escau, siguin aplicables.\nEndesa DISTRIBUCIÓN es reserva el dret de modificar aquestes condicions de manera unilateral, en qualsevol moment i sense previ avís. En aquests casos, s'haurà de publicar i avisar sobre aquesta modificació amb la màxima antelació possible. A més, es reserva el dret de modificar la presentació i la configuració del web de manera unilateral, en qualsevol moment i sense previ avís.\nAccés i ús del web\nAmb caràcter general, l'accés i l'ús del web tenen caràcter gratuït per als usuaris i no n'exigeixen el registre previ. Això no obstant, l'accés als Serveis sota subscripció oferts a través del web només es pot portar a terme previ registre de l'usuari a l'Àrea Privada i tindrà el cost del servei prestat, del qual s'informarà l'usuari amb anterioritat al registre. Aquest cost es podrà revisar anualment.\nL'usuari es compromet a fer un ús diligent d'aquest registre i a no posar a disposició de tercers, llevat d'autorització expressa, el seu nom d'usuari i contrasenya, i també a comunicar a Endesa DISTRIBUCIÓN, com més aviat millor, la pèrdua, el robatori o qualsevol risc d'accés a aquest nom d'usuari o contrasenya per part d'un tercer. L'usuari serà responsable de l'atorgament de l'autorització o la delegació esmentada i de l'ús de la informació que faci el representant, per la qual cosa Endesa DISTRIBUCIÓN queda exonerada de qualsevol responsabilitat per aquest concepte.\nQuan accedeix al nostre lloc web, està expressament autoritzat per veure tota la informació que hi hagi inclosa i a efectuar-ne reproduccions privades als seus sistemes informàtics, sempre que aquests continguts siguin per al seu ús exclusiu i no els cedeixi posteriorment a tercers. Per tant:\nNo té autorització per reproduir o copiar, distribuir, modificar, cedir o comunicar públicament la informació inclosa al web, llevat que disposi de l'autorització del titular dels drets corresponents o que aquesta acció estigui permesa legalment.\nNo té autorització per emprar la informació inclosa al web amb una finalitat de venda directa o qualsevol altre tipus de finalitat comercial, ni a enviar missatges no sol·licitats adreçats a una pluralitat de persones amb independència del seu propòsit, ni a comercialitzar de cap altra manera aquesta informació.\nNo té autorització per suprimir, eludir, manipular el copyright o altres dades identificatives dels drets d'Endesa DISTRIBUCIÓN o dels seus titulars incorporats, ni tampoc els dispositius tècnics de protecció, les empremtes digitals o cap altre mecanisme de protecció.\nNo té autorització per desmuntar, descompilar o invertir las bases de dades on s'emmagatzema la informació del web.\nNo té autorització per dur a terme pràctiques o actes de spamming (correu brossa) mentre fa ús del web o com a conseqüència d'aquest ús o mentre fa ús de les informacions i els serveis amb finalitat de venda o altres finalitats de caràcter comercial, a una pluralitat de persones sense que aquestes li ho hagin sol·licitat o li hagin atorgat el consentiment per fer-ho, ni per enviar cap altre missatge no sol·licitat ni autoritzat prèviament a una pluralitat de persones, ni per enviar cadenes de missatges electrònics no sol·licitats ni autoritzats prèviament, ni per emprar llistes de distribució a les quals es pugui accedir a través del web.\nQualsevol infracció d'allò que s'estableix en aquest paràgraf es considerarà una infracció dels drets de propietat intel·lectual dels quals Endesa DISTRIBUCIÓN, SA és titular, cosa que generarà l'aplicació de les responsabilitats legalment establertes a l'efecte i es podrà perseguir aquesta actuació mitjançant les accions administratives, civils o penals escaients.\nTitularitat dels continguts\nTota la informació inclosa en aquest web, com ara imatges, dissenys gràfics o codis en llenguatge HTML, ASP .Net, JAVA Script o Active X, entre d'altres, és propietat intel·lectual i industrial d'Endesa DISTRIBUCIÓN. Correspon a aquesta empresa l'exercici exclusiu dels drets d'explotació de la propietat intel·lectual esmentada, en qualsevol forma, i, especialment, dels drets de reproducció, distribució, comunicació pública i transformació. Endesa DISTRIBUCIÓN no cedeix totalment ni parcialment, ni concedeix cap llicència o autorització als usuaris sobre els drets de propietat intel·lectual o industrial o de qualsevol altra forma relativa al web. A més, Endesa DISTRIBUCIÓN garanteix que els continguts, fins i tot els de propietat intel·lectual, no són de caràcter il·lícit ni infringeixen la normativa vigent. Per tant, els continguts del web no tindran caràcter xenòfob, pornogràfic, discriminatori, racista o que promogui la violència de cap altra manera. A més, Endesa DISTRIBUCIÓN adoptarà les mesures legals que consideri convenients per impedir qualsevol tipus de conducta contrària a la llei o a la moral.\nEndesa DISTRIBUCIÓN podrà oferir els continguts, les funcionalitats o els serveis d'aquest web mitjançant el desenvolupament d'una aplicació, cas en què l'usuari haurà de disposar dels mitjans tècnics necessaris per accedir-hi.\nPel que fa a l'exclusió de garanties i responsabilitats, Endesa DISTRIBUCIÓN no respondrà de:\n1. Els danys i perjudicis de tota mena que puguin estar causats pels productes o serveis prestats o oferts per terceres persones o entitats a través del web en cas que a través del web s'arribessin a prestar serveis de tercers, i, en particular, de:\nl'incompliment de la llei, la moral i els bons costums, així com de l'ordre públic, o l'ús dels productes o serveis oferts de manera no diligent o incorrecta o amb finalitats o efectes il·lícits o contraris al que estableixen aquestes condicions generals o les condicions que siguin aplicables en cada cas;\nla infracció dels drets de propietat industrial i intel·lectual, la infracció del secret professional;\nla infracció dels drets a l'honor, a la intimitat personal i familiar i a la imatge de les persones, i els relatius a la protecció de la infància i la joventut;\nla realització d'actes de competència deslleial;\nla realització de publicitat il·lícita o actes constitutius de delicte o de naturalesa pornogràfica;\nla il·licitud o falta de veracitat, exactitud, fiabilitat, pertinença, actualitat i exhaustivitat dels continguts i les informacions transmesos o posats a disposició dels usuaris, incloent-hi les informacions i els serveis prestats per tercers o pels usuaris a través del web;\nl'incompliment o el compliment defectuós o la determinació per qualsevol causa dels contractes celebrats amb tercers amb motiu de la prestació de serveis a través del web;\nla incapacitat de qualsevol usuari o la suplantació de la personalitat d'un tercer per part de l'usuari.\n2. Endesa DISTRIBUCIÓN només respondrà dels serveis propis i els continguts que hagi originat directament i que estiguin identificats amb el seu copyright com una marca o propietat intel·lectual o industrial d'Endesa DISTRIBUCIÓN.\n3. Endesa DISTRIBUCIÓN no respondrà dels danys i perjudicis de tota mena que es puguin produir pel coneixement, per part de tercers no autoritzats, de la classe, les condicions, les característiques i les circumstàncies de l'ús que els usuaris fan del web i dels serveis que ofereix.\n4. Endesa DISTRIBUCIÓN no respondrà dels danys i perjudicis de tota mena que es puguin produir per l'existència d'errors en l'accés o l'ús del lloc web, així como en l'accés o l'ús dels seus serveis o del contingut, encara que s'hagi compromès a evitar-los o a actualitzar o reparar el contingut. És a dir, s'exclou la responsabilitat per manca de disponibilitat o continuïtat del funcionament del web i dels serveis, així com pel que fa a les fallades d'accés a les diverses pàgines web o a aquelles des de les quals es presten els serveis.\n5. Endesa DISTRIBUCIÓN no respondrà dels danys i perjudicis de tota mena que es puguin produir per les informacions incloses al seu lloc web o per les informacions a què el web pugui remetre a través d'enllaços d'hipertext o links. La finalitat dels enllaços que apareixen al lloc web és purament informativa, i Endesa DISTRIBUCIÓN no és en cap cas responsable del resultat que vulgui obtenir mitjançant l'accés als enllaços esmentats. Per tant, Endesa DISTRIBUCIÓN no respondrà de:\nla disponibilitat, l'accessibilitat i el funcionament o la continuïtat dels llocs enllaçats;\nla qualitat, la licitud, la fiabilitat, la utilitat, la veracitat, la vigència, l'exhaustivitat o l'autenticitat del contingut inclòs als llocs enllaçats;\nel manteniment, la prestació o la transmissió dels continguts inclosos als llocs enllaçats.\n6. Endesa DISTRIBUCIÓN no respondrà dels danys i perjudicis de tota mena que es puguin produir per l'existència de virus al sistema informàtic, els documents electrònics o els fitxers dels usuaris. Igualment, tampoc no respondrà de la presència de virus als serveis prestats per tercers a través del web, amb la generació consegüent d'alteracions al sistema informàtic, els documents electrònics o els fitxers dels usuaris.\n7. En cap circumstància, inclosa la negligència, Endesa DISTRIBUCIÓN no respondrà de la pèrdua de negoci, d'ús, de beneficis o de dades, per danys indirectes, secundaris, especials o consegüents que es derivin de l'accés o de l'ús dels serveis del web, o que d'alguna altra forma estiguin dins del seu àmbit.\n8. Endesa DISTRIBUCIÓN no respondrà dels danys i perjudicis que es puguin derivar del coneixement que puguin tenir tercers no autoritzats de la classe, les condicions, les característiques i les circumstàncies d'accés i d'ús que els usuaris facin del web i de les informacions i els serveis, així com de l'incompliment per part dels usuaris de les seves obligacions en relació amb les dades de caràcter personal.\n9. Endesa DISTRIBUCIÓN no respondrà dels danys i perjudicis que es puguin derivar de l'ús indegut o incorrecte que l'usuari faci de les dades proporcionades en aquest web, i tampoc no respondrà de les dades aportades per l'usuari.\nPel que fa a la limitació de responsabilitats, Endesa DISTRIBUCIÓN rebutja totes les garanties respecte dels serveis del web, expresses, implícites o obligatòries, incloent-hi, entre d'altres, les garanties implícites de comercialització i adequació a finalitats específiques i les garanties obligatòries de protecció en cas d'incompliment.\nEndesa fa servir en aquest web cookies pròpies i d'empreses col·laboradores per millorar la seva experiència d'usuari i oferir-li els millors serveis. En navegar pel nostre web, estarà acceptant l'ús de les cookies en les condicions establertes a la Política de cookies.\nPer veure la Política de cookies completa, premi aquí.\nL'accés i l'ús del web i dels Serveis sota subscripció tenen, en principi, una durada indefinida. Això no obstant, Endesa DISTRIBUCIÓN es reservarà el dret de tancar o suspendre l'accés i l'ús del web i dels Serveis sota subscripció en qualsevol moment. Quan sigui raonablement possible, Endesa DISTRIBUCIÓN advertirà amb antelació del tancament o la suspensió de l'accés i/o l'ús del web.\nIndemnització de l'usuari\nL'usuari es compromet expressament a indemnitzar Endesa DISTRIBUCIÓN i la resta de les societats del seu grup, així com empleats, administradors, agents, proveïdors d'informació o de serveis i llicenciadors, per tots els danys i perjudicis (inclosos els honoraris dels lletrats i els costos) derivats de l'incompliment, per part de l'usuari, d'aquestes condicions generals o de les condicions particulars aplicables, si escau, així com a col·laborar amb Endesa DISTRIBUCIÓN en la defensa dels seus interessos en cas que es presenti una reclamació o s'emprengui o s'invoqui un procediment judicial o administratiu per aquesta causa. A més, l'usuari es compromet a posar-hi tot el seu esforç per evitar o, si escau, mitigar els efectes danyosos o nocius per a Endesa DISTRIBUCIÓN, SA que se'n puguin derivar.\nTotes les condicions establertes es regiran per la llei espanyola. Endesa DISTRIBUCIÓN i l'usuari, amb renúncia expressa a la jurisdicció que els pugui correspondre, se sotmeten als tribunals i jutjats del domicili de l'usuari per a qualsevol controvèrsia que es pugui derivar de la prestació dels serveis objecte d'aquestes condicions generals. En cas que l'usuari tingui el seu domicili fora del territori espanyol, Endesa DISTRIBUCIÓN i l'usuari se sotmeten, amb renúncia expressa a la jurisdicció que els pugui correspondre, als jutjats i tribunals de Madrid (Espanya).\n© Copyright 2018. Endesa Distribución, SL. Prohibida la reproducció total o parcial. Tots els drets reservats. \n© Endesa Distribución S.L.U. 2019\nAquest lloc fa servir cookies per millorar la seva experiència de navegació. Si continua navegant, accepta l'ús de cookies. Per obtenir més informació o canviar la configuració, consulti la nostra política de privacitat sobre l'ús de cookies. Acceptar\nIcona menú obert tancar la barra de cookies


Godella rebutja la nova regulació de la interrupció de l’embaràs – Compromís per Godella\nPublicat el 13 febrer 2014 en General, Mocions, Mocions, Plenaris, Sanitat i Benestar Social\nEls grups municipals del PSPV-PSOE, Esquerra Unida i Bloc-Compromís de l’Ajuntament de Godella van aprovar, en el passat ple ordinari, la moció presentada, de forma conjunta, en defensa de la lliure decisió de les dones i en contra de la nova regulació de la interrupció de l’embaràs. A més, van sol·licitar al Govern d’Espanya la retirada de l’avantprojecte de reforma de la llei de l’avortament anunciada pel ministre Gallardón i van rebutjar «la regressió que en suposaria l’aprovació perquè restringeix drets fonamentals de les dones en relació amb la seua maternitat, en coarta la capacitat de decisió i en posa en risc la salut sexual i reproductiva», exposaven en els punts de l’acord.\n«L’aprovació per part del Consell de Ministres de la nova regulació de la interrupció voluntària de l’embaràs serà una de les lleis d’avortament més restrictives del món occidental i, així, Espanya serà el primer país que quan legisla sobre l’avortament retrocedeix», va assegurar la regidora de Benestar Social, Rosa Barat.\nLa moció, que va eixir endavant amb els vots a favor de totes les persones membres de l’equip de govern, va ser votada lliurement pels regidors del Partit Popular que, majoritàriament, es van abstenir.\n«Açò suposa un retorn al passat, fins i tot més enllà de la primera llei de l’any 1985, i que les dones espanyoles tinguen dues opcions, avortar fora d’Espanya si tenen recursos per a fer-ho, o bé avortar a Espanya en condicions de clandestinitat amb el consegüent risc per a la seua salut i la seua vida», va assenyalar Barat.\nSi el PP aprova aquesta reforma, Espanya serà, juntament, amb Malta, Irlanda i Polònia, un dels països més restrictius en la seua regulació de l’avortament, i l’únic que ha modificat la seua legislació per a fer-la més restrictiva. L’actual legislació, la Llei Orgànica 2/2010, de 3 de març, de salut sexual i reproductiva i de la interrupció voluntària de l’embaràs reconeix a les dones el dret a una maternitat lliurement decidida, la qual cosa implica, entre altres coses, que les dones decidisquen sobre el seu embaràs i que aqueixa decisió –conscient i responsable– siga respectada.\n«Només amb una educació sexual adequada i amb la millora en l’accés als mètodes anticonceptius, podrem prevenir de manera més efectiva, especialment en persones joves, les infeccions de transmissió sexual i els embarassos no desitjats i, per tant, el nombre d’interrupcions voluntàries de l’embaràs», va concloure la regidora de l’Àrea qui va considerar que «no hi ha raons socials, jurídiques ni mèdiques que justifiquen la reforma que planteja el govern, tan sols congratular-se amb els sectors més ultraconservadors i catòlics del nostre país i oblidar el compromís social i democràtic de governar per a la majoria».\nArxivat en: General, Mocions, Mocions, Plenaris, Sanitat i Benestar Social Benestar Social, mocions, Plenaris\n← Centenars de persones ixen al carrer en contra del pagament pel parc de la Devesa\nConcert de l’associació per la Música de cambra de Godella →


Àkhila I - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nÀkhila I fou rei dels visigots del 549 al 554.\n2 Derrota davant els rebels de Còrdova\n3 Rebel·lió d'Atanagild\n4 Aliança amb els romans d'Orient\n5 Intervenció romana d'Orient\n6 Darrers anys del regnat\n7 Assassinat del rei\nÀkhila, de sang estrictament visigoda, va pujar al tron a finals del 549, i des de l'any següent va combatre contra Còrdova, probablement rebel·lada, encara que Abadal opina que fins i tot no havia caigut sota control visigot (com una bona part de la Bètica). Isidor de Sevilla narra que el rei visigot va profanar la tomba cordovesa del màrtir Aciscle, la qual cosa li reprotxa, i que és un fet poc corrent dins de la tradicional tolerància dels reis arrians amb el catolicisme. És possible que fora aquesta profanació la que motivés la revolta.\nDerrota davant els rebels de Còrdova[modifica]\nEn el primer combat el rei va perdre la batalla, un fill, el gruix de l'exèrcit i el tresor real (que pel que sembla els reis portaven el tresor a les guerres), devent retirar-se precipitadament cap a Mèrida, capital de la província de Lusitània. La situació de debilitat del regne va poder encoratjar altres rebel·lions, i facilitar les incursions dels vascons.\nAprofitant la situació es va rebel·lar (551) un noble anomenat Atanagild, qui va fixar la seva residència a Sevilla, capital de la província Bètica (o de la part d'aquesta dominada pels visigots). Encara que no existeix cap prova de relacions entre els cordovesos i Atanagild, és molt probable que hi hagués una aliança formal o tàcita. La idea més generalitzada és que, amb tot, els primers combats desenvolupats en els mesos centrals de l'any, no van ser favorables al rebel, qui a finals del mateix any es va veure precisat a buscar una ajuda més important que la que podien oferir els cordovesos.\nÉs probable que els partidaris d'Atanagild fossin membres de la facció nobiliària que en el seu moment havia recolzat a Teudisel, que com se sap va ser assassinat a Sevilla. Àkhila seria el líder de la facció rival. La successió visigoda no estava ben regulada. Es creu que quan un rei relativament poderós moria deixant un fill major d'edat, que s'hagués distingit al camp militar o polític, o que tingués un cert pes entre la noblesa, la seva elecció era un mer formulisme. Però quan un rei moria sense deixar fills (que va poder ser el cas de Teudisel) o sense haver assentat sòlidament el seu poder, els seus partidaris intentaven que fos elegit un dels seus; si ho aconseguien la situació es mantenia estable, però si no ho aconseguien, quedaven en una precària situació que fàcilment podia conduir-los a la rebel·lió, si, per exemple, temien que les seves propietats fossin confiscades pel nou rei.\nTeudegisel era probablement un dels partidaris de Teudis, i havia tingut una destacada actuació militar el 541 i potser en altres moments, però després de ser assassinat sembla haver-se imposat una tendència rival. Els fracassos d'Àkhila podrien deure's a la falta del suport unànime o entusiasta de la part de la noblesa que havia recolzat abans a Teudis i a Teudisel. Si Àkhila va intentar castigar a aquesta noblesa dubtosa, no podria estranyar que esclatés una rebel·lió, i que els nobles col·loquessin al seu enfront d'un d'ells, que seria Atanagild.\nAliança amb els romans d'Orient[modifica]\nSegons Isidor de Sevilla, en la seva Historia Gothorum, Atanagild va sol·licitar ajuda als romans d'Orient, l'emperador dels quals, Justinià I, va decidir trametre una expedició al comandament de Liberi, un ancià de vuitanta anys, que havia estat prefecte de Teodoric a la Gàl·lia Narbonense (quan governava en nom del seu net Amalaric), i que durant el seu govern a l'esmentada província va ser objecte d'un intent d'assassinat per part d'alguns visigots, probablement oposats a la dominació ostrogoda. No obstant això sembla que l'historiador grec Jordanes suggereix que no va ser amb Atanagild amb qui es va aliar l'Emperador Justinià, sinó amb el legítim rei Àkhila, o almenys sembla que era aquesta la versió oficial que difonia la propaganda imperial.\nEl suggeriment de Jordanes fa més versemblant el curs dels esdeveniments següents. I de fet Justinià havia actuat en dos casos precedents recolzant al rei legítim i no als rebels: El 533 va intervenir a Àfrica contra el príncep usurpador Gelimer (arrià) que havia enderrocat al rei Hilderic, que afavoria als catòlics, després de perdre una batalla contra els amazics; i a Itàlia, on la reina romanizant Amalasunta va ser assassinada pel seu segon espòs el rei Teodat (que després d'acusar-la d'estar en tractes amb Justinià la va fer tancar en un castell on poc després va ser assassinada), en càstig de la qual cosa va despatxar tropes l'Emperador d'Orient.\nPer tant, si Isidor de Sevilla s'equivoca o falseja la realitat, la situació seria que Atanagild hauria obtingut diverses victòries militars i consolidat la seva posició o hauria obtingut l'adhesió d'almenys dues províncies (la Bètica i la Cartaginesa); en la campanya del següent any estaria en disposició de prendre el poder. Àkhila va haver de sol·licitar auxili a Bizanci.\nLa derrota de Àkhila el 550 davant Còrdova va ser molt greu: es va perdre el tresor real i va morir una bona part de la noblesa (inclòs un fill del rei). La derrota encoratjaria altres rebel·lions. Segurament els vascons, simultàniament, tornaven a assolar la Vall de l'Ebre. Els càntabres es van estendre cap a La Rioja. Les tribus àsturs i el districte de Asturica havien de ser independents. Teudisel i Teudis (i abans Amalaric) van simbolitzar l'element pangot, més obert a les influències externes, mentre Àkhila representaria la reacció nacionalista visigoda. Atanagild seria l'home que els opositors escolliren per arribar al tron.\nIntervenció romana d'Orient[modifica]\nA l'estiu del 552 (juny o juliol segons demostració de Stein) els romans d'Orient van desembarcar en el sud o sud-est peninsular. Les forces gregues avançarien en direcció a Sevilla, des del punt de desembarcament. Assabentat Àkhila de l'arribada dels seus presumptes aliats, va reunir les seves forces i va marxar també contra Sevilla.\nBasats en les notícies d'Isidor se suposa a les tropes romanes d'Orient, poc nombroses, dirigint-se a l'encontre de les forces d'Atanagild (que suposadament estaven a la defensiva) a Sevilla. Alhora, els visigots al comandament del seu rei Àkhila van marxar cap al Sud des de Mèrida (se suposa doncs a Àkhila en disposició de prendre l'ofensiva encara que, després de la derrota davant Còrdova la seva debilitat havia de ser evident). Les forces enfrontades van lliurar una batalla a prop de la capital bètica, després de la qual Àkhila va haver de retirar-se (agost o setembre del 552).\nÀkhila no va fer cap moviment fins que es van acostar les forces romanes d'Orient. Àkhila estava a la defensiva, segurament esperant als romans d'Orient que constituïen la seva única esperança de victòria. Atanagild, que dominava ja com a mínim dues províncies, podia haver conclòs la guerra en el 552, però segurament tindria notícies de la imminent arribada dels romans d'Orient (notícies que els agents d'Àkhila no deixarien de difondre) i no s'atrevia a moure les seves tropes de les zones segures per no deixar els seus territoris desguarnits. En arribar els romans d'Orient Àkhila va acudir amb les seves forces, per agafar a Atanagildo en una estenalles. Com el contingent romà d'Orient era molt escàs, i estaria poc interessat a combatre (o probablement solament distreia a les forces rebels a la regió de Cartago Nova), el pes de la batalla va recaure en Àkhila, que, inferior al seu rival, va ser derrotat. Els romans d'Orient es fortificarien en algunes ciutats que havien pres en el moment del desembarcament o durant la seva marxa posterior.\nQuan van arribar els romans d'Orient, Atanagild dominava la Bètica i la Cartaginesa: la batalla que es lliura al començament es va donar prop de Sevilla (a la qual va acudir el rei Àkhila) i quan els grecs van prendre Cartago Nova per la força, alguns dels seus pobladors notables van haver de fugir, i es coneix el destí d'un d'ells, potser dux, anomenat Severià (pare de Leandre i Isidor, futurs bisbes de la capital bètica) que va anar establir-se precisament a Sevilla.\nGregori de Tours diu que els últims anys de la seva vida Atanagild es va convertir secretament al catolicisme, però en tot cas la notícia no està contrastada per la seva actitud coneguda. De tota manera la indicació de Gregori no permet relacionar-la amb el període de rebel·lió, car la suposada conversió s'hauria realitzat, en tot cas, més endavant.\nBasant-nos en el relat d'Isidor, es pot establir un desembarcament grec a Màlaga. El desembarcament es produiria cap a fins del mes de juny, però d'altres interpretacions suposen que és més probable que es produís en Cartago Nova. Se sap que els romans d'Orient van prendre Màlaga, però no quin any, ni si va ser una de les primeres ciutats ocupades o una de les últimes. No molt lluny de Màlaga, a la costa africana, els romans d'Orient dominaven Septa (Ceuta) i Tingis (Tànger). El desembarcament romà d'Orient podria també haver-se efectuat a Cartago Nova, amb un magnífic port i una situació privilegiada, i posició pròxima als dominis romans d'Orient continus a Àfrica, i a les Illes Balears també romanes d'Orient, i capital d'una província (la Cartaginesa) que se suposa en mans del rebel; era allunyada de la capital rebel, Sevilla, però formava part integrant de la mateixa província on s'ubicava la capital real visigoda Toledo (no és segur que el 552 Toledo ja fora la capital permanent, i en tot cas, fins i tot sent-ho, no estava consolidada, i la residència real efectiva, en aquell moment, era Mèrida), el que feia més probable que fos important per a Àkhila (i consegüentment per als seus aliats romans d'Orient) el dominar aquesta província. Sembla poc probable que les forces gregues, no molt nombroses (els grecs estaven ocupats a Itàlia), es dividissin per desembarcar una part a Màlaga i una altra a Cartagena. El desembarcament de produir-se a Cartago Nova, va suposar el pas de tota la província a Àkhila, i una base des on podien avançar cap a la Bètica, mentre Àkhila atacava la província des de Lusitània.\nContra aquesta argumentació pot oposar-se que si els romans d'Orient haguessin volgut desembarcar en territori reial ho haguessin fet preferiblement en algun lloc del sud-oest o de la costa occidental, per reunir-se ràpidament amb les tropes reals en situació difícil; cap via important enllaçava Cartago Nova amb Mèrida, mentre que Ossonoba i altres ports a l'Algarve, i diversos ports a la costa portuguesa fins a Olissippo (Lisboa), permetien arribar a Mèrida sense dificultat mitjançant bones vies. Però si els romans d'Orient actuaven en realitat per als seus propis interessos, tindrien un major interès a dominar el nucli central del regne que a reforçar directament al seu aliat.\nLa dominació de Malàga pels visigots abans del desembarcament grec ha estat donat sempre per segura. Els visigots haurien dominat la Bètica a finals del segle V, o màxim uns anys després, i durant els regnats d'Amalaric o Teudis, s'hauria assegurat el domini de la zona de l'Estret (abans del 533); des de Sevilla (ocupada en data indeterminada) haurien seguit la costa cap a Gades, Gisgonza o Sagontia, Asidona, la zona de l'Estret, i la costa fins a Malacca i Abdera, per enllaçar amb els dominis costaners de la Cartaginesa. Les regions de l'interior s'haurien resistit més temps (en la tesi d'Abadal mai haurien estat preses i l'atac d'Àkhila a Còrdova constituiria una continuació de la conquista de la Bètica). La situació en la Bètica era incerta; no consta el domini visigot ni a Còrdova, ni a altres ciutats com Granada (Iliberis), Écija (Astigi), Cabra (Egara), a més de Màlaga (Malacca).\nNo se sap a quina data van prendre els romans d'Orient Cartago Nova, però en tot cas no va ser després de l'estiu del 555, pocs mesos després de l'assassinat de Àkhila el mes de març de l'esmentat any. La presa de Cartago Nova va ser per la força, i molts notables locals van haver de sortir de la ciutat. Tenim el cas de la família de Leandre de Sevilla. Encara que es tractava d'una família catòlica, fins i tot probablement d'origen grec per part de mare (doncs dels quatre fills dos almenys porten nom grec: Leandre i Isidor), i el pare tenia una alta posició (fins i tot és possible que fora en aquell moment, hagués estat abans, o fora més tard, dux), tots ells no van vacil·lar a abandonar la ciutat i van donar repetides mostres d'hostilitat als romans d'Orient. Aquesta família en abandonar Cartago Nova es va establir a Sevilla, centre del poder d'Atanagild. Com no se sap de cap expedició romana d'Orient anterior al 555 (llevat de la de 552) hem de suposar que una capital provincial bé emmurallada com Cartago Nova, va haver de ser presa per mar en els inicis de la presència romana d'Orient en el Regne Visigot.\nNo existia una via que enllacés Cartago Nova i Màlaga, si bé podia arribar-se a ella per la via que portava a Ilorcis - avui Llorca-, Basti - avui Baza- i Acci -avui Guadix-, i des d'allà tornava a la costa en Urci -entre Almeria i Cartagena-, Murgis -al nord d'Almeria-, Turaniana -al nord d'Almeria i al sud de Murgis-, Abdera -voltants d'Almeria- i Malacca)\nDarrers anys del regnat[modifica]\nLa lluita va prosseguir dos anys més (553 i 554) sense que ni un ni altre bàndol aconseguiren cap victòria decisiva. Segurament els grecs es van dedicar a consolidar el seu poder en Cartago Nova, Basti, Acci, Abdera, Malacca i la zona de l'Estret de Gibraltar, impossibilitant a Atanagild de derrotar el seu rival, però sense aconseguir cap èxit decisiu que fes perillar la posició del rebel, al qual seguiria lleial una part de la Bètica i és possible que també una part de la Cartaginesa.\nAssassinat del rei[modifica]\nFinalment, Àkhila va ser assassinat a Mèrida (març del 555) i la noblesa visigoda va reconèixer a Atanagild. És molt probable que l'assassinat de Àkhila es produís per instigació de Bizanci. Efectivament sabem que la mort del protegit de Bizanci havia estat l'excusa perfecta de Justinià per conquistar Àfrica i Itàlia. La mort de Àkhila, i la proclamació de Atanagild, sens dubte per nobles manipulats per agents romans d'Orient, donava una excusa convincent a Justiniano per actuar en el seu propi benefici, una vegada que acabava (554) el seu esforç militar a Itàlia.\nÀkhila era el quart rei consecutiu assassinat a mans dels seus súbdits per tal cosa no pot estranyar el comentari de Gregori de Tours, qui en ocasió de l'assassinat de Teudisel assegurava que els gots havien adoptat la perversa costum de matar per l'espasa als reis que no els complaien, substituint-lo per qualsevol altre del seu grat (Gregori anomenava a aquesta actitud el "mal dels gots" o "morbus gothorum". No obstant això cal considerar que la monarquia visigoda no era hereditària sinó electiva, corresponent l'elecció a la noblesa.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Àkhila I\n↑ «Àkhila I». L'Enciclopèdia.cat. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.\nTeudisel Rei visigot\n549-554 Succeït per:\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Àkhila_I&oldid=27852701»\nMorts a Mèrida\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 23 jul 2021 a les 23:17.


El GPS Tripy\nL’Andorra 500 2016\nEls vídeos l’Edició 2016\nEls resultats de l’edició 2016\nL’entrevista a Cyril Desprès\nLa cursa 2016\nAllotjament i animacions\nEl team Andorra 500\nEls Col·laboradors 2016\nEls esponsors 2016\nMotos, pilots i equipaments\nFormalitats i assegurances\nCom arribar a Andorra\nRetrospectiva Andorra 500\nEls pilots 2015\nEls vídeos 2015\nfrançais | English | català\nUTILISATION DU ROAD-BOOK ELECTRONIQUE TRIPY\nLa vostra participació inclou la cessió d’un aparell de mesura i roadbook electrònic Tripy, que es col·locarà a la vostra moto durant les verificacions. La moto haurà de portar una fixació al manillar del tipus bola RAM-Mount de la vostra elecció, però obligatòria, col·locada idealment al costat esquerre del manillar i seleccionada en funció del model de la moto a la botiga en línia d’accessoris Tripy:\nEls accessoris Tripy\no a un altre proveïdor de la vostra elecció (preu a partir de 15 € per a la referència 6004, fixació en U per a manillar tubular). Aquesta fixació és obligatòria per presentar-se als controls tècnics. Tripy distribuirà la fixació de braç articulat RAM-Mount referència 6001 amb el GPS Tripy. El material Tripy disposa de 15 hores d’autonomia, no essent necessari cap cable d’alimentació de la bateria, que serà recarregada cada vespre per l’equip Tripy.\nLa pantalla de l’equip Tripy-II visualitza per defecte totes les notes del roadbook en forma de pictogrames tradicionals bola-fletxa, amb recompte del quilometratge parcial abans del punt de maniobra següent, és a dir, quan el pilot deixa l’eix de progressió principal per un altre. El Tripy-II visualitza també les indicacions que permeten verificar que el sistema es troba en bon estat de funcionament. El participant serà el responsable del bon funcionament de l’aparell, del GPS i de la bateria.\nLes dades descarregades seran: càlculs de temps als diferents indrets previstos per part de l’organitzador (controls horaris, sortida/arribada, mitjana en regularitat...), així com el número del Tripy de la moto i la qualitat del senyal GPS rebut al moment de cada cronometratge, el traçat complet fet pel participant. Aquestes dades en brut es transmetran a l’oficina de càlcul amb l’objectiu d’establir la classificació.\nEn cas de sortir de l’itinerari, el Tripy visualitzarà instantàniament un rumb que indicarà les direccions i distàncies a vol d’ocell vers la propera fita.\nQuan el participant torni sobre el recorregut de la cursa, l’aparell ho confirmarà visualitzant automàticament el proper pictograma amb el seu recompte parcial en temps real.\nLes instruccions d’ús del Tripy estàndard i en particular la navegació amb el roadbook o sense es poden consultar aquí.\n« La cursa 2016 Allotjament i animacions »\nTweets de @andorra500rally\nUn indret molt pintoresc amb carreteres de montanya que fan somiar tots els motoristes...\nTelèfon: + 376 819 181\nPensat, dissenyat i desenvolupat per Web Factory Andorra


L'Ajuntament de Barcelona compra El Molino per 6,2 milions d'euros - Diari de Barcelona | Diari de Barcelona\nL'Ajuntament de Barcelona compra El Molino per 6,2 milions d'euros - Diari de Barcelona\nper 6,2 milions d'euros\nL'Ajuntament de Barcelona ha iniciat el procés per comprar El Molino i integrarà l'edifici emblemàtic del Paral·lel a la xarxa d'equipaments culturals de la ciutat, dins del projecte de les noves Cases de Cultura de Barcelona. El cost de la compra és de 6,2 milions d'euros i es convertirà en una pilar més del pla per reimpulsar el Paral·lel, que combinarà la gestió pública i privada.\nEl Molino se suma així a nous equipaments de l'artèria cultural com la futura Casa de la Música de Barcelona -l’actual Sala Barts-, que vol conjugar l’exhibició amb l’articulació sectorial i potenciarà nous vincles entre cultura, educació i experimentació. El completaran projectes com l’Arnau Itinerant, que desenvolupa un pla cultural comunitari entre els tres barris a tocar del Paral·lel, o el paper de grans equipaments privats com el Condal, el nou Teatre Apolo o el Victòria.\nLa nova etapa del Molino serà un pas més en la creació d’equipaments híbrids i transdisciplinars que haurà d'incorporar les arrels de les arts escèniques populars i transgressores a partir de nous elements de la cultura contemporània de la ciutat.


Peels químics: una guia per a principiants per fer front a les closques | CAT.rickylefilm.com\nPeels químics: una guia per a principiants per fer front a les closques\nQuè esperar de la cara exfoliacions químiques i tot el que necessita saber\nQuin és el problema amb una closca?\nLa pela termini és bastant horrible, no? Evoca imatges de Nicholas Cage literalment robar la pell de Travolta real al front apagat (que serà un nop de nosaltres), o la mirada post-peeling vermell-prima de Samantha en Sexe a Nova York (tot i que, suports a ella, es va sacsejar com si fos única Sam podria). Vostè pot estar preocupat sobre algun tipus de reacció extrema, però en aquests dies és molt poc comú.\nEl major error és que els peelings químics es cremarà la pell deixant adolorida, vermella i dolorosa. Llevat que s'opta per tractaments de saló més dures (que en aquests dies en realitat només normalment resulten en un dia o dos de 'temps mort') això no podria estar més lluny de la veritat. Intenta oblidar la paraula 'pell'per un minut i en lloc de pensar en ells lífting de la brutícia, 'efervescència de distància' pell morta, i 'traient d'arrel'congestió. Això és millor no?\nSeguiu la nostra guia per a principiants i posar la seva confiança en una closca.\nLa millor de do-over, que exfolien més profund que els rentats de cara i al mateix temps arribar al nucli (literalment!) De totes les seves preocupacions cura de la pell amb seguretat i fàcilment a casa. Sovint són fins i tot més suau que els rentats tradicionals que poden ser molt abrasiu, especialment si vostè pateix de sensibilitat. Amb formulacions millorades, aquesta nova generació de productes estan en constant millora, eliminant el risc de cremades i permet que fins i tot els més sensibles de pell per tenir una oportunitat.\nL'exfoliació regular (lliurar la seva cara de l'acumulació de coses cutre) és essencial per a un aspecte jove i radiant, i les closques anar un pas més enllà d'un exfoliant, netejar o tòner a força d'àcid. Ells mantenen la pell sana en augmentar la renovació cel·lular i augmentar al màxim els beneficis dels altres productes de cura de la pell. D'acord amb Fiona Brackenbury, Director d'Educació per a la marca de cura de la pell Carita, "exfoliacions químiques suaus sovint s'utilitzen per tractar l'acne en els adolescents, sinó com un tractament de rejoveniment per treballar en els signes de l'envelliment, recomano que els 20 anys és un bon moment per començar usant una exfoliació química ".\nConèixer els seus àcids (una altra paraula por no?) És crucial per escollir el producte correcte per al seu tipus de pell. Victòria Schofield, Formació avançada en Dermalogica explica:\n"La diferència entre AHA (alfa hidroxi àcids) en contraposició a BHA (Beta hidroxi àcids) és el nivell d'exfoliació. Ells tenen diferents composicions químiques i per tant funcionen de forma diferent en la seva pell. AHAs (làctic o àcid glicol) augmentar la renovació cel·lular i la renovació tarifes, l'estimulació d'una ràfega d'exfoliació. BHA (com ara àcid salicílic) són una molècula més gran i el treball mitjançant l'eliminació de les cèl·lules mortes de la pell. BHAs estimen oli (de AHA són amants d'aigua) el que és ideal per a pells amb tendència grassa, acne i per desencallar porus ".\nNo hi ha necessitat de guants, ulleres o un extintor d'incendis d'emergència aquí: solucions més àcides es va limitar a aplicar a la cara (i el coll si l'etiqueta informa) a la pell acabada netejat. Això assegura que no hi ha barrera d'altres cremes o contaminació per ell per lluitar a través, i també evita que la brutícia sigui arrossegat. Però què donar-se una bona copets a baix després de la neteja, ja que l'aigua sovint neutralitza els efectes dels productes químics en la pell.\nUn cop aplicat, és important adherir-se a qualsevol de les instruccions estan en l'etiqueta. Algunes closques punchier necessiten ser batuda apagat en 10 minuts i alguns han de ser adormit. Alguns volen un bon slathering de crema hidratant nutritiva donar uns copets després (per assegurar que les capes externes de la pell estan perfectament protegits i equilibrada i no es deixen sentir atapeït o incòmode) i alguns volen que els deixin en pau moltes gràcies.\nEl millor moment per fer servir una pela és a la nit quan la pell està en mode de regeneració mentre dorm. La nostra pell és 3 vegades més receptiu a la nit a més de que no ha de protegir-se de la contaminació, la brutícia i la brutícia i pot centrar-se en la recuperació i renovació.\nSi encara no utilitza un SPF en la seva rutina del matí (Tut-Tut), fer-ho ara. La seva pell serà més sensible a la foto mentre es rep tractament. Tria un protector solar d'almenys SPF 30.\nEnvermelliment ha de durar només uns minuts després de l'exfoliació.\nD'acord amb el guru cura de la pell (també conegut com el Whisperer de la pell) Nataliya Robinson, "l'única sensació que està bé està formigueig Altres sensacions a la pell (cremor o picor - Ai) pot indicar inflamació o que la pell ha estat danyada." Si experimenta aquest, rentar el producte de la seva cara immediatament i s'apliqui una compresa freda per calmar la pell. Robinson suggereix l'ús de productes amb àcid hialurònic per la humitat afegida, i el te verd o àloe vera per les seves propietats calmants. "És essencial no utilitzar productes anti-edat post-tractament agressiu que pot causar irritació."\nEvitar l'ús de retinol o tenir tractaments facials massa aviat després, els quals poden irritar la pell després de l'exfoliació.\nEls millors exfoliacions At-Home\nTot i que es compon de AHA i BHA de, és (àcids Polihidroxi) de la PHA que contenen una mida molecular més gran que permet una penetració més lenta tòpica, reduir la irritació i la inducció d'una exfoliació més suau (i completa). Un exfoliant brillant del dia a dia, ja que no tira de la pell de la humitat, i és molt fàcil d'aplicar. PHA + Bio-Peel Rejoveniment Facial Pads, 65 €, Zelens\nQuan la pell està buscant lluentor opaca i la falta, això és el que necessita. El mètode de triple exfoliació ajuda a eliminar la pell seca i convertir-la en una pell més brillant suau. Adequat per a tot tipus de pell - amb 10% glicòlic i àcids fític 10%, combinats amb enzims de fruites i retinol estabilitzat - suaument exfolia per eliminar matejants cèl·lules superficials i impureses.\nL'última màscara multitasca - argila rosa atrau les nostres impureses, hidrats de extracte de remolatxa, extracte de salze blanc exfolia mentre que l'àloe vera es refreda i reparacions. Ah, i que és 100% natural. Màscara de repavimentació, 47 €, Tata Harper\nPeelings enzimàtics són tan divertit purament perquè molt sovint pot sentir els enzims que mengen en la seva pell. Ideal per a aquells amb pell sensible, fràgil que sovint pot reaccionar a les coixinets d'àcid-pesat, màscares d'enzims es basen en àcids naturals (en aquest cas, de fruites) per eliminar suaument la pell morta que afebleix la pell. Exfoliant, 43 €, Susanne Kaufmann\nUna closca molt suau que accelera la renovació cel·lular en lloc de ressorgeix a través de la exfoliació química. Un producte brillant per als nous en les peles o aquells que estan buscant per refinar la lleugera textura de la pell i el to. Nightly Refinació Micro-Peel Concentrat, 41 €, Kiehl\nExactament el que diuen que són - de brillant. Un pre-nit coixí perfecte que texturitzar (gràcies àcid glicòlic) i il·luminar la pell lluminosa que es porta molt bé el maquillatge. Glow Peleu Pads, 24 €, Pixi\nL'últim (i per molt més fort) en la línia de peles Dr. Gross, el Medi-Spa és per a peladors experimentats que realment pot prendre un cop de peu. Una combinació de 15 aminoàcids, l'utilitzen un cop per setmana (màxim!) I segueix amb un sèrum ric en vitamines i humectant hialurònic. Alfa Beta Medi-Spa Peel, 94 €, el Dr. Dennis brut\nEl més prolífic de les closques en termes d'àcid, això es centra en l'cutis en general en comptes de la correcció. Àcids salicílic i mandélico desintoxicar, fític i làctic retextures mentre que l'àcid hialurònic hidrata. És molt fort el que potser començar amb una closca una mica més suau, com el següent. Multi acció Penta Peel, 58 €, DCL\nAquesta barreja AHA i BHA és una acció ràpida (d'aquí el nom) i sorprenentment irritant lliure per a la força que posseeix. Un dels millors per a la refinació texture.Cellular 3 Minut Peel, 160 €, La Prairie\nSi vostè està preocupat closques podrien ser l'aprimament de la pell, aquesta és la seva sortida; la barreja d'àcid glicòlic dissol les cèl·lules mortes, mentre que el retinol estimula la regeneració de l'elastina i el col·lagen per a un cutis juvenil roll. Somni de bellesa d'energia Peel, 45 €, Alpha H en QVCUK.com\nUn exfoliant suau, aquest glicòlic és perfecte per a una molt lleugera retexturización de la pell i augmentar la lluminositat immediata. Una closca matí agradable per assegurar una pell radiant durant tot el dia. Glicòlic Peel, 22 €, Caudalie\nEconòmic i agradable i súper fort (com, utilitzar un cop a la setmana de classe fort) aquestes pastilles en realitat contenen àcid salicílic i làctic també. Si tens la pell greix i congestionada (que no és sensible) aquests són el que necessita per anar. Fix glicòlic Nit Pads Extrem, 14 €, Nip i Fab\nUn potent barreja d'àcids formidables, aquesta exfoliació Rodial treballa en dos nivells - enzimàtics per aclarir i refinar així com químic per exfoliar i texturitzar. Un ús suggerit de dues vegades per setmana mostrarà una diferència visible amb força rapidesa. Àcids súper X-Treme Àcid febre del Peel, 85 €, Rodial


28 de febrer de 2006. VII Legislatura (2003-2006). Acords de Govern. Generalitat de Catalunya\nInici > Acords de govern > VII Legislatura (2003-2006) > 28 de febrer de 2006\nProjecte de llei per fomentar la recerca i la innovació empresarial\nEl Projecte de llei de foment de la ciència i la innovació empresarial i d'ordenació de la recerca, vol aconseguir la participació dels agents implicats en la recerca, el desenvolupament científic i tecnològic i la innovació empresarial de Catalunya. La nova normativa vol ordenar les bases del sistema català de ciència i tecnologia.\nL'Institut Català de la Salut es convertirà en una empresa pública\nEl Govern ha aprovat el Projecte de llei de reforma de l'Institut Català de la Salut (ICS). La nova normativa convertirà l'ICS en una empresa pública per tal de fer-hi una reforma assistencial i organitzativa més eficaç. Se simplifica la seva organització descentralitzant-lo territorialment i augmenta l'autonomia dels centres, més pròxims a la ciutadania, per agilitar a les demandes dels usuaris. La millora de les condicions del personal sanitari de l'ICS és un altre objectiu.\nRegulació de les relacions internacionals de la Generalitat de Catalunya\nL'objectiu del decret que regula la coordinació de l'acció exterior del Govern és establir el marc institucional en el qual s'han de desenvolupar les relacions internacionals de Catalunya amb altres Estats, entitats i organitzacions. La necessitat d'aquest respón a la creixent internacionalització de l'economia catalana, els fluxos migratoris i la projecció decidida de Catalunya en l'àmbit internacional de la seva llengua i cultura pròpies.\nEs destinen prop de 57 milions d'euros a Solidaritat i Cooperació Internacional\nEl Pla anual de Cooperació al Desenvolupament 2006 té un pressupost global de 56.922.000€. Els recursos destinats a desenvolupament seran: un 77% a desenvolupament, un 9% a ajut humanitari general i d'emergència i un 14% a educació i capacitats. Entre els trets diferencials d'aquest Pla destaquen els esforços en favor de l'equitat entre dones i homes i l'estrena de l'Administració de la Generalitat com a gestora directa de projectes.\nL'Antic Mercat del Born declarat bé cultural d'interès nacional\nL'objecte d'aquesta declaració a favor de l'Antic Mercat del Born de Barcelona té com a finalitat protegir un espai on es conserven restes de l'època medieval, amb l'objectiu de preservar aquest conjunt per al coneixement i gaudi de les generacions futures.


JxCat i ERC governaran junts a l'Ajuntament de Girona: «Som un govern fort, ampli i estable» - Diari de Girona\nJxCat i ERC governaran junts a l'Ajuntament de Girona: «Som un govern fort, ampli i estable»\nredacció / agències | girona 01.09.2020 | 10:16\nJxCat i ERC governaran junts a l'Ajuntament de Girona: «Som un govern fort, ampli i estable» Diari de Girona\nJxCat i ERC governaran junts a l'Ajuntament de Girona. Les dues formacions han arribat a un acord perquè els quatre regidors republicans entrin a l'equip de govern, fins ara format pels nou de JxCat.\nL'alcaldessa, Marta Madrenas, ha afirmat que amb aquest "pas endavant" d'ERC, Girona aconsegueix un govern "fort, ampli i estable" per afrontar els reptes plantejats, sobretot, per la crisi sanitària.\nA més, també ha remarcat que és el primer govern de coalició independentista a la ciutat. Per això, tant Madrenas com el líder d'ERC, Quim Ayats, han apel·lat Guanyem Girona, el PSC i Cs a fer una "oposició responsable" per arribar a acords.\nSegons l'acord, Girona recupera la figura de vicealcalde, una responsabilitat que assumirà Ayats.\nSetmanes de converses "discretes" i esquivant la pressió que tant Guanyem Girona com el PSC han fet per intentar formar una majoria alternativa que desbanqués Marta Madrenas de l'alcaldia. Aquest dimarts JxCat i ERC han anunciat que han arribat a un acord per governar plegats l'Ajuntament de Girona.\nAixí, els quatre regidors republicans entren al govern municipal que fins ara formaven els nou de JxCat. Continuarà sent, però, un govern en minoria perquè, amb tretze regidors, es queden a un de la majoria. Tot i això, l'alcaldessa ha assegurat que la ciutat compta ara amb un govern "fort, ampli i estable" i també ha posat el focus que és una coalició històrica perquè és la primera formada per partits independentistes a la ciutat.\n"Des de l'inici del mandat hem anat arribant a acords puntuals, hem anat travant confiances i aquest camí ens ha permès arribar a aquest acord de govern", ha explicat Madrenas. A banda d'aquest clima de confiança creat, tant l'alcaldessa com el líder d'ERC a la ciutat, Quim Ayats, han detallat que han decidit que era el moment d'enfortir el govern de la ciutat, sobretot tenint en compte els reptes que planteja la crisi sanitària provocada per la pandèmia i les conseqüències que ja està tenint a nivell econòmic i social. "És un acord fruit del treball conjunt perquè Girona tingui un govern més fort per fer front a aquesta crisi tan greu i que ens afecta a tots nivells", ha afegit Ayats.\n"Som davant un govern fort i representatiu, compartim l'objectiu d'assumir la governabilitat de la ciutat en un moment complex on la pandèmia de la covid-19 ha alterat el context de la ciutat, el país i el món sencer", recull l'acord de govern que explicita que el nou govern de coalició mantindrà i potenciarà aquelles polítiques que funcionen, revisarà les que no han donat els resultats esperats i impulsarà noves accions per reduir les desigualtats i aconseguir que Girona "surti enfortida" de la pandèmia.\nAyats ha afirmat que ERC ha pres la decisió d'entrar al govern de Girona "per responsabilitat i per coherència": "És més còmode estar a l'oposició i assenyalar el que no es fa bé, allò més incòmode és assumir responsabilitats i fer aquest pas endavant". ERC remarca que al llarg d'aquest any de mandat sempre han fet una "oposició constructiva" però, davant la crisi actual, han vist que "arremangar-se i posar-se a treballar": "Venim a treballar, a tirar projectes endavant, a desencallar iniciatives"\nEl govern de JxCat i ERC no suma majoria i necessitarà arribar a acords amb l'oposició per tirar endavant projectes de ciutat. Per això, tant Madrenas com Ayats han apel·lat a una "oposició responsable" de la resta de partits (Guanyem Girona, PSC i Cs). "No tanquem mai les portes a ningú, som el govern de les portes obertes i tan de bo aconseguim aprovar-ho tot per unanimitat i passar de qualsevol sectarisme", ha afirmat l'alcaldessa.\nEn aquest sentit, Quim Ayats ha recordat que, després de les municipals, ERC apostava per un govern de coalició independentista amb JxCat i Guanyem. "Avui no hem vist més opcions que reforçar aquest govern i ho fem convençuts però amb la mà estesa per arribar a acords", ha dit Ayats. El vicealcalde sosté que amb la situació actual, en plena crisi per la pandèmia, la ciutadania no entendria que els partits no sumessin esforços per "remar junts" per pal·liar-ne els efectes.\nRecuperen la vicealcaldia\nEls dos grups han acordat respectar l'organització vigent del cartipàs municipal però introduint alguns canvis en l'estructura actual. La principal novetat és que Girona recupera la figura del vicealcalde, una responsabilitat que assumeix Quim Ayats amb atribucions i delegacions de l'àrea de Drets de les Persones. A més, també assumirà la regidoria de Cultura.\nSegons el pacte, els altres tres regidors d'ERC assumiran la regidoria de Ciutadania i Dinamització del Territori (M. Àngels Cedacers), Educació, Infància i Esports (Àdam Bertran) i Habitatge i Eficiència Energètica i Joventut (Annabel Moya). Així, es creen específicament les regidories de Ciutadania, Habitatge i Infància que assumirà ERC, que sosté que són àrees que actualment "necessiten especial atenció".\nLa resa de cartipàs queda format per les tinences d'alcaldia que hi havia fins ara. Eduard Berloso, que entra al govern després de la dimissió de Carles Ribas, assumirà les competències de Seguretat i Neteja i Lluís Martí serà el nou portaveu del govern.\nEl nou govern municipal està acabant de perfilar el pla de mandat però ja han avançat que la prioritat de l'acció de govern és posar en marxa projectes i iniciatives per pal·liar els efectes de la pandèmia amb l'objectiu de planificar transversalment els serveis socials amb els de salut, educació, habitatge, cultura, seguretat, urbanisme i promoció econòmica per "reduir les desigualtats socials i posar fi a la pobresa en totes les seves formes i dimensions".\nTambé s'han compromès a activa polítiques de dinamització econòmica perquè els sectors productius siguin motor de generació de riquesa, potenciant la innovació digital, les noves tecnologies i el disseny d'una administració "més moderna i eficaç". Tot plegat, sense deixar de banda la seguretat ciutadana i la implantació de criteris de sostenibilitat ambiental en totes les polítiques.\nConeix el nou equip de govern de l'Ajuntament de Girona.\nAyats (ERC): «No hem triat entre eix nacional o progressista. Hem buscat que fos compatible».


Restes d'un botellot aquest dilluns a la zona dels Bulevards del vendrell. | BP Diari\nMés policia i més patrulles: el Vendrell presenta un pla contra l'augment de furts, botellots i vandalisme\nEls delictes amb força contra les persones i propietats van a l'alça\nper Marc Guitart 27/09/2021 13:03h\nL'Ajuntament del Vendrell i la Policia Municipal han anunciat la posada en marxa del Pla Especial de Millora de la Convivència i la Seguretat (PEMCS). El pla ha de servir per reforçar la seguretat, amb un augment d'agents al carrer i més patrulles a peu per les zones comercials i els nuclis habitats. També es faran campanyes específiques contra l'incivisme.\nAquesta és la resposta del consistori davant l'augment dels delictes amb força contra les persones i la propietat, que ha constatat la Junta de Seguretat Local. També pel fort increment de botellots que venen associats amb actes vandàlics. Des del govern local afirmen que són situacions derivades «de la pandèmia i el canvi d'hàbits que aquesta ha provocat».\nPrincipi d'acord entre ajuntament i sindicats policials\nFonts del govern apunten que el pla forma part d'un principi d'acord entre el consistori i els sindicats policials, que ha de resoldre les mancances que té el cos. Un dels objectius és el de reduir l'interinatge de la plantilla, incorporant agents funcionaris amb formació i capacitat plena. Des del govern afirmen que ja hi treballen, amb la primera convocatòria de places d’agents funcionaris de carrera en deu anys.\nEl PEMCS preveu un increment de la jornada dels agents i comandaments per reforçar els torns i serveis. També establirà un calendari de campanyes específiques de caràcter preventiu, informatiu, dissuasiu i d’intervenció. A més d'incrementar les patrulles a peu per tots els barris, també es volen controlar els abocaments al medi, l'incivisme i les ocupacions d'habitatges.\nIgualment, s'inclouen els controls de la normativa de circulació dels patinets i altres vehicles de mobilitat personal. La primera d'aquestes campanyes específiques ja està operativa, segons el consistori, amb el reforç de patrulles a peu a la zona comercial.\nEl Vendrell reforça la presència de patrulles al carrer. | Ajuntament del Vendrell\nBreak, rap, grafits i DJ: el Cultura Urbana del Vendrell arriba al desè aniversari\nL'Enramada de l'Arboç torna aquest octubre, però amb diversos canvis


Activitats mes de Desembre-2017\n2 (dissabte).- Operació “Mà Oberta” al passatge Gaspar de Portolà. 3.- Primer diumenge d’Advent. Cicle B. 4.- Catequesi d’adults. “Proclamem el misteri de la fe”. Rectoria a les 20:00 h. 5.- Grup de Vida Creixent. Rectoria a les 17:30h. 8.- …\nDes de fa ja molts anys que venim realitzant una Cadena de pregària per les vocacions en el mes de novembre, que aquesta setmana entrant iniciem. A Catalunya, el novembre és ja un mes de pregària vocacional ininterrompuda, a cada bisbat i entre els 10 bisbats, perquè l’Esperit Sant susciti i enforteixi les vocacions al…\nAgenda Activitats Novembre-17\n1.- Solemnitat de Tots Sants. A les 16 h. pregària al cementeri nou i a les 17 h. a l’església de Santa Maria i al cementiri vell. 2.- Conmemoració de tots els fidels difunts. A les 12 h. missa a Santa Maria i pregària al cementiri. 3.- Sant Ermengol, patró del bisbat d’Urgell. …\nAgenda Activitats Octubre-2017\nDia 2.- Inici del grup de Catequesi d’adults. Llibre de referència: “Proclamem el misteri de la fe” primer d’un projecte de 4 llibres seguint el Catecisme de l’Església catòlica per a la catequesi d’adults. Rectoria a les 20:00h. Dia 3.- …


L'exalcalde d'Artés defensa que l'adjudicació del passeig va ser legal - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nL'exalcalde d'Artés defensa que l'adjudicació del passeig va ser legal\nArran de la informació d'El País, Damià Casas demana que es revisi el model de finançament dels partits\nramon aran vilàartés 04.11.2015 | 07:39\nTreballs d´asfaltatge de l´obra d´urbanització del Passeig Diagonal arxiu/ramon creus\nL'exalcalde d'Artés Damià Casas, de CiU, va refermar el convenciment que l'adjudicació que va fer el seu equip de govern el 2009 de la urbanització del Passeig Diagonal a Electro-mecànica Soler, del Grup Soler, i Seubas Salvans va seguir el procediment legal. A més, va assegurar ahir Casas, tractant-se d'un projecte finançat pel Pla Estatal d'Inversió Local -el pla Zapatero-, el projecte va tenir la supervisió continuada de la Diputació de Barcelona: "les gestions van ser les correctes, els diners estaven supercontrolats", va remarcar l'exalcalde.\nDivendres el diari El País publicava que havia rebut documents que vinculen l'execució de la urbanització del Passeig Diagonal d'Artés amb una donació de 23.200 euros que, segons el mitjà, hauria fet Seubas Salvans, amb el NIF de la Unió Temporal d'Empreses que formava amb el Grup Soler, a la Fundació Fòrum Barcelona, a través de la qual CDC s'hauria finançat. La donació correspon al 2,99% dels 774.412 euros amb què es va pressupostar l'obra. El País va assegurar que la donació es va fer "poc després" que Casas signés el contracte de l'obra, que es va aprovar per ple el 26 de març del 2009. El regidor d'Urbanisme era Domènec Baró.\nCal canviar el model\nL'exalcalde va explicar que ells havien estat escrupolosos pel que fa al seguiment de la llei, i que les possibilitats de desviar-se en aquest programa eren difícils perquè "el plec de condicions era molt exigent". Tot i això, no va descartar que hi hagués hagut algun procediment de finançament irregular de CDC: "si hi ha alguna cosa, aquí no hi entrem, perquè ho desconeixem". Casas va assenyalar que el problema és el model deficient de finançament dels partits polítics, els quals no cobreixen despeses només amb les quotes de la militància. És per això que hi ha donacions: "els partits ho permeten i saben que és així". Va demanar que si es vol posar fi a això, cal revisar el model de finançament.\nA la vegada, però, va alertar que no es poden judicialitzar totes les donacions si són legals. Casas creu que va sortir aquesta informació arran del procés judicial obert contra el Grup Soler, per la qual cosa s'estarien revisant alguns dels projectes en què ha participat.\nL'advocat del Grup Soler, Benjamí Garcia, va advertir que no tenien "res a comentar": "no hem de valorar informacions, sinó fets". Garcia va lamentar, això no obstant, les declaracions de Casas, que no refuta que s'hagi fet una donació vinculada al projecte: "em semblen unes declaracions poc encertades, imprudents i agosarades", va comentar Garcia.\nL'alcalde actual d'Artés, el republicà Josep Candàliga, va remarcar "la transparència" amb què es va licitar un projecte al qual es van presentar una desena d'aspirants. Casas i Candàliga van coincidir a dir que l'oposició va assistir, com se solia fer, a l'obertura de pliques del concurs. Candàliga va descartar que l'Ajuntament d'Artés investigi l'expedient del Passeig. ERC governa amb la CUP. El portaveu d'aquest partit, Ernest Clotet, va ser menys contundent: "qualsevol cosa que serveixi per aclarir un acte de corrupció s'ha de tirar endavant". Clotet, que té tota la confiança en el funcionament municipal d'Artés, creu que el focus pot ser "supramunicipal".\nEl president del grup municipal de CiU, Roger Genescà, que era regidor a l'equip de Casas, va assegurar que estan "plenament tranquils de la gestió".


La Caixa inicia a Tordera les obres de la primera promoció de pisos de lloguer barat\nLa Caixa ha començat la construcció de dos edificis de pisos de lloguer econòmic que la mateixa entitat promou a la ciutat de Tordera. Aquesta és la primera promoció que posa en marxa l'entitat financera, que preveu construir 1.077 pisos de lloguer econòmic a Catalunya i Madrid durant el trienni 2004-2006. Vuit-cents d'aquests pisos es construiran a Catalunya, amb un lloguer de menys de 240 euros, i la resta es faran a la Comunitat de Madrid, dins l'obra social de La Caixa.\n29/01/2005 - 00.00 Actualitzat 29/01/2005 - 19.09\nTordera és la primera ciutat on La Caixa ha començat la construcció dels seus habitatges de lloguer econòmic, en el marc de l'obra social que aquesta entitat ha engegat a Espanya. El tret de sortida ha estat l'acte oficial de col·locació de la primera pedra dels futurs edificis. L'entitat financera ha previst construir, durant el trienni 2004-2006, 1.077 pisos amb un lloguer de menys de 240 euros, i té previst construir-ne més durant el trienni 2005-2007.\nEn aquesta primera fase, La Caixa construirà habitatges a la Comunitat de Madrid i Catalunya. Les localitats catalanes que gaudiran d'aquestes promocions són: Sitges, Cornellà de Llobregat, Sentmenat, Barcelona, Mollet, el Vendrell i Palau-solità i Plegamans.\nLa promoció iniciada a Tordera és de dos edificis de quatre plantes, de 17 i 37 pisos amb plaça de garatge cada una, que oscil·len entre els 119 euros de lloguer al mes per aquells pisos d'una sola habitació i 40 metres quadrats, i de 185 euros pels dúplexs de dues habitacions d'entre 54 i 60 metres quadrats.\nEls requisits per accedir a aquests habitatges són: tenir entre 18 i 30 anys o ser major de 60, estar empadronat un mínim de dos anys a Tordera, tenir uns ingressos mínims del doble del sou mínim interprofessional, que des de l'1 de gener d'aquest any és de 512,80 euros, o com a màxim cobrar quatre vegades i mitja aquest sou.\nDe moment hi ha 150 persones apuntades en un llista provisional de candidats, que no serà aprovada fins al març, ja que el sorteig dels habitatges no es farà fins al 15 de juliol.\nL'alcalde d'aquesta localitat, Joan Carles Garcia, ha volgut especificar que no es tracta d'habitatges socials, sinó d'habitatges amb lloguers econòmics, i que per tant, no es donaran ajudes socials per a aquelles persones que no hi puguin accedir amb la seva nòmina.\nLes persones afortunades en el sorteig podran viure al pis durant un període de cinc anys, amb la possibilitat de prorrogar per cinc anys més el contracte, tot i que aquest límit només s'aplicarà a la gent jove, ja que seria injust treure la gent gran del pis als 75 anys, ha remarcat l'alcalde.\nEl director general adjunt executiu de La Caixa, Antonio Massanell, present a l'acte oficial de col·locació de la primera pedra, ha assenyalat que no hi haurà diferències pel que fa al preu dels lloguers tant si és una ciutat gran com Barcelona o Madrid com si és més petita, com el cas de Tordera.