DOSSIERS CRÍTI(CS) 10 - Aproximacions a la precarietat\nAPROXIMACIONS A LA PRECARIETAT\n- Petras, James. El informe Petras. Sediciones 13 Hondarribia: Hiru, 1999.\n- Precarias a la deriva. A la deriva (por los circuitos de la precariedad femenina) Madrid: Traficantes de sueños, 2004.\nPodem dir que, des de principis dels anys 90, a l'Estat espanyol, coneixem i sentim parlar del fenomen de la precarietat laboral. Amb els inicis del desmantellament de l'estat de benestar per part del govern de Felipe González, la flexibilització del mercat de treball i la liberalització de l'economia espanyola (arran la incorporació al mercat europeu), la classe treballadora s'hi veu sotmesa als nous reptes del capitalisme postfordista. Així, amb la legalització de les ETT's, i amb la reforma de l'estatut del treball de mitjans dels 90, introduint més de vint modalitats diferents de contracte laboral, es dispara la temporalitat, la inestabilitat i en definitiva la inseguretat dels treballadors/es. En aquest context les lluites socials incorporen al seu discurs i pràctica política la lluita contra la precarietat.\nAl mateix temps, la precarietat laboral és un assumpte que es troba a diari en els mitjans de comunicació de masses, els discursos polítics i sindicals electoralistes, i l'àmbit acadèmic. No obstant, pareix que, des de l'exercici del poder polític i econòmic, no puguem veure solucions.\nEn aquest article volem fer referència a dos llibres que tracten el tema de la precarietat. Ens pareix útil esmentar-los junts per tal de presentar-los en una mena de seqüència temporal, que va des de l'Informe Petras realitzat a mitjans dels 90, per veure després el de Precarias a la deriva publicat l'any passat, i integrat dins d'un incipient corrent d'investigació-acció militant.\nTots dos, en definitiva, són treballs d'investigació social, compromesa amb la denúncia i crítica de les condicions sociolaborals imposades a les persones treballadores, en el marc de les relacions capitalistes. I podem dir doncs, que formen part d'un patrimoni conceptual, analític i instrumental al servei de persones, col·lectius, moviments socials i sindicals anticapitalistes.\nEl professor retirat James Petras és conegut i reconegut, entre altres coses, pel seu compromís amb els moviments populars sudamericans i el socialisme. El seu informe va ser una recerca sociològica contractada pel Ministeri de Treball del Psoe l'any 1995, per tal de conèixer l'impacte de la modernització social i econòmica que es produeix arran de l'entrada en la CEE. L'informe no es va fer públic pel Ministeri, donades les seues conclusions crítiques amb el procés de liberalització i flexibilització impulsades a l'estat espanyol pel Partit Socialista.\nEn aquest treball trobem una introducció on es descriu l'estratègia de modernització engegada pel govern "socialista" a finals dels 80, i dirigida a tres estratègies: "liberalizar la economía, ahondar en la inserción de España en la división internacional del trabajo (integración en la CE) y configurar un nuevo "régimen regulador"" (Petras, 1998: 15). En la valoració que es fa d'aquestes estratègies trobem també la vessant crítica que caracteritza les recerques de l'autor:\n"Las cifras económicas globales, ya sea en términos de aumento de la productividad, volumen e ingresos de las exportaciones, número de turistas o transferencias de la CE en ecus, son pertinentes ante todo en términos de cómo afectan a la vida de la gente. En este sentido, descartamos el supuesto de muchos economistas liberales de que un funcionamiento favorable del mercado se traduce necesariamente en mayores niveles de vida y en mas libertad" (Petras, 1998:20).\nEn aquesta línia, passa a l'estudi de l'impacte de la liberalització sobre l'estructura social, principalment en dues dimensions específiques: la qualitat de la vida social i l'organització social de dues generacions de treballadors. Per constatar així, de quina forma es distribueix la riquesa creada per la modernització econòmica (rendes, polítiques públiques, creació de treball i qualitat...) i com han canviat les divisions de poder i els models organitzatius de la classe treballadora (lluites socials, sindicalisme, moviment veïnal, consciència...).\nPer a Petras l'adopció del model liberal implica el desenvolupament de l'autoritarisme polític tecnocràtic. Així és com explica que amb l'ascens al poder d'un partit presumiblement obrerista, des del poder hi haja un esforç constant per desmantellar el teixit social i les fortes dinàmiques de lluita veïnal, obrera i juvenil que havien crescut amb la transició a la democràcia. Aquesta política del poder polític i econòmic per desarticular l'organització social a les fàbriques i barris obrers, és una condició indispensable perquè tinga èxit la modernització liberalitzadora (privatitzacions, retallada de prestacions socials, flexibilització, precarietat). Aquest és l'impacte a l'estructura social que trobem els treballadors que ens incorporem al mercat durant tots els anys 90. Un mercat on abunden els contractes d'aprenentatge, d'inserció, de pràctiques, d'obra i servei, de mitja jornada, per necessitats de la producció, etc. I que provoca una "brecha generacional" notable dintre la classe treballadora:\n"La clase trabajadora española está profundamente dividida entre una menguante minoría de trabajadores fijos y sindicados, con un salario llevadero y beneficios complementarios, y una masa creciente de trabajadores eventuales que trabajan por el mínimo (o por debajo del salario mínimo) con horarios irregulares ( que oscilan de unas pocas horas a la semana a cincuenta o más), sin beneficios complementarios y totalmente sujetos a los dictados del empresario. Esta división social corresponde en gran parte a una diferencia generacional, que a su vez corresponde a los cambios en las estrategias económicas globales" (Petras, 1998:37).\nEn aquest context, la jove classe treballadora es troba en una situació on ja, l'any 1993, un 33% de contractes era temporal, enfront d'un 18% que hi havia l'any 1987. Mentre l'atur dels joves entre 20 i 30 anys era en els dos anys de 35 i 34% respectivament. Va augmentar considerablement l'atur de llarga durada. La nova generació obrera es troba també amb una considerable desmobilització social, una davallada dels moviments socials, veïnals i sindicals. En paraules seues:\n"La decadencia de la cultura cívica del barrio alimenta el comportamiento "consumista privado" que los jóvenes reciben a través de los medios de masas. El rock mercantilizado, con sus surtidos estandarizados de chaquetas negras, pendientes y peinados, brinda símbolos "externos" de "rebelión" que enmascara la interiorizada conformidad con un estilo de vida consumista e individualista. Las amistades del barrio están desconectadas del lugar de trabajo y, en muchos casos, están divorciadas de cualquier discusión sobre problemas de "curro", conflictos sociales u organización política" (Petras 1998:67).\nDe l'anàlisi que realitza Petras, destaquem el marc comparatiu que estableix entre les dues generacions de persones treballadores; d'una banda els pares/mares incorporats al mercat als anys 60 i 70 baix la dictadura franquista, de l'altra els fills/es incorporats ja en el règim democràtic governat pel Psoe. Respecte a la segona destaca que la seua inserció al mercat com a treballadors/es es realitza, baix la doctrina neoliberal, en una situació de vulnerabilitat respecte la generació dels seus pares i mares. La temporalitat, la rotació per diferents empreses i feines, la retallada de drets individuals i col·lectius, i en definitiva el considerable augment del poder patronal, deterioren les condicions laborals dels treballadors joves.\nAixí, els problemes socials derivats de la precarització es fan evidents en els processos emancipadors. La dificultat dels joves per accedir a la vivenda, per crear un nucli familiar estable, o per independitzar-se econòmicament dels pares i mares, assolint una existència autònoma, constitueixen la nova situació de la jove classe treballadora.\nAquesta comparació intergeneracional serveix a Petras per concloure que "La política de â€˜libre mercadoâ€™, no solo amplía la brecha entre clases, sino dentro de las mismas clases" (Petras, 1998). També, quant a l'organització social, destaca que el mercat ha debilitat la solidaritat entre treballadors/es, el sindicalisme i l'associacionisme veïnal tot desplaçant la cultura popular crítica, la consciència de classe i la lluita social, en favor del consumisme, les activitats simplement recreatives i el domini cultural dels mass-media.\nConcloem la ressenya amb una altra cita al respecte, que esperem us incite a la lectura del treball i a la reflexió de les seues conclusions:\n" Los estridentes conciertos de rock son como las sesiones de los evangelistas, válvulas de escape sin riesgo para liberar emociones contenidas. Aunque la calidad de vida de los jóvenes trabajadores era mejor que la de sus padres mientras estaban creciendo, las perspectivas de futuro son mucho más negativas. Además, como les han mimado y satisfecho todos sus deseos de consumo, carecen del empuje y la iniciativa para cambiar su estatus. Mas aún, cuando llegan a la edad adulta no hay un modelo político ni movimiento que les atraiga. Ni tampoco sus padres les han provisto de un marco de referencia político para hacer frente a sus adversarios sociales y políticos" (Petras,1998:112).\nA la deriva, por los circuitos de la precariedad femenina és, a més a més, d'un llibre, un procés de canvi social i d'investigació en el qual participen directament i indirectament dones de tota situació social, que comparteixen, en algun grau, la precarietat laboral.\nPrecarias a la deriva es reuneixen a la casa okupada de dones, Eskalera Karakola, de Madrid; és el col·lectiu on es situen les autores del llibre, moltes de les quals van entrar en contacte durant la vaga general del 20J. Des d'aleshores, no han fet més que treballar per aquest projecte, tot i que va començar sent una reflexió col·lectiva al voltant de les transformacions ocorregudes al món laboral, que cada cop ens situen en una posició més vulnerable i insegura. Finalment esdevindria un treball d'investigació-acció, realitzat per dones amb un fort valor explicatiu i comprensiu, més enllà dels tòpics als quals estem acostumades.\nDesprés d'aquesta presa de contacte, ja no han parat de crear i participar en tot tipus d'accions i reflexions, moltes de les quals es troben recopilades al llibre. Començant per un piquet-enquesta, el 10 d'abril de 2003, tot fent derives per la ciutat, tallers, entrevistes en profunditat, relats sobre la precarietat...Tot açò compon l'estructura del llibre, un poc caòtica però molt completa si veiem el treball en el seu conjunt, i esbrinem les conclusions subtils a les quals hi arriben.\nD'aquest procés de ruptura, que es va donant al llibre, hi ha una conseqüència interessant, el llenguatge que utilitzen per definir allò que fan. Un exemple és, les derives, una deriva consisteix en realitzar un recorregut per la ciutat, seguint l'itinerari del tipus de treballadora de la qual es realitza la deriva. Amb la deriva ens adonem d'allò més invisible, veiem com es relacionen les persones dins el seu estrat social, on viuen, on compren, per on caminen, i que implica tot açò. En principi pot parèixer un poc superficial, o que no té cap sentit, però és realment interessant tot allò que descobrim al fer una deriva i el que els ajuda per trobar les persones que volen entrevistar en profunditat.\nQuant al contingut del llibre, també podem destacar tot el que tracta el tema de les cures i atenció a altres persones. Per una banda, duen a terme un taller al voltant de les cures globalitzades (mestresses de casa, chachas, senyoretes i llevadores en general), molt important per veure cap on anem, en aquesta societat tan econòmica i poc humana. També per conèixer la situació de crisi que s'està donant en aquest sector i els profunds canvis necessaris, que estan a les nostres mans.\n"...sobre estas cosas del cuidado en primera persona nos sitúa ante la perspectiva de que también nosotras seremos cuidadoras y eventualmente cuidadas. ¿o no? (...) Pero, a ver, ¿ qué opciones tenemos? A muchas nos horripila el tener que vivir con nuestros familiares, incluso la perspectiva de tener que cuidarlos; ya vemos cómo lo hacen nuestras mayores. Rehuimos el chantaje afectivo y afirmamos nuestro deseo de mantener relaciones libres, es decir, basadas en el afecto. Sin embargo, estas mismas realaciones (más inseguras en la medida en que no producen garantías o están sujetas a contratos formales) no incluyen marcos (recursos, espacios y vínculos) para el cuidado....". ( Precarias a la deriva, 2004: 61)\nPer altra banda, a molts apartats del llibre es tracta aquest tema, des de perspectives diferents, però complementàries, algunes en forma de relats o entrevistes i d'altres de caire més teòric, molt complets per no deixar cap de les parts que és necessari tractar, per tindre una visió no parcial del conflicte.\nUna de les aportacions teòriques que mencionen és l'existència d'unes cadenes mundials d'afecte i assistència, formades principalment per dones de diferents llocs del món, que es transfereixen ajuda de forma remunerada o no. És substancial percebre que la direcció d'aquest intercanvi comença als països pobres per acabar als rics. Així l'anàlisi de la immigració femenina hauria de tindre en compte l'important paper de la dona. També la reproducció de la jerarquia i el poder que es genera en aquestes relacions entre dones.\nFinalment, s'exposen una sèrie d'entrevistes en profunditat i relats de dones, plens de sentit d'humor i vivències, que mostren com vivim i sobrevivim, traductores, llevadores, teleoperadores, prostitutes, telefonistes línia eròtica, artistes, periodistes, netejadores, i molts altres tipus de recorreguts d'inserció laborals precaris i feminitzats, que segueixen estant dins l'espiral del projecte d'aquest col·lectiu.\nA la deriva, por los circuitos de la precariedad és, a més d'un llibre, un projecte que encara està actiu, una il·lusió en procés que aporta contingut profund als moviments socials. Amb una consciència que evoluciona i que va més enllà tot atacant amb força allò quotidià que ens esclavitza, les formes més invisibles que té el capitalisme per introduir-se a les nostres vides.\nVides de la Plana


Amb el món a l’esquena – Rondaller\nBrowse: Home / 2016 / Juliol / 13 / Amb el món a l’esquena\nrondaller / 13 Juliol 2016 / Leave a comment / Barcelonès, El detall\nPassejant sense rumb per Barcelona m’he fixat amb les mènsules que suporten els balcons d’un edifici anònim al carrer Mallorca.\nEs tracta de la representació d’Atles, també anomenat Atlant, un personatge de la mitologia grega.\nAtles era un tità germà de Prometeu (el que va robar el foc als déus i el va donar als humans). Un dia va haver-hi una gran guerra allà dalt dels cels divins. Els Titans, liderats per Atles, es van enfrontar als Olímpics i van perdre.\nCom a càstig, Zeus el condemnà a carregar amb els pilars que separen la terra dels cels, molt a prop del jardí de les seves filles, les Hespèrides (l’estret de Gibraltar, vaja).\nUn dia Perseu anava rondant el jardí per fer alguna malifeta i Atles el va amenaçar dient-li que toqués el dos. Perseu, que venia de tallar el cap de Medusa, l’enfocà als ulls i el convertí en una muntanya de pedra, que ara coneixem com a serralada de l’Atles, al Marroc.\nL’origen dels mapes.\nExisteix una història paral·lela posterior, que explica que Atles va ser un rei savi de Mauritània que va ser el primer en plasmar el globus celeste i per això se’l representa amb el firmament damunt les espatlles. I és d’aquest de qui ve la paraula ‘atles’ que des del segle XVI s’utilitza per designar els llibres de mapes.\nI aquí el teniu, a Barcelona aguantant balcons!\nSituació: carrer Mallorca, 564. Barcelona\nEtiquetes: Atlant, Atles, balcó, Barcelona, curiositat, descoberta, detall, mènsula, mitologia\nhectornic / 7-13-2016 / ·\nTinc pendent un recorregut fotogràfic pels diferents atlants i cariàtides de l’eixample, i aquest no el coneixia.\nCom sempre, ets una font inesgotable de descobriments!\nMoltes gràcies! L’edifici no té res destacable, però fa gràcia mirar amunt i veure tants forçuts aguantant balcons\n← El claustre viatger (II)\nDues costelles trencades. →


L'element principal serà un grup de Hangouts, on hi serem tots els participants de la lectura conjunta i cada dia a les 18h comentarem els capítols que s'hagin indicat posteriorment. Per aquesta raó haureu d'estar atents al grup de Hangouts.\nEstic molt molt contenta Readers! És la meva primera Lectura Conjunta! Espero que vulgueu participar!\nIzzy Lacken 23 de juny de 2016 a les 4:32\nMolt bona iniciativa, ja m´he apuntat!\nJojo Books 23 de juny de 2016 a les 5:42


Condemnats per la mort d'un lleidatà a l'Argentina\nActualitzada 08/06/2018 a les 10:43\nQuatre funcionaris de la presó on va morir el jove de dinou anys per un incendi || Sentència pactada que la família critica\n© David Díaz Ríos, de 19 anys, va morir el maig del 2011.\nUn tribunal argentí ha condemnat a dos anys de presó i sis d’inhabilitació per un delicte d’homicidi imprudent quatre funcionaris de l’ala psiquiàtrica del centre penitenciari de Buenos Aires en el qual va morir, víctima d’un incendi, un jove veí de Lleida, David Díaz Ríos. A la sentència, el Tribunal Oral Criminal i Correccional número 4 de la Capital Federal considera que els quatre acusats van propiciar la mort tant del jove, de dinou anys, com del reclús que va causar l’incendi, a l’incomplir els seus deures com a funcionaris.\nMalgrat ser originari de l’Hospitalet de Llobregat, David residia a Lleida, amb la seua nòvia, en el moment en què va ser detingut, el maig del 2011, a l’aeroport de Buenos Aires per la seua implicació en una presumpta operació de tràfic de drogues. Aquest jove tenia una discapacitat intel·lectual del 49 per cent que va portar els seus pares a iniciar una campanya per exigir reformes penals perquè les persones amb discapacitat no poguessin sortir del país sense un control previ. Va ingressar a la presó de Buenos Aires el 31 de maig del 2011. Poques hores després, es va desencadenar un incendi, provocat per l’intern de la cel·la contigua, que va acabar amb la vida dels dos.\nA la sentència, el tribunal argentí assenyala que els quatre funcionaris –el zelador de guàrdia, el cap de torn, el responsable de torn de nit i el director de la unitat– van incomplir el seu deure de registrar l’intern que va provocar l’incendi. Considera provat que aquest intern, amb antecedents greus psiquiàtrics, no únicament va poder introduir un encenedor a la cel·la encoixinada en la qual va ser ingressat, sinó que va fumar i finalment va encendre un dels revestiments de l’estada.\nLa família del David va mostrar la seua pena per la sentència, que no pot recórrer-se al tractar-se d’un pacte entre la Fiscalia i la defensa, ja que volien un judici públic per un homicidi dolós. Els progenitors del jove sempre han defensat que el seu fill hauria pogut ser enganyat per narcotraficants, atès que va ser arrestat amb 2,4 quilos de cocaïna.


Reagrupament: "L'assassinat de Guillem de Berguedà": Una novel·la ben trobada\nFrancesc Ribera, "L'assassinat de Guillem de Berguedà", Amsterdam, 2015.\nEn primer lloc, com a novel·la històrica compta amb una encertada ambientació a finals del segle XII. A més, té una arrencada molt estimulant amb l’aparició del cèlebre rei d'Anglaterra, Ricard I, cor de lleó , cosa plenament justificada, atès que el berguedà havia esmentat el rei anglès ―també trobador ell mateix―, en alguns dels seus poemes. La figura de Ricard ofereix moltes evocacions literàries i cinematogràfiques: des de les obres de Walter Scott, especialment Ivanhoe , fins a les pel·lícules del Hollywood clàssic. Curiosament, l'acció d'Ivanhoe , que se situa l'any 1194, resulta gairebé coetània amb la del llibre, que té lloc el 1196. En canvi, la manera d'estructurar els fets històrics amb la trama de ficció i el tarannà dels personatges fa pensar en obres més modernes, com ara Victus de Sànchez Piñol. Un altre referent de la nostra tradició podria ser Llibre de cavalleries , la primera novel·la de Joan Perucho, amb la qual comparteix l’afició per l’Edat Mitjana, si bé l’obra de Perucho se centra en el període ―150 anys posterior― d'expansió catalana per la Mediterrània Oriental.\nCom a novel·la de misteri, l’obra planteja un enigma (qui va assassinar Guillem?) i el resol. No es queda a mitges. Hi ha algun moment que sembla que tot podria quedar en l'ambigüitat (i això també és un mèrit del text ja que així el lector no s'ho espera), però al final el misteri queda aclarit de forma satisfactòria, rodona. En una novel·la sempre és molt important el final i en una de misteri en la qual ja sabem qui és el mort és essencial que aquest final encaixi totes les peces i doni sentit al conjunt. El plantejament d'un enigma i el procés de la seva investigació fa pensar en la primera novel·la d'Umberto Eco, El nom de la rosa , si bé la de Ribera no presenta un corpus erudit com aquella.\nEn qualsevol cas, el llibre es llegeix amb fruïció perquè l’autor sap picar l’ullet al lector amb molta gràcia ben sovint i inclou un final sorpresa que jo no els diré pas i, a més, els recomano que vencin la temptació de llegir-lo per endavant. En definitiva, en un país normal, és a dir, un país lliure, la publicació d'aquesta novel·la seria tot un esdeveniment, un plat fort de la rentré e. Llegeixin-la perquè, com que és una novel·la sobre un trobador, resulta una novel·la ben trobada.


Daniel López Codina: 'Seria absolutament immoral de caure en la situació del març'\tDaniel López Codina: 'Seria absolutament immoral de caure en la situació del març'\nReport diari sobre el coronavirus: el risc de rebrot supera els 500 punts i possible queda al País Valencià\tReport diari sobre el coronavirus: el risc de rebrot supera els 500 punts i possible queda al País Valencià\nReport diari sobre el coronavirus: el toc de queda pren força i ja hi ha confinaments a Gal·les i Irlanda\tReport diari sobre el coronavirus: el toc de queda pren força i ja hi ha confinaments a Gal·les i Irlanda\nLa Generalitat de Catalunya aprova un programa per a incorporar fins a 500 rastrejadors\tLa Generalitat de Catalunya aprova un programa per a incorporar fins a 500 rastrejadors\nRobert Güerri: 'El 80% de l'UCI de l'Hospital del Mar és ocupat per pacients amb covid'\tRobert Güerri: 'El 80% de l'UCI de l'Hospital del Mar és ocupat per pacients amb covid'\nCovid-19: com ha evolucionat i a quina edat s'han produït les morts\tCovid-19: com ha evolucionat i a quina edat s'han produït les morts\nReport diari sobre el coronavirus: les botigues 24 hores tancaran a la nit i la pandèmia es desboca a la República Txeca\tReport diari sobre el coronavirus: les botigues 24 hores tancaran a la nit i la pandèmia es desboca a la República Txeca\nEls MIR faran vaga una setmana al mes si no s'arriba a un acord\tEls MIR faran vaga una setmana al mes si no s'arriba a un acord\nEl pacient que va estar més temps a l’UCI per la covid s’ha mort un mes després d’haver-ne sortit\nFeia vint anys que treballava a l'Hospital d'Igualada d'auxiliar i va estar 172 dies ingressat a l'UCI\nÀngel Mateos, el pacient que més temps va estar a l’UCI per coronavirus del país, s’ha mort un mes i mig després d’haver-ne sortit. L’home, que feia més de vint anys que treballava a l’Hospital d’Igualada d’auxiliar, va estar cent setanta-dos dies ingressat a l’UCI, del 16 de març al 3 de setembre. N’ha informat l’Hospital d’Igualada:\n— Hospital d'Igualada (@Hospitaligd) October 21, 2020\nEs va morir ahir, un mes i mig després d’haver-ne sortit, segons la nota de condol publicada pel centre, que no ha detallat si la mort té relació amb complicacions derivades de la covid-19: ‘Volem fer públic el nostre més sincer condol a tota la família i amics per la mort del nostre estimat company Àngel Mateos. Àngel, lluitador, ens deixes un gran buit i sempre et recordarem.’\nMateos va ingressar a l’UCI amb una insuficiència respiratòria greu secundària que va derivar en una pneumònia bilateral. Durant l’estada a la unitat va presentar complicacions múltiples i molt greus (com ara coagulopaties, insuficiència renal amb necessitat d’hemodiàlisi i sèpsia per infecció respiratòria i abdominal), que li van fer perillar la vida moltes vegades.\n‘Més que un Àngel és com un fènix que ha ressorgit una vegada i una altra de totes les complicacions’, va descriure llavors el cap de servei d’anestesiologia i medicina intensiva, Santi Abreu.\nA començament de setembre, quan l’hospital va dir que havia guanyat ‘el primer combat’, els metges que el tractaven ja advertien que, tot i que podia parlar i els seus òrgans interns funcionaven amb normalitat, començava un llarg camí per a recuperar-se, perquè l’estada a l’UCI havia minvat molt els seus músculs. Li quedava, doncs, un llarg recorregut de recuperació per a reeducar el cos i guanyar forces amb un treball físic diari i intens que havia de dur a terme a l’Institut Guttmann, on el van traslladar quan va sortir d’Igualada.


Va de gossos: NO EL MATIS, ENSENYA'L!- KAREN PRYOR\nNO EL MATIS, ENSENYA'L!- KAREN PRYOR\n"¡No lo mates, enséñale!" de Karen Pryor és un llibre molt recomenable perquè va més enllà del món caní i animal. Parla de com educar tant a humans com animals amb el sistema de reforç en positiu. La psicologia animal i humana no està gens allunyada. Està demostrat que tants uns com els altres funcionem millor a base de premiar el bon comportament que de càstigs i por.\nPublicat per Leticia a 12:30\nELLS TAMBÉ SÓN ÉSSERS VIUS.\nAPRENDRE A JUGAR COM CAL\nL’AGRESSIVITAT GENERA MÉS AGRESSIVITAT


Notícies - La cavalcada dels Reis Mags afectarà el trànsit diumenge\nMapa del recorregut de la cavacalda de Sant Cugat / Foto: Premsa Sant Cugat\nLa cavalcada dels Reis Mags d'Orient a Sant Cugat causarà restriccions de trànsit aquest diumenge. Quedarà prohibit l'estacionament de vehicles entre les vuit del matí i les vuit del vespre a una dotzena de vies.\nEl diumenge 5 de gener, a causa de la cavalcada dels Reis Mags d'Orient a Sant Cugat, quedarà prohibit l'estacionament de vehicles entre les vuit del matí i les vuit del vespre als següents carrers del centre:\n- L'avinguda Pla del Vinyet (entre l'avinguda de Gràcia i la rotonda de Gabriel Ferrater).\n- El carrer de Francesc Moragas.\n- L'avinguda Rius i Taulet (entre la plaça dels Quatre Cantons i l'avinguda de Lluís Companys).\n- L'avinguda de Catalunya.\n- El carrer de l'Abat Armengol (entre carrers la Mina i Plana de l'Hospital).\n- El camí Vell de Sabadell.\n- El carrer de Salvador Espriu.\n- El passeig de Francesc Macià (entre els carrers de Salvador Espriu i de Castellví).\n- El passeig de Francesc Macià (entre els carrers d'Orient i d'Abat Guillem d'Avinyó).\n- El carrer d'Orient (entre el passeig de Francesc Macià i la plaça d'en Coll).\n- El passeig de Torreblanca (entre la plaça d'en Coll i l'avinguda de Cerdanyola).\n- L'avinguda de Cerdanyola (entre el passeig de Torreblanca i el carrer de Montserrat).\nLa circulació de vehicles quedarà també prohibida per aquests carrers durant la cavalcada. El recorregut començarà a l'avinguda del Pla del Vinyet, després de l'arribada del Reis Mags amb helicòpter al parc de l'Arborètum (a les cinc de la tarda), i finalitzarà a la plaça de Barcelona (a les vuit del vespre).\nLes línies d'autobusos urbans i interurbans es veuran també afectades en el compliment dels seus horaris.


IniciConeix ESDiNotíciesAlumnes de l’ESDi participen a l’Artsy Showcase, organitzat per l’alumni Humbert Clotet\nAlumnes de l’ESDi participen a l’Artsy Showcase, organitzat per l’alumni Humbert Clotet\nEl proper 10 de maig es celebra a la Fàbrica Moritz de Barcelona l’Artsyshowcase’17, un esdeveniment organitzat per la plataforma Movistar Artsy per incentivar la emprenedoria cultural i impulsar les idees de creadors que encara no disposen de recursos per poder realitzar els seus projectes.\nEn la jornada Artsyshowcase’17 es comptarà amb la presència amb experts com Pep Salazar (Mobile World Congress i OFFF Festival, alhora que professor de l’ESDi), Oriol Pastor (MIRA Festival), Mabel Mas (Time Out), Carles Sala (MMVV, Ajuntament de Barcelona) i hi haurà conferències dels festivals emergents: Serielizados, Surfcity i INNY. L’objectiu de l’esdeveniment és fomentar el contacte amb professionals del sector de la gestió i producció cultural.\nEntre els més de 100 participants, també hi seran alumnes del Grau en Gestió del Disseny de l’ESDi.\nMovistar Artsy: un projecte amb segell ESDi\nEl graduat en Disseny a l’ESDi Humbert Clotet és l’actual Project Manager de Movistar Artsy, un projecte impulsat per Telefónica Movistar creat per detectar i propulsar el talent cultural emergent del nostre país. La plataforma està oberta tot l’any per rebre les propostes (festival, música, videoclip i lab) que passen una primera fase de vot social. Un cop superada aquesta fase, un jurat d’experts del sector valora i selecciona els millors projectes. Els projectes guanyadors obtenen suport econòmic i compten amb un equip d’assessorament i professionals que ajudaran a realitzar el projecte.\nClotet, a més, va ser un dels impulsors del projecte estudiantil Ésdissabte, junt amb Georgina Capdevila i Alain Jaimez, la llavor del FIU Barcelona, que va començar sent un festival de 320 assistents a Barcelona i dos anys més tard ja és un esdeveniment a Barcelona i Nova York, una revista, una exposició, un documental, una productora creativa i un festival de 700 assistents.\nAl costat de FIU Barcelona, Humbert ha anat impulsant i fundant nous projectes sempre amb l’objectiu de promoure la cultura i la creativitat local, ampliant així els seus coneixements i llista de coneguts.\nMés informació a www.artsy.movistar.es


VIOLANT MASCARÓ I IGNASI LLORENTE A BIGUES I RIELLS DEL FAI - Bigues i Riells del Fai\nELS REPTES DE CATALUNYA DESPRÉS DE LA SENTÈNCIA DE L'ESTATUT\nDilluns vinent a les 20h al local d'Esquerra, comptarem amb la presència d'Ignasi Llorente, Portaveu d'Esquerra i Secretari d'Imatge i Comunicació.\nTambé ens acompanyarà la nostra candidata a diputada de la comarca, Violant Mascaró.\nDesprés hi haurà un pica-pica per tothom.\nA sota adjunto breu presentació dels ponents.\nSecretari d'Imatge i Comunicació i Portaveu d'Esquerra\nTé estudis de Medicina (Universitat Rovira i Virgili), i és postgraduat en Desenvolupament de Comerç Urbà (Universitat Oberta de Catalunya). Actualment està realitzant un postgrau en Economia del Japó (Universitat Oberta de Catalunya). Tot i que la major part de la seva trajectòria professional l’ha desenvolupat com a consultor en TIC, els darrers anys ha estat vinculat professionalment a la Federació de Municipis de Catalunya i posteriorment al Departament de Governació com a Assessor de Projectes Transversals al Territori.\nTrajectòria cívica L’any 2003 va fundar l’Associació Catalunya 2014, de la qual n’és president.\nTrajectòria política Militant d’Esquerra des de l’any 1996, és conseller de districte de l’Eixample de Barcelona des del 2003. També ha estat membre actiu de l’executiva comarcal de l'Eixample des del 2001 i conseller nacional des del 2004. Actualment és secretari d'Imatge i Comunicació d'Esquerra.\nCandidata a diputada pel Vallès Oriental i número 8 a les llistes de Barcelona\nFilla de manyà i modista badalonins, vaig néixer el 67. Filòloga per la Universitat de Barcelona, he treballat en la terminologia i serveis lingüístics fins que al 91 vaig començar a viure per dins la Generalitat de Catalunya, fins avui. Primer, de tècnica lingüista al Departament de Justícia (92-03); més tard (04-08) he estat directora dels Serveis Territorials del Departament de Governació i Administracions Públiques, al costat de la cooperació i l'assessorament dels ajuntaments de Barcelona i Catalunya Central, i aquests darrers anys, directora general d'Acció Cívica, dirigint la gestió dels equipaments cívics de la Generalitat que té implantats arreu de Catalunya, entre altres coses...\nL'any que queda en blanc, el 03-04, vaig ser alcaldessa de Vallromanes, després d'haver passat per l'oposició com a sola regidora del grup municipal. Uns bons resultats van propiciar un pacte de govern que va acabar aviat en moció de censura, la primera del mandat. Però la feina feta i apuntada aquells mesos, de control i professionalització de l'activitat municipal, i la constància en la dedicació mantinguda fins a dia d'avui, han marcat un punt d'inflexió en un municipi petit del Vallès (2300 habitants) on fins fa ben poc es parlava de poc més que d'especulació urbanística. La recompensa és el continu suport i creixement del grup municipal, MésxVallromanes-Esquerra Republicana de Catalunya, que ha passat de tenir-me com a única regidora a ser avui el grup majoritari, amb 5 regidors, d'onze que constitueix el Ple. Però encara som a l'oposició, a l'espera de les properes elecions municipals, que seran les que ens permetran governar.\nDes del 10 de juliol, sé que Esquerra compta amb mi per traballar amb el Grup Parlamentari durant el proper mandat: ocupo el número 8 a les llistes per Barcelona. Estic segura que el coneixement i la relació que he acumulat aquests anys de servei públic, polític i territorial ajudaran a fer la força necessària perquè el proper sigui el mandat de la sobirania plena de Catalunya.


Institut Salvador Seguí - CURS "CURES AL PACIENT OSTOMITZAT" PER A AUXILIARS D'INFERMERIA\nJornada d'Orientació Acadèmica i Professional per l'alumnat de Grau Mitjà\nDes de l'institut Salvador Seguí, hem organitzat un curs d'especialització per a TCAI en "Cures d'infermeria al pacient ostomitzat". És un curs adreçat a Auxiliars d'Infermeria titulats i dirigit, especialment, per a ells.\nHi participen infermeres estomatoterapeutes, Convatec i ACO (Associació Catalana d'Ostomitzats).\nÉs un curs de 35h, impartit la darrera setmana de juny i primers dies de juliol (del 25 de juny al 3 de juliol), en horari de tarda (de15h a 20h), i que té un cost de 100€ amb tot el material inclòs.\nSi t'interessa i per formalitzar la inscripció, pots adreçar-te al correu següent:


Santa Bàrbara projecta remodelar el Centre Cultural | La Plana Ràdio\nSanta Bàrbara projecta remodelar el Centre Cultural\nDimarts, 16 Abril, 2013 /0 Comments/in Cultura, Santa Bàrbara /by Josep\nEl cost del consum energètic i de climatització arriba als 3.000 euros mensuals\nL ‘alcalde ho va dir al decurs de la inauguració de les Jornades Culturals,el passat dissabte.\n(T.G/J. Roig).-En el marc de l ‘acte d’ inauguració de les Jornades Culturals a Santa Bàrbara el passat divendres,l’ alcalde del municipi,Jordi Boronat va aprofitar per explicar als assistents que l ‘equip de govern que presideix ha començat a treballar en un projecte per remodelar el Centre Cultural ,edifici inaugurat al juliol de 1992 i inclòs en el Pla Únic d’Obres i Serveis de la Diputació de Tarragona. L’edifici es va construir amb la finalitat d’acollir la practica totalitat dels serveis culturals essent l’element bàsic per desenvolupar el foment de la cultura i el creixement cultural del municipi.\nLa idea és que l’edifici ,que acull entre d’altres serveis la Biblioteca, l’Infocentre o el Punt d’Informació juvenil ,remodeli els espais i especialment es racionalitzi la climatització i el sistema elèctric per intentar evitar l’elevada despesa que significa el seu consum que,segons l ‘alcalde , ascendeix a 3000 euros mensuals.\nLa inauguració de les Jornades Culturals es va fer el passat dissabte i es perllongarà fins a la segona meitat del mes de Maig. L ‘acte va servir també per fer l’entrega del premis del Concurs Literari Sant Jordi Vila de Santa Bàrbara, essent Salvador Obiols de Viladecans el guanyador amb l’ obra “ Odissea pel mar de la vida”. L’accèssit de caràcter local se li va atorgar a la planera Maria Rosa Pons Caire per “Bocins de l’anima”.\nEl diumenge les Jornades van continuar amb l ‘acte organitzat pel Centre d’Estudis Planers i el Centre d’Estudis lo Lliscó del Mas de Barberans ,amb un recorregut pel Racó de les Fibres Vegetals i al pont de Les Canals , aqüeducte construït al segle 19 per portar l’aigua a la gent del poble des de la Vall.\nJa per la tarda va tenir lloc una festa Literària amb la presentació del llibre “Itinerario de Sueños Perdidos” de l’autor Eusebi Cañelles ,sobre el món del discapacitat, l’acte va comptar amb un recital de poesia i amb moments molt emotius per conèixer amb imatges la vida del seu fill discapacitat o l’homenatge que li va retre a la seva sogra planera Pilar Aixalà.\nTags: Centre Cultural, Jornades Culturals, remodelació\nhttp://laplanaradio.cat/wp-content/uploads/2015/09/logoemissora_carregant-300x157.png 0 0 Josep http://laplanaradio.cat/wp-content/uploads/2015/09/logoemissora_carregant-300x157.png Josep2013-04-16 07:46:322013-04-16 07:46:32Santa Bàrbara projecta remodelar el Centre Cultural\nLa Unió Musical i la Coral Santa Bàrbara recuperen la tradició de les rondalles\nLa Penya Taurina local organitza les Jornades Culturals a Godall\nFinalitzen les Jornades Culturals a Santa Bàrbara\nLa Galera comença la setmana cultural amb una exposició sobre les dones del montsia i la salut\nAtapeït cap de setmana cultural a Santa Bàrbara\nPaco Casado és el Mèrit Planer 2017\nDemà es presenten les Jornades Gastronòmiques en el marc de Cultutardor\nL’entrega del premis literaris i la presentació de “Itinerario... Jordi Boronat publica un llibre sobre cuina de la plana


Comerços, entitats i col·lectius amb seu a la zona del Merma podran presentar propostes als pressupostos participatius. – Participació Ciutadana\nComerços, entitats i col·lectius amb seu a la zona del Merma podran presentar propostes als pressupostos participatius.\nAquesta setmana han començat les taules per fer propostes dels pressupostos participatius 2016. Cada dilluns o dijous a 2/4 de 8 del vespre al Centre Cívic de Can Pau Raba i fins el 6 de juny es presentaran, discutiran i decidiran propostes de millora pel territori dels verds. A més, al llarg d’aquestes 4 setmanes també es pot participar en aquest procés proposant per Internet a través del formulari online que es troba a www.decidim.vic.cat o també a través de reunions que es fan amb diferents col·lectius de la zona.\nLa primera sessió presencial va tenir lloc el passat dilluns dia 9 i va servir per explicar el procés, entendre una mica més el pressupost municipal, decidir conjuntament les regles de joc que hauran de funcionar al llarg de tot el període (com a procés auto reglamentat que és) i es van resoldre els dubtes entorn el procés. També es va aprofundir en les expectatives dels i les participants.\nUn dels elements essencials a debatre va ser el paper dels comerços, entitats i recursos de la zona, així com la possibilitat de plantejar dos tipus de projecte: projectes grans i/o projectes de baix cost.\nLes conclusions d’aquesta primera taula són:\nels comerços, entitats, col·lectius i recursos amb seu en el territori verd podran participar en la fase de propostes, no en la de votacions.\nEn relació al tipus de projectes es va decidir que es treballarien projectes de baix cost i projectes de cost més elevat, donant continuïtat al que es va fer a la primera edició, ja que es va valorar molt positivament entre els i les participants.\nAixí doncs, si bé originàriament els pressupostos participatius es plantegen com un procés participatiu adreçat a la ciutadania individual, la participació s’amplia en aquesta fase de propostes a la ciutadania organitzada i a comerços ja que són actors importants en les dinàmiques del territori.\n+ info sobre pressupostos participatius: www.decidim.vic.cat\nUnitat de Participació Ajuntament de Vic 13 maig 2016 General\n← Els nous Pressupostos Participatius de Vic són més pròxims al territori per afavorir la participació ciutadana\nSorgeixen les primeres propostes ciutadanes de pressupostos participatius →


2015/2015_12_02_Blues_de_autobus.jpg dimecres, 2 de desembre de 2015\nPersonatges LLUC VALLS, alumne de l’Escola Rel / ANA MARÍA GONZÁLEZ, alumna de l’Escola Mare de Déu de Montserrat / VÍCTOR GARCIA, Escola Rel\nLes dues escoles han quedat en un punt a mig camí entre els dos centres. Un està al Guinardó i l’altre a la Font d’en Fargues. El recorregut del bus els connecta. Les corals ja es coneixien, ja que fa anys que col•laboren junts.\nSegons els educadors, el cant coral serveix per treballar la parla, l’expressió i la seguretat personal amb nois i noies amb discapacitat intel•lectual. Fer actuacions fora de l’escola i encara més una com aquesta, dins d’un autobús, és una manera de fer-los visibles i partícips del barri.


QUADERN DEL PEDRAFORCA: Mor Ermengol Passola, difusor de l'obra de mossèn Armengou\nMor Ermengol Passola, difusor de l'obra de mossèn Armengou\nLlegeixo al 3cat.24cat que ha mort Ermengol Passola, mecenes (discos Edigsa i Concentric, llibreria Ona...) i empresari (Mobles Maldà).\nDe les moltes activitats de Passola en el camp patriòtic, des d'aquí cal recordar la difusió que va fer de la clandestina Justificació de Catalunya, de mossèn Josep Armengou i Feliu, en les primeres versions (a partir del 1958, edicions primer en còpia mecanogràfica i després en multicopista ciclostil). També va donar a conèixer el conjunt de l'obra del capellà berguedà a través de frases escollides publicades en anuncis a la premsa de Barcelona a través de l'entitat "Amics de Joan Ballester i Canals". (El llibreter Joan Ballester va ser responsable de la publicació clandestina de les Idees i pensaments de mossèn Armengou).\nAquest 21 de gener farà 99 anys (i l'any que ve en farà 100!) del naixement de mossèn Armengou\nEsbós de biografia\nMossèn Armengou va néixer i morir a Berga (1910 – 1976). Una vocació tardana (tenia 21 anys) el va dur a ingressar al Seminari de Solsona. A Berga, ja havia pertangut als moviments catòlics i nacionalistes (federació de Joves Cristians, Congregació Mariana...), col·laborant en publicacions locals. També era músic. Però coneixia més món. Per tal de perfeccionar el seu ofici de sastre, havia viscut dues temporades a Barcelona (anys 1926 i 1931), on va fer amistat amb el també sastre Josep Casals, que el 1933 signaria, amb Ramon Arrufat, el llibre Catalunya, poble dissortat. Aquests dos personatges eren activistes d’Estat Català i pertanyien a la lògia maçònica de l’Ateneu Humanitat.\nLa sublevació feixista del general Franco va atrapar mossèn Armengou encara seminarista a cal Rovira, de Sagàs, on feia classes d’estiu. Aquí, a la zona republicana, els incontrolats es van fer amos de la situació i l’estament eclesiàstic va ser el que més va rebre. Segons uns càlculs propis, el 85 % de capellans i religiosos assassinats al bisbat (en total quasi foren 160) ho van ser durant els mesos de juliol a desembre de 1936, especialment el d’agost. No cal dir que la vida del “capellà de cal Rovira” va arribar a córrer perill; el seu antecessor en les tasques docents de la casa, mossèn colom, va ser occit a Tarragona.\nMossèn Armengou va passar la frontera el desembre i, per França, va entrar a Donosti, on hi havia el bisbe de Solsona, Valentí Comellas. Va acabar els estudis eclesiàtics al Seminari de Logronyo, on convivia amb estudiants bascos. El 1937 hi va ser ordenat sacerdot pel bisbe de Santander. Aquell dia va escriure al seu dietari : “Jesús meu, per tants màrtirs com us ha donat la nostra Pàtria, per tants sants com us ha portats al cel, per la Mare de Déu de Montserrat, per Sant Jordi, salveu Catalunya!”. El primer càrrec que li donaren fou el de capellà militar en una unitat que refeia ponts. A Durango es veia amb diversos sacerdots bascos; alguns d’ells eren presos, els visitava al convent del Carme. A Gernika escrigué una nota que parla d’Euzkadi i el poble enemic. Les amistats que tenia no van plaure els seus superiors militars i al cap d’uns mesos el destinen al front de Terol. El 6 d’abril de 1939 va tornar a Berga; les tropes de Franco hi havien arribat el 2 de febrer. Aquest pas per l’exèrcit franquista va ser silenciat en les primeres notes biogràfiques que van sortir arran de la seva mort. Sobre aquest aspecte és de justícia citar, per la seva veracitat, allò que van escriure Joan Triadú (“en lloc de servir per espanyolitzar-lo o almenys fer-li fer el paperot, com feren més de quatre, [l’estada a l’exèrcit franquista] el portà de dret, si calia, a ‘Justificar Catalunya’”) i mossèn Josep Perarnau (“cantó misa en Logroño y volvió a Cataluña en pos de las tropas de Franco. En aquellos momentos de turbulencia en que tantos se desalentaron, quedó radiante su espíritu, además de los valores religiosos, su conciencia de catalanidad”).\nUn cop acabada la guerra va ser capellà de la colònia Palà de Torruella (1939), organista del Claustre de Solsona (1942), mestre de capella de Berga (1946) i organista de Berga (1954). Era un berguedà tan radical que quan el van destinar a la ciutat de la Patum va dir “Ja m’han fet Papa”. Ulisses havia tornat a Ítaca.\nAquells anys de la postguerra mossèn Armengou era un excombatent que anava a les trobades anyals del 2 de febrer, dia de la “Liberación” local, i fins i tot es queixava de la mala qualitat del vi que servien. Va deixar escrit que per ell i els qui la van patir, el dia del final de la guerra va ser el dia més feliç de la seva vida, que marcava un abans i un després. Però també va escriure, el mateix 1939, “Trobo una pau trista”. Com el passà a molts altres catalans que s’havien passat a l’España nacional, la nova situació tampoc no era allò que esperava.\nEl 1958 va fer circular la primera versió mecanografia de la seva obra Justificació de Catalunya, que havia anat madurant i escrivint des d’uns anys abans. És una llàstima que encara avui ningú no hagi afrontat l’edició crítica de totes les versions (s’ha editat dos cops l’última) estudiant-ne la seva evolució ideològica.\nEn l’aspecte estrictament religiós és autor de tres obres. Són el recull d’articles “senzills i a vegades simplistes, sempre plens de bon sentit”, segons el pare Massot) aplegats a Escrits de temps incerts (1965), La llibertat de consciència i encara més coses (1965) i la compilació d’escrits publicat en aquest Full Homilies de mossèn Armengou (1988).\nDe caire polític tenim, a més de la Justificació, El silenci de Catalunya (1970), que és la resposta a uns articles del filòsof espanyol Julián Marías, i Nacionalisme català. Idees i pensaments de mossèn Armengou (1979), editat posteriorment dues vegades, que sempre ha circulat clandestinament. Són un recull de pensaments de caire nacionalista extrem, que no defuig temes com l’ùs de la violència.\nTambé és autor de tres monografies locals: La Patum de Berga, L’escut de la ciutat de Berga i El Santuari de la Mare de Déu de Queralt. I, encara hi ha la Crònica menuda de la ciutat de Berga, dietari manuscrit que repassa la vida berguedana des del 1948 al 1975. Resta, incomprensiblement, inèdit.\nSobre mossèn Armengou hi ha, a més, ultra una munió d’articles d’interès, les respostes d’una trentena llarga de personalitats (Pujol, Batllori, Cahner, Tarradell, Triadú...) a un qüestionari, aplegades a Mossèn Josep Armengou, avui (1986), i un monogràfic de la revista L’Erol (1987).\nUn altre dels aspectes interessant d’Armengou són les dues peticions públiques als bisbes per tal que no apareguessin tan implicats amb el règim de Franco. La primera és anònima (Lletra als Excle·lentíssims i Reverendíssims...), redactada a mitges amb mossèn Ramon Muntanyola, biògraf del cardenal Vidal i Barraquer, i data de 1958. L’altra és del 1960; sota el títol Pro episcopo, va ser publicada, per bé que només la primera part, a la revista Queralt. Al llavors bisbe Tarancón aquest escrit li va causar problemes (“Su último escrito ha desagradado positivamente en las altas esferas eclesiásticas y me llaman la atención...”) i Armengou va deixar de signar durrant una temporada. Els amics li demanaven que ho fes; ell els responia que era fidel a l’Església “i si me’n treien, hi tornaria a entrar vestit de sac, a genollons, amb un ciri a la mà (...) i faria foc de tots els meus escrits”.\nPublicat per Benigne Rafart a 13:46\nM'has fet assabentar d'aquesta trista nova. Precisament ahir fullejava el primer número de L'Erol que la meva tieta va regalar-me aquest Nadal (és de 1982!) i llegia dels afanys de l'Àmbit de Recerques del Berguedà per seguir la tasca començada per Mossèn Armengou, i on de ben segur l'Ermengol va deixar-hi una forta empremta.\nPer altre banda, els qui ens estimem la música i el llegat cultural del país no podem deixar de retre homenatge a homes com ell que hi van esmerçar temps i recursos en un moment on això era anar ben a contracorrent.\nPer cert, les meves salutacions i la meva felicitació per aquest bloc teu que acabo de descobrir i que tan aviat com pugui penso afegir a la meva llista de favorits.


Lloret organitza per primer cop una fira de Tots Sants i Halloween, amb un túnel del terror | Nova Ràdio Lloret\nCartell del passatge del terror\nLloret organitza per primer cop una fira de Tots Sants i Halloween, amb un túnel del terror\nEstarà muntada a la Plaça de la Vila fins aquest diumenge, 3 de novembre. A més, avui se celebra la primera Lloret Zombie Parade.\nEl terror s’ha apoderat de la Plaça de la Vila per acollir la primera Fira de Tots Sants i Halloween de Lloret de Mar. Fins aquest diumenge, hi haurà parades de productes artesans, tallers variats, espectacles musicals i, el més destacat, un túnel del terror.\nUn dels organitzadors, Josep Maria Soldevila, gerent de l’empresa Sabors Catalans, assegura que el passatge del terror és de molta qualitat i afegeix que la fira, adreçada a un públic familiar, compta amb productes molt variats.\nA banda de l’actuació d’un discjòquei aquest vespre, aquests dies també s’han programat una actuació de Jordi Ninus i una altra d’Elena Gadel. La Fira estarà muntada a la Plaça de la Vila fins diumenge, tot i que el túnel del terror només es muntarà fins dissabte.\nD’altra banda, recordem que aquest vespre se celebra la primera Lloret Zombie Parade. Es tracta d’una desfilada de zombies oberta a tothom. De fet, encara hi ha temps per apuntar-s’hi. Les inscripcions es tanquen avui mateix, a les set de la tarda, al Puntet. Precisament, des del Puntet sortirà la cercavila, a les vuit del vespre, i anirà fins a la Plaça de la Vila passant pels principals carrers del centre de Lloret.\nArticle anteriorEl Campionat de Catalunya d’Escacs per equips d’edats aplega 1.500 persones a Lloret de Mar\nArticle següentDani Torrente, president de la Casa de Cúllar, serà el pregoner de la Festa Major de Sant Romà\nL'espectacle es basa en la memòria dels fills, néts i besnéts d'aquestes persones, recollida en el programa “A vivir que son dos días”, de la Cadena Ser.


SOLC Festival · Bioart Society\nMeritxell Virgili - Curadora del SOLC Festival · Bioart Society\nRemaining 31 days\n1Round Remaining 31 days\nAquesta compensació tindrà lloc el dissabte 28 de maig del 2022 amb motiu de la jornada de presentació a la Fabra i Coats, Fàbrica de Creació de Barcelona del SOLC Festival · Bioart Society.\nL'accessibilitat universal del SOLC Festival · Bioart Society\nEls artistes/investigadors/activistes seleccionats en el SOLC Festival · Bioart Society hauran de reflexionar, parlar i activar una inclusió en l’obra proposada.\nAquesta compensació tindrà lloc amb motiu de la jornada de presentació a la Fabra i Coats, Fàbrica de Creació de Barcelona del SOLC Festival · Bioart Society, el dissabte dia 28 de maig del 2022.\nAmics del SOLC Festival · Bioart Society\nAssistència a la jornada L'accessibilitat universal del SOLC Festival · Bioart Society\nEl teu logo d'agraïment i descripció del/s patrons a la nostra web i xarxes socials del SOLC Festival · Bioart Society.\nTotal € 7.788 € 15.155\nPrimera edició del "SOLC Festival · Bioart Society" en un espai rural i amb unes eines poderoses: els teus sentits i les teves emocions.\nEl Festival connecta la creació de les pràctiques artístiques contemporànies amb les persones i l’ambient, amb éssers humans i no humans i amb els objectes del record que ens emocionen, amb la memòria viva, amb els nostres episodis de vida. Un fil conductor que ens uneix i ens transforma com a comunitats resilients.\nUna festa de les arts, les accions i la recerca que vol traçar la línia sempre mutant entre les formes urbanes i rurals, una oportunitat per acreditar les narratives i experiències entre una i l'altra, una escletxa que ja s'està omplint d'imaginaris i de realitats, un espai que ja no és binari.\nEl SOLC Festival · Bioart Society es desenvoluparà en forma de quatre horitzons:\nuna estada a Taús per debatre i visibilitzar les pràctiques al voltant del Bioart, aquest inseparable del principi social no antropocèntric, Society: la nostre relació de grup amb els humans, no-humans i objectes emocionals -. Un encontre entre artistes, investigadors i activistes;\nel Festival és també una jornada de descoberta per un públic actiu amb els workshops que preparem;\ni és per damunt de tot, una presentació in-situ dels treballs realitzats expressament per l’ambient de Taús i que també tindrem ocasió de veure a la Fabra i Coats: Fàbrica de Creació de Barcelona;\nfinalment i com a perspectiva d’equitat i d’accessibilitat, és un moment singular per reflexionar comunament - com a punt de partida -, sobre la no exclusió de les persones amb discapacitat en un entorn singular: una activitat cultural que es porta a terme en un espai rural.\nEl SOLC Festival · Bioart Society adquireix sentit quan es porta a terme en un espai rural com és el del poble de Taús, entre el Pallars Sobirà i l'Alt Urgell; el divendres 13 de maig del 2022 treballarem amb els creadors i el 14 hi farem una presentació amb públic. Però perquè el Festival s’amplifiqui i es tradueixi significativament, uns dies més tard ens veurem en el marc de la Fabra i Coats - Centre de Creació Contemporània de Barcelona per conèixer el projecte des de l’espai urbà.\nQuan la primavera esclata podràs passar un dia en família i amics experimentant i descobrint la branca i l’estratègia que singularitza al SOLC Festival, el Bioart amb la seva especialitat que la distingeix, Society.. Unes matèries, corrents i pràctiques que treballen per a la creació d’objectes, accions, processos, performatives i assajos híbrids d’expressió creativa de les arts, les ciències socials, ambientals, biològiques i biotecnològiques, un encreuament d’unitats ecològiques i col·laboratives que ens faran reconsiderà la condició humana i la relació que tenim amb els éssers no-humans vius i, perquè no amb els no vius?, sí, amb aquests també establim relacions emocionals re-significatives, passant a ser subjectes i no objectes; així a tot ells, els hauríem de contemplar i reconèixer definitivament deixant endarrere la perspectiva antropocèntrica.\nUn esdeveniment que pretén afavorir i valorar la feina dels artistes/investigadors/activistes que hauran estat gestant una obra creativa molt abans del Festival; a més i perquè tothom les pugui gaudir ens les presentaran en un passeig espectacular pels entorns de Taús. També tindràs ocasió de realitzar un workshop i degustar en comunitat els sabors de la cuina contemporània de Cal Rossa.\nPerò pels qui no haureu pogut gaudir del dia preparem una presentació pública i oberta a la Fàbrica de Creació, Fabra i Coats de Barcelona, amb la presència dels artistes/investigadors/activistes, també dels habitants i agents culturals de Taús i del territori implicats en el Festival. Hi haurà també just abans de la sessió un passeig pel barri de Sant Andreu, un workshop Smell and Bioart Society.\nUna proposta que va dirigida a la població nacional i local, també interregionals; el SOLC Festival · Bioart Society és una oportunitat per entendre, experimentar i imaginar propostes de futur gràcies a la comunitat de les persones que treballem des de les pràctiques artístiques, des de la gestió cultural i des de la investigació de les ciències socials, tecnològiques, biològiques i ambientals. SOLC Festival · Bioart Society, vol desenvolupar, produir i facilitar activitats tot connectant i transferint coneixements entre tots aquests professionals de la poètica, l’ecologia, les ciències de la vida, la comunicació i la tecnologia; [des]dibuixar disciplines per sumar és un dels objectius del SOLC Festival. És un laboratori creatiu i plataforma per a l'art, la ciència i la societat; una mirada des dels Objectius de Desenvolupament i Sostenibilitat, ODS. Un moment per preguntar-se què és el que podem aportar tots nosaltres pel desenvolupament de les societats d'una manera sostenible i no distòpica.\nEl SOLC Festival · Bioart Society pretén també ser un espai focalitzat a la diversitat de les persones, per a la seva inclusió. Un moment per a la comprensió intel·ligible de l’entorn gràcies al disseny i la mediació; de l’accessibilitat. Perquè són ells i elles també qui ens doten de les pautes per la comprensió que va més enllà dels sentits, obrint la percepció i la cognició. Ells i elles són els referents per crear, a mitjà termini, un Festival totalment accessible i universal.\nI és per descomptat un moment per interrogar-nos sobre la nostra salut i benestar, per aquest motiu SOLC Festival · Bioart Society posa fil i a l'agulla en una nova i creixent eina per a les persones: Arts in Health. Un entrenament per a qui creu que les pràctiques culturals li milloren el seu estat de benestar emocional i físic; per què veure el món des d’una altra perspectiva també ens reconforta per una pràctica quotidiana més sostenible.\nAmb relació als protagonistes: els artistes/investigadors/activistes, tindran l’oportunitat de treballar, desenvolupar i difondre la seva obra dins una comunitat cultural d’alt rendiment. El SOLC Festival · Bioart Society és un eix transversal per [des]limitar les disciplines i les seves pràctiques professionals, també els límits de les arts, de les ciències socials, de la biologia i la tecnologia, això és: performatives, objectes i artefactes, narracions amb els sentits, presentacions d’investigacions ambientals des de l'acció i la tecnologia, textures de la natura, dansa i moviment, el so i la música, arts biològiques i tecnos… ; un vehicle, una situació que suggereix i ens inspira com obertura per a l'experimentació sensitiva, social i tecnològica, fins a arribar a la biològica i així retornar al que és social i comú. Per debatre entre l’art i la ciència, els materials, les tècniques, la seguretat i la polítiques, la biopolítica i l'ètica mitjançant treballs pràctics.\nSom tres professionals, som un equip; som quatre si sumem la responsable del centre neuràlgic a Taús.\n**Meritxell Virgili és la curadora, qui lidera i promou la idea, responsable i coordinadora del SOLC Festival · Bioart Society.\nL’estiu 2019 guanya la Residència a la Fabra i Coats - Fàbrica de Creació de Barcelona, FiC: Cd’AC/FdC, amb el projecte artístic Osmologies de l’entitat cultural Omuses. Des de la pràctica forma part del marc creatiu Bioart Society, i és per aquest motiu que emprèn el projecte coral SOLC Festival comptant amb la participació del següent equip:\nPatricia Garcia Cordova: Comunicació, és recentment graduada en Comunicació i Indústries Culturals per la Universitat de Barcelona. Ha treballat en el Departament de Públic de la productora televisiva Gestmusic, on hi ha gestionant l'assistència del públic de les gravacions de diversos programes i duent a terme les tasques de comunicació del departament. Proactiva i resolutiva; música i amb sensibilitat estètica. Social media, producció multimèdia (fotografia, vídeo, edició i muntatge), redacció.\nDaniela Longobardi: curadoria i producció -, és Llicenciada en arquitectura, ha cursat el Màster en Gestió del Patrimoni Cultural i Museologia de la UB. Col·labora amb diverses empreses i institucions culturals. Ha coordinat i gestionat projectes culturals, així com comissariat propostes museogràfiques: "Fem_Memòria, teixir relacions en temps d'emergència" en el Centre Cultural Albareda, l'exposició "Selfies! De l'autoretrat al microrelat" per al MUEC de Barcelona. En l'àmbit de "Les cares de Barcelona" del MUEC de Barcelona ha dinamitzat la seva col·lecció permanent; pel mateix museu, amb l'entitat Omuses ha col·laborat en el projecte museogràfic "Les Pervivències Olfactives a BCN". En el 2021 a la Lleialtat Santsenca de Barcelona i en el marc del festival de les perifèries "IPER festival" organitzat pel Museu RIF de Roma, organitza i coordina les jornades "Habitar la ciutat: un diàleg entre Barcelona i Roma". En el 2015, va impulsar la creació de l'Associació de Gestors del Patrimoni Cultural de Catalunya, pel qual ha gestionat projectes culturals i museogràfics.\nCal Rossa de Taús, ecoturisme: www.calrossa.com Projecte familiar de turisme rural i desenvolupament local creat sota el valor de la sostenibilitat; creixent i avançant per donar vida al territori. Tots aquests motius són suficients per donar suport a la proposta SOLC Festival · Bioart Society; a més, la seva vinculació al patrimoni material i immaterial de Taús porta a Cal Rossa a ser l’espai i centre neuràlgic ideal. Col·lavora amb el xef Gabi de Cuberes, cuina ecològica que la definiríem com de temporada, de proximitat i contemporània.\nPermetre un procés de coneixement entre la cultura, l’art i els Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS) de les Nacions Unides 2030, això és: considerà la formalitat local de la iniciativa artística i cultural i, de quina manera aquestes es relacionen amb la informalitat de les sinergies socials, aquestes són per SOLC Festival · Bioart Societ: educació en la diversitat, salut i benestar, ciutats i comunitats sostenibles, consum i producció responsable i vida terrestre - protegir, restaurar i promoure l’ús sostenible dels ecosistemes terrestres -, amb tot, per reduir les desigualtats socials mentre combatem els delictes d'odi polítics, ecològics i de gènere. La creació d'un nou conjunt de terminologies ja apuntalada en la "teoria del canvi” i en el marc posterior al 2020 per a la Convenció sobre la Diversitat Biològica.\n€ 1.640 reached\nBy: Meritxell Virgili - Curadora del SOLC Festival · Bioart Society\n€ 276 reached\n<iframe frameborder="0" height="492px" src="//pl.goteo.org/widget/project/solc-land-art-festival?lang=pl" width="300px" scrolling="no"></iframe>


Una seixantena d’activitats per reduir la desigualtat entre homes i dones | Canal Terrassa\nUna seixantena d’activitats per reduir la desigualtat entre homes i dones\nL’Ajuntament impulsa una seixantena d’actes de sensibilització, formació i promoció dels valors en la igualtat de gènere. Unes activitats que es faran durant tot el mes per commemorar el dia 8, Dia Internacional de la Dona. L’acte central es trasllada al dia 6 de març pel suport que l’Ajuntament dóna també a les vagues convocades pel dia 8. En aquesta edició l’Ajuntament posa l’accent en la bretxa salarial que hi ha entre homes i dones. Una xifra que es calcula arriba al 24 per cent de diferència entre sous, en els mateixos llocs de treball.\nA més, l’Ajuntament elabora un protocol en contra l’assetjament i les agressions en l’espai públic. Una taula de participació amb tots els agents implicats en la matèria i diferents persones i entitats que lluiten per la igualtat. A proposta de la CUP, també s’està fent un estudi sobre la possibilitat de que els autobusos s’aturin entre parades, si les dones se senten insegures de baixar en les parades establertes.\nEl programa d’actes inclou xerrades, conferències, cinema, cursos i concentracions. El dia 6, al Teatre Principal acollirà a l’artista experta en comunicació visual, Yolanda Rodríguez, per tractar els “Cicles de vida i publicitat, una mirada de gènere”. D’altra banda la guanyadora de l’anual concurs de cartells per anunciar el 8 de març és Belen Bach. En aquesta edició i per primera vegada hi ha participat 3 homes dels catorze treballs presentats.\nTags: assetjament i agressionsbretxa salarialprotocol\n33 persones surten de les llistes de l’atur a Terrassa durant el mes de febrer\nUnidos por ellos presenta a l’alcalde els seus projectes per aquest any


La base reguladora és una quantitat que varia depenent del motiu que causa la prestació.\nÉs l'assignació d'una categoria prevista en el conveni col·lectiu d'acord amb la funció que realitzes i que consta en el contracte de treball.\nAquell qui cedeix. En la successió d’empresa es refereix a l’empresari que cedeix la seva empresa a un altre.\nAquell a qui se cedeix quelcom. En la successió d’empresa, es refereix al nou empresari, al nou titular de l’empresa, unitat productiva...\nÉs un document que t'ha de facilitar l'empresa quan deixes de treballar-hi, on consta el temps treballat, el motiu de baixa de l'empresa i les bases de cotització computables per a la prestació de l'atur.\nClàusules que s’afegeixen al contracte de treball mitjançant acord entre les parts.\nSón quantitats que l’empresa satisfà al treballador en motiu de les seves circumstàncies personals (antiguitat, nivell de formació i idiomes, etc.), del lloc de treball (nocturnitat, toxicitat, penositat, perillositat, responsabilitat, etc.) o dels resultats de l’empresa (plus de beneficis, comissions, etc.).\nLes obligacions inherents al compromís d'activitat es tradueixen en: Subscriure i complir les exigències del compromís d’activitat, és a dir, cercar feina de manera activa, acceptar una feina adequada i participar en accions específiques de motivació, informació, orientació, formació, reconversió o inserció professional per incrementar l’ocupabilitat. Participar en accions que es determinin pel Servei Públic d’Ocupació, dins d’un itinerari d’inserció, que té per finalitat millorar l’ocupació.\nAcord que sorgeix de la negociació entre els representants dels treballadors i els representants dels empresaris (negociació col·lectiva). El conveni regula, ja sigui a nivell estatal, autonòmic, provincial o d’empresa, quines són les condicions de treball, retribució, categories professionals, període de prova, permisos, vacances, etc., en un sector d’activitat o empresa concreta. El conveni d’aplicació en cada cas, que ha de constar al contracte, regeix amb caràcter obligatori les relacions de treball als centres de treball inclosos en el seu àmbit d’aplicació funcional, territorial i temporal. En cap cas el contracte pot contradir el conveni en perjudici del treballador. En canvi, si que és possible millorar el contingut del conveni, cas en què allò acordat és igualment d’aplicació obligatòria. Pots consultar el teu conveni al següent web.\nÉs el representant del personal que té funcions específiques en matèria de prevenció de riscos laborals. És elegit entre els representants del personal. Té les competències i facultats establertes en la Llei de prevenció de riscos laborals.\nNorma bàsica en matèria de Dret laboral. Es tracta d’una norma de mínims, que en cap cas es pot vulnerar, tot i que es pot millorar. Consulta l’Estatut dels treballadors.\nFons de garantia salarial (FOGASA)\nÉs un organisme autònom, depenent del Ministeri de Treball i Seguretat Social, la funció del qual és garantir als treballadors la percepció del salari, així com les indemnitzacions per acomiadament o extinció de la relació laboral, pendents de pagament a causa d’insolvència, suspensió de pagaments, fallida o concurs de creditors de l’empresari. Consulta tota la informació relativa a FOGASA.\nConsisteix en utilitzar una norma no utilitzable per a aquell supòsit (norma de cobertura) per evitar allò disposat en una altra norma aplicable al cas (norma defraudada).\nAgrupa les aptituds professionals, titulacions i contingut general de la feina. Pot incloure diverses categories professionals i diferents funcions o especialitats professionals.\nSón aquelles hores la realització de les quals ha estat acordada, a més de les hores ordinàries pactades al contracte, d’acord amb la llei i normativa continguda als convenis col·lectius. Entre d’altres límits, aquestes hores només es poden pactar en els contractes a temps parcial de durada indefinida i només són exigibles si s’han pactat expressament amb el treballador. El nombre d’hores complementàries no pot excedir en cap cas del 15% de les hores ordinàries de treball objecte del contracte.\nEntitats de defensa dels interessos dels empresaris, que actuen en la seva representació.\nConsulta les webs d’algunes d’aquestes entitats:\n(PIMEC-SEFES) Petita i Mitjana Empresa de Catalunya\nAvisar amb antelació. La llei exigeix el compliment d’un termini de preavís en determinats supòsits, com per exemple en l’acomiadament per causes objectives, la baixa voluntària per part del treballador, l’extinció del contracte, etc.\nLiquidació de les quantitats a deure entre les parts que té lloc a la finalització de la relació laboral. Normalment inclou la part proporcional de les vacances meritades i no gaudides, així com de les pagues extraordinàries, tret que s’hagin percebut prorratejadament cada mes. Pretén el compliment de totes les obligacions contractuals pendents a càrrec de les parts del contracte.\nEl Salari mínim interprofessional (SMI) es fixa anualment pel Govern, prèvia consulta amb les organitzacions sindicals i associacions empresarials més representatives, tenint en compte, entre d’altres indicadors, l’Índex de Preus del Consum (IPC). En cas que no es compleixin les previsions sobre l’IPC, se’n farà una revisió semestral. Servei de Mediació, Arbitratge i Conciliació de la direcció provincial de Treball i Seguretat Social. Aquest servei permet un intent d’arribar a un acord satisfactori per a ambdues parts, abans del procediment judicial. Si s’arriba a un acord, aquest és directament executable i és de compliment obligatori en els mateixos termes que les sentències. En determinats supòsits és obligatori intentar la conciliació prèvia abans d’interposar la corresponent demanda al Jutjat.\nLa subrogació empresarial fa referència a la successió d’empresa. En sentit ampli, subrogar és substituir o posar una persona en el lloc d’una altra.\nLa vida laboral representa “l’historial professional d’un treballador, recollint dades com ara règim i grup de cotització, empreses, dates d’alta i baixa, tipus de contracte o els dies en alta”. Pots obtenir el teu informe de vida laboral:\nPersonalment a les oficines de la Seguretat Social (necessites l’original i una fotocòpia del teu DNI/NIE).\nTrucant al 901 50 20 50 (se’t remetrà per correu ordinari a domicili).


IB3N | El Govern aboca 4 milions més al dic de Son Blanc perquè hi puguin entrar vaixells major eslora\nIB3 Notícies > societat > El Govern aboca 4 milions més al dic de Son Blanc perquè hi puguin entrar vaixells major eslora\nEl Govern aboca 4 milions més al dic de Son Blanc perquè hi puguin entrar vaixells major eslora\nDisposarà de 4 estacades d'amarratge, 4 pilones, que permeten ampliar la línia d'amarrament fins als 190 metres, 60 metres més del que s'havia dissenyat inicialment\nEl dic de Son Blanc a Ciutadella, amb mig milió de passatgers anuals, es consolida com a gran porta d’entrada marítima de Menorca. Fa uns minuts s’ha presentat el projecte d’ampliació del port que permetrà rebre vaixells d’encara major eslora.\nPorts de les Illes vol consolidar i donar seguretat a l’arribada dels trajectes de línia regular a l’illa. Per això, el dic de Son Blanc disposarà de 4 estacades d’amarratge, 4 pilones, que permeten ampliar la línia d’amarrament fins als 190 metres, 60 metres més del que s’havia dissenyat inicialment. És la decisió del Govern per fer front a l’augment de demanda per part de les navilieres d’utilitzar vaixells cada vegada més grans. Per fer-ho realitat, s’hi invertiran més de 4 milions d’euros i està previst que les obres comencin l’any que ve. També es preveu habilitar una nova línia d’amarrament, la quarta del dic, destinada a embarcacions auxiliars.\nl projecte permetrà complir amb les exigències de Capitania Marítima, que ha permès operar vaixells d’eslores superiors a les previstes, com els 186 metres de l’Hypatia d’Alexandria o el Mega Express que cobreix la primer ruta internacional amb Toló, a canvi que Ports de les Illes millorés les infraestructures i l’operativa.\nLa Conselleria de Mobilitat insisteix que el projecte té per objectiu atendre la demanda més gran comercial i en cap cas no està pensat per atendre el turisme de creuers. Es dóna la circumstància que, a hores d’ara, només Baleària opera al dic de Son Blanc de manera regular.\nHabilitar 4 estacades d’amarrada, dos al Moll de Ponent i dos més al de Llevant, suposa duplicar la darrera proposta del govern del PP, que l’any 2015 ja va presentar un projecte similar, tot i que amb l’objectiu d’atraure creuers. La proposta inicial dels populars era habilitar-hi 7 noves pilones, però la negativa dels partits d’esquerra va fer repensar l’obra fins a reduir-la al màxim. Això no obstant, va trobar un rebuig unànime de l’esquerra, que va aturar la proposta per complet.


Comença la vacunació massiva contra el coronavirus a la Pista Polivalent de la Seu d'Urgell — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / Comença la vacunació massiva contra el coronavirus a la Pista Polivalent de la Seu d'Urgell\nL'Institut Català de la Salut ja ha iniciat aquest dimecres al matí la vacunació massiva contra la COVID-19 a la Seu d'Urgell, que des d'ara es duu a terme a la Pista Polivalent de la zona esportiva municipal.\nLa prova pilot que es va fer ahir dimarts ha donat resultats satisfactoris, per la qual cosa el dispositiu ja funciona des d'ara a ple rendiment. Per exemple, avui mateix és previst administrar dosis a unes 360 persones. En aquesta primera fase de la nova etapa, es prioritza la franja d'edat d'entre 70 i 80 anys, després que bona part dels majors de 80 anys ja han rebut la primera dosi. La infraestructura habilitada en aquest espai es preveu que pugui administrar entre 400 i 500 dosis diàries, segons han explicat des del Centre d'Atenció Primària urgellenc.\nAgraïment a les Germanes de la Sagrada Família\nD'altra banda, l'alcalde de la Seu, Jordi Fàbrega, ha agraït "molt sincerament" la predisposició de col·laboració mostrada els darrers dies per les Germanes de la Sagrada Família d’Urgell, que havien posat a disposició l’edifici de ‘La Punxa’ -situat davant del CAP i del Sant Hospital- per facilitar a l'ICS el desenvolupament d'aquest procés de vacunació massiu. Tanmateix, Jordi Fàbrega ha recordat que l’ICS és qui va decidir fer aquest procés a la Pista Polivalent, perquè "és un espai més gran i de fàcil ventilació i que pot acollir un gran nombre de persones i professionals, unes necessitats sanitàries que l’edifici que cedia la congregació religiosa no presenta".\nA més a més, el batlle hi ha afegit que l'espai de la zona esportiva permet que les persones amb mobilitat reduïda hi puguin accedir en cotxe fins a la mateixa entrada, a peu pla, i que si és necessari fins i tot rebin la dosi sense sortir del cotxe.\nInici de la vacunació massiva contra la COVID-19 a la Pista Polivalent de la Seu d'Urgell\nLa Pista Polivalent de la Seu, habilitada per acollir la vacunació massiva contra el coronavirus


Deures i estudi\nEls alumnes de segon tenen cada dimarts i divendres uns deures (normalmente una fotocòpia de dimarts a dimecres i pot ser dues de divendres a dilluns).\nSi no acaben la feina de classe, la porten a casa i cal tornar-la feta el dia següent .\nEl que cal fer cada dia es llegir deu minuts en veu alta (a vegades del llibre de lectures).\nFarem el que sigui possible per anar publicant al blog tot el que cal estudiar. Ja teniu publicat material de medi: el cos... a més de l'abecedari en català i anglès i els dies de la setmana "in English" (oral).\nPreguem que feu un cop d'ull a la agenda, especialment els dies de deures per comprovar que tot va bé i no hi ha circulars/ documents/ informacions a les carpetes.\nLes mestres de segon\n15-16 deures estudiar\nSAINT GEORGE STORY: GEORGE AND THE DRAGON\nAnem a recordar la llegenda de Sant Jordi in English. Aquí tens un vídeo, un text amb la història, unes activitats i el full de respostes per fer autocorrecció Només has de fer les activitats 1, 2 i 3.\nDo the activities about the story: Activities 1, 2 and 3 only.\nHere you are the activity answers:\nQuan hagis acabat:\na.Escriu al blog un petit comentari sota la proposta de l’activitat, dient que has vist el vídeo, que has fet la lectura …\nACTIVITAT: "FEM DE GUIES TURÍSTICS"\nHola nois i noies, us proposem una activitat molt divertida. Ja que no podrem viatjar en un temps... Per què no fer-ho de manera virtual? Què us semblaria ser un guia turístic per una estona?\nImagina’t que ets un/a guia turístic/a a una altra ciutat (la que tu vulguis, pot ser d’Espanya, d’Europa o resta del món). Has de buscar informació important, com per exemple, la seva història, quins monuments o museus es poden visitar; la seva gastronomia, és a dir, alguns dels seus plats típics; quin idioma parlen; si tenen la mateixa moneda o una altra, etc. A partir d’aquí, el que es farà serà fer un itinerari de viatge, és a dir, fer una planificació dels dies que passem en aquella ciutat. EXEMPLE ACTIVITAT: “FEM DE GUIES TURÍSTICS” Imagina’t que ets un/a guia turístic/a a una altra ciutat (la que tu vulguis, pot ser d’Espanya, d’Europa o resta del món). Has de buscar informació important, com per exemple, la seva situació geogràfica, quins monuments o museus es poden visitar; la seva gastronom…\nEnllaços per inspirar-vos:


L'Ajuntament incrementa els ajuts a l'habitatge en els pressupostos del 2019 - Diari de Girona\nL'Ajuntament incrementa els ajuts a l'habitatge en els pressupostos del 2019\nL'equip de govern i els tres regidors no adscrits del PDeCAT firmen un acord pels comptes municipals, que arriben gairebé fins als 28 milions\nr.g. 22.01.2019 | 00:46\nMoment de la signatura de l'acord dels pressupostos d'aquest 2019. aj. de salt\nMoment de la signatura de l'acord dels pressupostos d'aquest 2019.\nSalt incrementarà els ajuts a l'habitatge en els pressupostos del 2019. L'equip de govern de Salt (ERC i IPS-CUP) i els tres regidors no adscrits del PDeCAT van firmar ahir l'acord pels comptes municipals d'aquest any, que ascendeixen fins als gairebé 28 milions d'euros. Un pacte que ja va avançar Diari de Girona la setmana passada.\nAquest acord ha estat possible després que s'incloguessin en el pressupost d'inversions tot un seguit d'accions. Una d'aquestes és la reurbanització de la vorera oest de la travessera Santa Eugènia.\nPel que fa als pressupostos, es mantenen els eixos de treball acordats el 2018 i s'estableixen noves inversions per al municipi que s'executaran durant aquest any. En l'àmbit de l'habitatge, s'incrementarà la partida pressupostària d'ajuts a les comunitats i s'ha acordat mantenir les bases actuals, que, segons expliquen des de l'Ajuntament, «han permès poder arribar a més comunitats que en convocatòries anteriors».\nPer altra banda, els pressupostos destinen una partida al projecte Juguem i al suport als joves del municipi. Pel que fa a aquest punt es mantenen els assoliments i ampliació de recursos propis duts a terme aquest darrer any i es garanteix el desenvolupament d'aquelles accions previstes en el Pla Educatiu aprovat recentment.\nCom a inversions previstes també s'inclouen en el pacte altres actuacions més puntuals de millora d'accessibilitat, reparacions puntuals de ferms i un reestudi de la parada d'autobús davant del grup Verge Maria.\nEls partits que han arribat a l'acord exposen a través d'un comunicat que aquests pressupostos permetran «mantenir el ritme de millora pressupostària aconseguit els últims dos anys i que ha permès, gràcies a la reducció de l'endeutament, recuperar la possibilitat de poder fer noves inversions al municipi».


Viccionari:Pàgina d'acollida - Viccionari\nBenvingut/da al Viccionari, el diccionari multilingüe lliure que és escrit de manera col·laborativa pels seus lectors. Aquesta web és una wiki, això significa que qualsevol, inclús vós, podeu modificar qualsevol article clicant al botó modifica que apareix a la part superior de la pàgina. A la tauleta que veieu ancorada a la dreta teniu diverses àrees del Viccionari per a facilitar-vos la implicació al projecte.\n1 Navegant pel Viccionari\n2 Normes culturals\n3 Com col·laborar al Viccionari\n4 Alguns consells\n5 Teniu més preguntes?\nNavegant pel ViccionariModifica\nArticles; El Viccionari conté grans quantitats d'informació de tota mena i que creix dia a dia, de paraules de totes les llengües com català, basc, anglès, llatí, etc. Els articles s'enllacen els uns als altres creant una xarxa que comprèn tot el Viccionari.\nCategories; A més, els articles es classifiquen dins d'un arbre de categories, a la part inferior de l'article trobareu vincles a una o més categories. Quan accediu a una categoria, trobareu la llista dels articles que inclou. Per exemple:\nCatalà | Basc | Anglès | Llatí\nCercador; La manera més ràpida de trobar paraules és a través del cercador que apareix a l'esquerra de les pàgines web del Viccionari. Amb el botó Vés-hi, aneu a parar a la pàgina de l'article directament si és que existeix. Amb el botó Cerca, cercareu el text desitjat dins el contingut dels articles.\nÍndex; A més podeu buscar dins la llista de totes les pàgines o a l'índex alfabètic.\nPer a més informació consulteu la pàgina d'ajuda "Ajuda:Com explorar el Viccionari".\nUna de les coses més importants que heu de saber és que nosaltres (la comunitat existent) hem establert unes normes culturals que volem que es respectin:\nPrimer, intentem no discutir. Tothom intenta arribar al consens sobre les entrades que es volen expressar.\nSegon, intentem fer les entrades tan imparcials com sigui possible, cosa que significa que els articles, fins i tot en tòpics controvertits, no es té la intenció que siguin plataformes per a qualsevol tipus de proselitisme.\nA més a més, és important de seguir el llibre d'estil, per donar coherència a tot el projecte.\nCom col·laborar al ViccionariModifica\nPodeu començar a col·laborar a al Viccionari ara mateix! Consulteu l'ajuda per començar.\nTothom pot modificar qualsevol article sense demanar permís. No tingueu por de modificar el treball dels altres: qualsevol errada que feu es pot corregir!\nDe tota manera, també podeu mirar la pàgina amb les preguntes més freqüents.\nLes entrades haurien de ser fàcils i clares d'entendre. Si voleu crear articles enciclopèdics consulteu la Viquipèdia.\nEl contingut del Viccionari està cobert per la llicència Creative Commons Reconeixement-CompartirIgual 3.0. Vegeu l'avís legal sobre l'exempció de responsabilitats.\nEn aquest moment, juliol de 2022 tenim 553.666 entrades al Viccionari.\nSi us plau, apunteu-vos aquesta web i entreu-hi un moment tan sovint com vulgueu. Si sou del tipus de persona que som nosaltres, aviat sereu un addicte a la pàgina de canvis recents.\nVoleu aprendre sobre alguna cosa? Afegiu el tema a la nostra llista d'articles demanats.\nCom es modifica una pàgina? Vista ràpida: piqueu l'enllaç "Modifica aquesta pàgina" al principi i al final de cada pàgina! Practiqueu modificant pàgines a la nostra pàgina de proves.\nQuins són els nous articles?\nQuins usuaris hi ha a la versió catalana?\nEl Viccionari en altres llengües\nPàgina de comentaris entre usuaris\nTeniu més preguntes?Modifica\nSi teniu més preguntes, només les heu de formular a "La taverna".\nAbans de tot, però, mireu-vos bé les Preguntes més Freqüents de la Viccionari i els principis del Viccionari.\nObtingut de «https://ca.wiktionary.org/w/index.php?title=Viccionari:Pàgina_d%27acollida&oldid=1949255»\nDarrera modificació: 23 nov 2021 a les 21:13\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 23 nov 2021 a les 21:13.


El Palamós cau a Les Franqueses (3-2) i no aconsegueix aixecar el cap • Ràdio Capital de l'Empordà\nEl Palamós cau a Les Franqueses (3-2) i no aconsegueix aixecar el cap\nEl Palamós tanca l'any amb 16 punts, però veu com cada vegada s'allunya més de les primeres places, i el més preocupant és que no troba la manera de tornar al camí de la victòria.\nEl Palamós arribava al partit d’avui després de la derrota de la setmana passada al camp de la Montañesa, i amb el clar objectiu de sumar els tres punts per no despenjar-se de les places capdavanteres del grup de 1ª Catalana. La realitat ha estat que no ha pogut amb el conjunt local, i el 3-2 final suposa la quarta derrota en els darrers cinc partits. El Palamós tanca l’any amb 16 punts, però veu com cada vegada s’allunya més de les primeres places, i el més preocupant és que no troba la manera de tornar al camí de la victòria.\nUn matiner gol de Lars ja ha posat per davant els locals ben aviat, però dues rematades del reaparegut Cano haurien pogut significar l’empat. Quan només s’havien disputat cinc minuts del segon temps, el mateix Lars ha tornat a marcar aprofitant una badada defensiva. Marc Lloret ha retallat distàncies, quan encara quedaven 30 minuts, però el Palamós ha estat incapaç d’empatar davant l’empenta local. És cert que els palamosins ho han intentat, però als 74 minuts Òscar ha marcat un 3-1 que ha suposat un fort cop moral per als baixempordanesos. Jairo, a cinc minuts del final, ha fet el 3 a 2 pel Palamós i ha aconseguit que els locals s’haguessin de tancar a la seva àrea per assegurar els tres punts. Finalment ho han aconseguit, i el degà ha marxat de Les Franqueses sense cap punt, i amb unes males sensacions que caldrà treballar durant l’aturada nadalenca.\nArticle anteriorTres punts d’or per al Costa Brava davant d’un bon Nàstic\nArticle següentUns 80 animalistes es manifesten a Palau-sator en contra de l’home que va matar a trets un gos


La nova web de Clínica Bofill obté el segell de Web Mèdica Acreditada - Clínica Bofill Platja d'Aro\nLa nova web de Clínica Bofill obté el segell de Web Mèdica Acreditada\n10 de gener de 2018 · Clínica Bofill\nLa nova pàgina web del grup Clínica Bofill ha estat renovada per facilitar la navegació a l’usuari, agilitzar l’espai de reserva en línia i donar rellevància a les novetats dels diferents centres del Grup Clínica Bofill. La web ha estat desenvolupada de manera adaptativa, i això permet a l’usuari accedir des de qualsevol dispositiu, sigui un smartphone, una tauleta o un ordinador, i consultar els seus continguts adaptats al dispositiu d’una forma òptima.\nEs tracta d’un espai digital completament orientat a la recerca d’informació del pacient, perquè trobi l’especialitat mèdica que desitja, el metge que estigui cercant o informar-se de les activitats que el grup porta a terme.\nLa web compta amb menús més intuïtius i un cercador amb predicció de la informació, facilitant així la cerca a l’usuari.\nEl grup Clínica Bofill, amb la seva voluntat de mantenir una actitud responsable en tots els àmbits d’actuació, garanteix als usuaris de la seva web un contingut de confiança i qualitat a través del Programa de Qualitat i Certificació Mèdica Acreditada (WMA) del Col·legi de Metges de Barcelona.\nAquesta acreditació, obtinguda l’any 2012 i revisada per aquest òrgan del Col·legi de Metges de Barcelona anualment, ha certificat de nou aquest 10 de gener que la web de Clínica Bofill compleix amb la qualitat de la informació sanitària en Internet.\nEl segell de Web Mèdica Acreditada és una garantia de:\nConfiança: són continguts realitzats per professionals experts en la matèria\nQualitat: l’acreditació suposa una garantia que el contingut és adequat\nRigor: només es certifiquen webs amb responsables mèdics.


Mario Apartments Rogoznica Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nStupin Celine 26, Podglavica, Rogoznica, Croàcia, 22203 - Veure al mapa\nMés informació sobre Mario Apartments\nDissenyat tant per oci com per negoci, Mario Apartments està situat idealment a Rogoznica; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Mario Apartments és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com habitació familiar, instal.lacions de barbacoa.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com jardí. Mario Apartments és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Rogoznica.


L'OCB exigeix al Govern que emprengui accions judicials contra els incompliments del Govern espanyol\n12 abril 2021 20:03\nRepresentants de l'entitat degana en la defensa de l'autogovern de les Illes Balears s'han reunit amb la Consellera d'Hisenda i Relacions Exteriors\nAquest dimecres el president de l'Obra Cultural Balear (OCB), Josep de Luis, i el membre de la Junta Directiva de l'Entitat Joan Mir s'han reunit amb la Consellera d'Hisenda i Relacions Exteriors, Rosario Sánchez, i el Director General de Relacions Exteriors, Antoni Vicens.\nDurant la reunió, els representants de l'OCB han traslladat a la consellera el suport dels sectors que aglutina l'Entitat en tot allò que faci el Govern per a reforçar l'autogovern de les Illes Balears. També li han traslladat «la necessitat i l'exigència que el Govern emprengui accions judicials per a reclamar al Govern espanyol el compliment amb les inversions estatutàries i per a reclamar-li que aboni els 78 milions d'euros corresponents a la liquidació de la recaptació de l'IVA de l'exercici 2017, que s'havien d'haver abonat l'any passat».\nL'OCB es compromet a mobilitzar la ciutadania per a reclamar aquesta justa demanda, però, apunten que, «primer el Govern ha de demostrar que defensa els interessos de la ciutadania de les Illes Balears, no només amb paraules, també amb fets».\nPer the inquiror, fa dervers d'un any\nNo és de rebut que ells no compleixin amb les seves obligacions i en canvi a tu t´exigeixin la totalitat de les aportacions. Si ells no compleixen, per què ho hauries de fer tu ??


"Sos soledat, jo també compto", Dia Internacional i Europeu des les Persones amb Discapacitat - Salut Mental CatalunyaSalut Mental Catalunya\n“Sos soledat, jo també compto”, Dia Internacional i Europeu des les Persones amb Discapacitat\nLa soledat no desitjada és una de les xacres de les societats anomenades a si mateixes avançades. Les dones i homes amb discapacitat fan front en el seu dia a dia a situacions d’aïllament social, de separació de la vida en comunitat, que provoquen més dosis de soledat forçosa. Les causes d’aquesta soledat són moltes i s’acumulen: la manca d’accessibilitat dels entorns, productes i serveis; la impossibilitat o dificultat extrema d’exercir els drets fonamentals; la inactivitat obligada; l’absència generalitzada de suports per a una autonomia personal efectiva; viure en entorns, com el rural, amb pocs recursos per la deficient i no equitativa distribució d’aquests; la pervivència a la societat d’actituds reticents i negatives sobre el valor de les persones amb discapacitat, etcètera. En definitiva, l’exclusió i la discriminació estructurals del nostre col·lectiu intensifiquen la solitud forçosa.\nLa soledat no volguda en aquest grup social no és uniforme. Les persones amb discapacitat amb major risc d’exclusió són les més exposades a la solitud no desitjada: gent gran, infància víctima de violència, persones amb discapacitat intel·lectual i del desenvolupament, o amb problemes de salut mental, amb discapacitats sobrevingudes en l’edat adulta o avançada; i en general aquelles amb grans necessitats de suport per a la seva autonomia. Factors com el gènere, l’edat, el tipus de discapacitat, la procedència i el lloc de residència, entre d’altres, generen més solitud. Tot això es multiplica en el cas de les dones amb discapacitat, considerades des de qualsevol perspectiva interseccional: la soledat no desitjada té, sobretot, rostre de dona.\nSegons els estudis sociològics disponibles, més d’un 20 per cent de les persones amb discapacitat viuen soles i un 38 per cent d’aquestes persones viuen en soledat no desitjada. El 74 per cent de les persones amb discapacitat que viuen soles són dones. La misèria relacional -l’absència de vincles i relacions socials intenses- s’agreuja en les persones amb discapacitat. La soledat no volguda és un fenomen a l’alça, amb un alt cost humà, social i sanitari, que ha de ser objecte transversal d’acció de les polítiques públiques, presents i futures.\nLa Convenció Internacional sobre els Drets de les Persones amb Discapacitat obliga a eliminar els estereotips desfavorables cap a aquest grup social, per la qual cosa els estats han de fomentar una imatge positiva i una major conscienciació sobre els valors del col·lectiu i la seva contribució social. I aquest tractat de drets humans gira al voltant de dos valors irrenunciables, la inclusió i la vida en comunitat, valors que són eines molt poderoses per mitigar l’aïllament i la soledat no desitjada de les persones amb discapacitat. A més, l’Agenda 2030 i els Objectius de Desenvolupament Sostenible de Nacions Unides imposen que cap persona es quedi ni al marge ni enrere.\nPerquè visc tancada a casa meva sense ascensor…\nPerquè m’he quedat sense amistats a l’haver d’abandonar el meu habitatge per no reunir condicions d’accessibilitat adequades a la meva nova situació de discapacitat…\nPerquè em quedo aïllada en les converses, no puc accedir a la informació ni comunicar-me…\nPerquè soc una dona gran amb discapacitat i no em permeten tenir el control de la meva vida…\nPerquè mai es compta amb mi, mai se’m pregunta què m’agrada o què em ve de gust…\nPerquè soc gran, tinc una discapacitat i no disposo de suports per desenvolupar-me com m’agradaria…\nPerquè depenc d’altres per a totes les activitats de la vida i la meva voluntat és negada…\nPerquè no disposo d’assistent personal…\nPerquè a la meva escola pateixo assetjament escolar per raó de discapacitat…\nPerquè no puc o no em deixen practicar el meu esport preferit…\nPerquè he de renunciar a l’oci i a la cultura per manca d’accessibilitat, no només dels recintes, sinó també de les pel·lícules i el teatre…\nPerquè els semblo una persona rara…\nPerquè tinc una discapacitat i per això es posen en qüestió les meves decisions…\nI reclamem la mobilització pública i ciutadana envers les estratègies adequades per mitigar el gran mal de l’aïllament social que devasta les persones amb discapacitat, a través d’iniciatives com:\nDotar d’accessibilitat universal els entorns, productes i serveis, començant per l’habitatge, perquè les persones amb discapacitat no tinguin dificultats afegides de relació i participació socials. Sense barreres, l’amenaça de la soledat no volguda es reduiria molt.\nMesures fermes per reduir la inactivitat i la desocupació entre les persones amb discapacitat. A més inclusió laboral i treball digne, els vincles i les relacions augmenten.\nAdopció d’una Estratègia d’Inclusió a la comunitat que permeti a les persones institucionalitzades viure segons els seus propis desitjos i preferències, acollint-se a fórmules de vida inclusives en la comunitat.\nOferir a les persones amb discapacitat i a les seves famílies prestacions i serveis suficients que promoguin l’autonomia personal i potenciïn el desenvolupament d’una vida independent.\nImpuls de campanyes de presa de consciència pública per eliminar els estereotips negatius cap a les persones amb discapacitat, amb un enfocament col·laboratiu entre la societat civil organitzada, els poders públics i els mitjans de comunicació.\nComptar amb programes de suport i acompanyament a famílies de persones amb discapacitat, especialment en el moment de l’aparició o coneixement de la discapacitat i durant la primera infància, si aquesta s’adquireix en néixer.\nPosar en marxa iniciatives i programes de prevenció de les situacions d’abús i assetjament escolars, especialment si la víctima presenta alguna discapacitat.\nDesplegar programes actius dirigits a persones amb discapacitat a fi d’afavorir i reforçar les xarxes socials i veïnals.\nBuscar solucions que apliquin la transformació digital a l’acompanyament i apoderament de les persones grans amb discapacitat, amb un enfocament col·laboratiu intergeneracional.\nFomentar el voluntariat actiu de les dones i els homes amb discapacitat, estimulant el seu esperit d’agents de voluntariat per si mateixes i de participació social plena, com a vies per teixir relacions socials i abandonar la solitud.\nAprovar una Estratègia de Desenvolupament Rural Inclusiu que tingui en compte a les persones amb discapacitat que viuen en aquest entorn, millorant la seva participació, accés a drets i benestar social.\nFormació dels equips professionals dels serveis públics que faciliti la detecció i intervenció en les situacions de soledat no volguda de les persones amb discapacitat.\nComptar amb informació plenament accessible sobre els recursos disponibles en l’àmbit de la soledat no desitjada per les persones amb discapacitat.\nPromoure estudis i investigacions sobre la soledat no desitjada en aquest col·lectiu.\nEn conclusió, el CERMI, el COCARMI i la fundació Cermi Mujeres apel·len a la necessitat de prendre consciència sobre aquest creixent problema social, el de la soledat no volguda, i convida a l’acció pública i cívica perquè entre totes les persones, també les que tenen una discapacitat, fem de la vida en comunitat, sense restriccions, una experiència rica, decent, intensa i extensa. Amb la participació de les dones i homes amb discapacitat, sense aïllament ni solitud forçosa, fent realitat la inclusió, es produirà una enorme millora personal i col·lectiva.