Les associacions tenen l'obligació de donar informació als bancs?\nLes entitats financeres, amb l’objectiu de donar compliment a la llei de prevenció del blanqueig de capitals i finançament del terrorisme, estan requerint informació a les associacions.\nÚltimament, les associacions i fundacions estan rebent comunicacions de les entitats financeres amb les que treballen, en les quals, se’ls hi requereix informació i documentació a fi de donar compliment a la Llei 10/2010, de 28 d’abril de prevenció del blanqueig de capitals i finançament del terrorisme, així com al Reial Decret 304/2014 que la desenvolupa.\nEl blanqueig de capitals afecta directament als sistemes financers d’arreu, per aquest motiu les entitats financeres, amb l’objectiu de complir amb la normativa vigent, estableixen protocols de seguretat d’acord amb la seva política interna, la legislació actual i les recomanacions emeses pel Servei de Prevenció del Blanqueig de capitals i infraccions monetàries.\nCada entitat financera, a fi de complir amb la llei, ha d’establir les mesures que consideri convenients, per aquest motiu, les diferents entitats es posen en contacte amb els seus clients i els demanen la documentació que consideren oportuna en cada cas.\nLa finalitat última és tenir la seguretat que a l’entitat no hi ha clients no desitjables, els quals estan fent activitats il·lícites i que no s’està utilitzant els sistemes financers i d’altres sectors de l’activitat econòmica per al blanqueig de capitals i per al finançament del terrorisme procedent de la participació en delictes.\nLes entitats financeres tenen la obligació legal d’identificar els seus clients, conèixer la seva activitat, dur sistemes de control de l'operativa dels clients i comunicar qualsevol activitat sospitosa.\nPer tant, les entitats sense afany de lucre, al tenir un contracte amb l’entitat financera amb la que treballa, ha de facilitar la documentació requerida i afavorir que els bancs i caixes puguin dur el control adient respecte aquestes activitats il·legals.\nA més, com ja vam comentar en el seu dia a Xarxanet, la llei de prevenció del blanqueig de capitals també afecta a les entitats sense afany de lucre, les quals han de complir les mesures destinades a que no es realitzin pràctiques en aquest sentit.\nblanqueig de capitals, captació de fons, legislació econòmica\nNosaltres tenim els comptes\nSubmitted by Comunitaria (no verificat) on Dc, 25/03/2015 - 13:21\nNosaltres tenim els comptes en banca ètica, per tant no ens fa cap mena de por donar algunes dades que podrien ser sensibles i que mai dels mais li donaríem a segons quines entitats


El Trabzonspor baixa del núvol i els favorits guanyen a domicili - esportiu.cat\nEl Trabzonspor baixa del núvol i els favorits guanyen a domicili\nMarc Fontrodona - 18/10/2011, 23:28\nNova jornada de Champions per posar fi a aquesta primera volta de la fase de grups. El més destacat, la contundent victòria del CSKA sobre la revelació turca del Trabzonsport; i les victòries en camp contrari de l'Inter, el United, l'Ajax i el Benfica. L'únic dels favorits que ha empatat, el Bayern de Munic. La classificació dels grups, a la pàgina web de la UEFA.\nEl Bayern no vol guanyar\nAl difícil estadi de San Paolo, el Bayern i el Nàpols buscaven distanciar-se del City i el Vila-real, que jugaven l'altre partit. Qui ha imposat el seu ritme, però, ha estat l'equip bavarès i al minut 2 ja s'ha avançat. Kroos feia l'un a zero, que semblava el primer d'una golejada. No obstant això, el central Babstuber enviava la pilota al fons de la seva pròpia porteria abans d'arribar al descans i Mario Gómez fallava un penal a la segona part. Els alemanys, condemnats pels seus propis errors. Gols: 0-1 m.2, Kroos; 1-1 m.39, Badstuber (pp).\nDoumbia, el pitxitxi de la Champions // Agències\nEl Trabzonspor torna a tocar terra\nInoperant en atac, l'equip turc ha vist com la seva visita a Rússia només servia per emportar-se un correctiu per part del CSKA. Tot i que el partit ha estat més igualat del que reflecteix el marcador, el resultat serveix per igualar el grup al màxim. Doumbia es col·loca com a pitxitxi de la Champions amb 4 gols. Gols: 1-0 m.29, Doumbia; 2-0 m.77, Aleksandrs Cauna; 3-0 m.87, Doumbia.\nL'Inter aprofita per posar-se líder\nEls de Claudio Ranieri han sortit a jugar coneixedors que amb una victòria es posaven líders. Per això, amb un Wesley Sneijder intractable, han anat agafant el ritme fins que el Lille ha abaixat la guàrdia i han pogut generar les ocasions de gol. Una d'aquestes, a centrada de Mauro Zárate, l'ha enviat al fons de la xarxa Giampaolo Pazzini, fent l'únic gol del partit. Gol: 0-1, m.21: Pazzini.\nRooney salva el United\nAmb la mateixa inoperància que el Trabzonspor, el Manchester ha sortit victoriós de la seva visita a Romania. Per sort per ells, dos gols de penal de Wayne Rooney donen 3 punts als Red Devils davant l'Otelult Galati. Gols: 0-1 m.64, Rooney (p.); 0-2 m.92, Rooney (p.).\nEl Benfica, camí de vuitens\nEl domini inicial del Basilea no ha servit per res. Un gol del visitant Bruno César ha trencat un partit que podria haver posat en problemes els portuguesos. A un quart d'hora del final, però, Óscar Cardozo -que havia entrat en aquesta segona meitat- ha sentenciat el partit, manté invicte el Benfica i encarrila el pas a vuitens. Gols: 0-1 m.20, Bruno César; 0-2 m.75, Óscar Cardozo.\nL'Ajax vol ser segon\nAllà on el Madrid (que avui ha guanyat 4 a 0 al Lió) li va costar molt guanyar. En un camp a rebossar de croats incansables. Allà, ha guanyat l'Ajax, que s'apropa una mica més a la segona posició del grup dels de Mourinho. Ho ha fet a la segona part, després que la igualtat precedís la primera. I ha sentenciat en el temps afegit la jove promesa Eriksen. Gols: 0-1 m.49, Boerrigter; 0-2 m.91, Eriksen.


«Escriure per pensar» a Igualada\n6 hores per aprendre a seduir escrivint amb la periodista i escriptora Eva Piquer\nCatorze està estenent pel territori català els tallers d’escriptura, i aquest novembre arriba a Igualada el taller Escriure per pensar d’Eva Piquer. L’organitzem amb la col·laboració d’APLEC (Associació Promotora de la Llengua Catalana)\nUn taller d’escriptura per aprendre a estructurar les idees per escrit, per aconseguir que un text sedueixi i convenci els lectors. Redactarem textos poc o molt personals, de ficció o no, lligats o desvinculats de l’actualitat. L’objectiu és tenir coses per dir i dir-les ben dites. Treballarem a partir dels escrits que aniran fent els mateixos alumnes.\n– Hores de curs: 6 hores, repartides en dos dissabtes.\n– Dates: 12 i 26 de novembre del 2016.\n– Horari: de 10.30 hores a 13.30 hores.\n– Espai: Espai Cívic Centre – Igualada\n– Preu: 100 euros (90 euros per als socis d’APLEC)\n1. Envia’ns un correu a tallerscatorze@gmail.com amb aquestes dades:\n– El títol del curs: “Escriure per pensar”-Igualada.\n– Nom i cognoms complets.\n– Telèfon de contacte.\n– Currículum breu.\nL’escriptora Eva Piquer\nEva Piquer (Barcelona el 1969) és escriptora i periodista cultural. Edita i dirigeix el magazín literari i de creació Catorze. Ha rebut el premi Josep Pla de novel·la i el premi Atlàntida a la millor articulista en llengua catalana.\nMontse Carreras Octubre 28, 2016 9:11 am\nM'ha agrafat mokt el reu darrer escrit, la margarida... M'agradaria saber si fas cursos properament, gràcies.\nMartitasr Novembre 6, 2016 10:30 pm\nHola, aquest curs el farà a Barcelona?\nRespon a Martitasr Cancel·la les respostes\nOh honey, welcome back home


El Centre Unesco de Catalunya vol representació directa a l'organisme internacional\nEl Centre Unesco de Catalunya, que aquest any compleix el vintè aniversari, inicia una campanya de sensibilització ciutadana per aconseguir la representació directa de Catalunya en l'Organització Internacional de les Nacions Unides per a l'Educació, la Ciència i la Cultura, creada el 1945. Les gestions per aquest ingrés s'estan fent de manera coordinada amb quatre nacions sense estat més: Flandes, Escòcia, el Quebec i el País Basc. La intenció dels membres del Centre a Catalunya és poder aconseguir una representació a l'organització "formant part de l'estructura i deixant de ser una ONG".\n30/11/2004 - 00.00 Actualitzat 30/11/2004 - 16.57\nEl Centre Unesco a Catalunya ha encetat una campanya per aconseguir el reconeixement de Catalunya com a membre associat a aquest organisme de l'ONU.\nEn l'actualitat, el Centre Unesco actua com una ONG perquè "és l'única via de participació possible com a catalans", però en el futur, segons que ha subratllat en roda de premsa el director de l'entitat, Agustí Colomines, "volem ser membres de ple dret, sempre que el govern espanyol no hi posi cap però".\nEls organitzadors de la campanya esperen que Catalunya acabi sent membre associat com ja ho són Aruba, les Illes Verges britàniques, les Illes Caiman, Macau, les Antilles holandeses i Tokelau.\nL'entitat ja ha començat a mantenir contactes amb la Generalitat, i el maig del 2005 organitzarà a Barcelona una trobada amb representants del Quebec, Flandes, Escòcia i el País Basc per estudiar els problemes jurídics que poden sorgir.\nEl director de l'entitat ha reconegut que difícilment Catalunya podrà accedir a aquest nou estatus "si l'estat espanyol hi està en contra".\nPreguntat respecte a la possibilitat que ocorri el mateix que amb la Federació Catalana de Patinatge, Colomines ha dit tenir un profund respecte per l'esport, "però el que demanem nosaltres té un abast més profund i no és res simbòlic".\nDesprés de la campanya de sensibilització, l'entitat treballarà perquè es renovi la firma d'un memoràndum d'entesa entre la Generalitat i la Unesco, que va ser ratificat a l'octubre del 2003 i la vigència del qual s'acaba al juny del 2005. El reconeixement de Catalunya com a entitat pròpia a la Unesco està recollit en el Pacte del Tinell, firmat per les tres formacions del govern català.


Lara Álvarez i Daniel Miralles podrien haver trencat\nLa presentadora ha publicat un missatge a Instagram que ha provocat rumors sobre la seva ruptura\nper Ana María Almendro dilluns, 18 de març 2019 - 20:58h | Actualitzat a 18/03/2019 21:33h\nLara Álvarez i Daniel Miralles podrien haver partit peres | Catalunyadiari.cat\nLara Álvarez i Daniel Miralles es van enamorar a les classes de ball que ell impartia al gimnàs on la presentadora acudia per mantenir-se en forma. Així, entre coreografies i complicitat, va sorgir l’amor. Però ara, la cosa podria haver canviat. Un misteriós missatge al compte d’Instagram de Lara ha fet que saltin les alarmes sobre una possible ruptura.\nEn concret, el text que ha compartit a través d’un missatge a Instagram que deia: «Quan els van preguntar com havien aconseguit estar junts durant 65 anys, la dona va respondre: Vam néixer en un temps on si alguna cosa es trencava ho arreglàvem, no ho tiràvem a la paperera». El missatge anava acompanyat d’una imatge de dues persones d’avançada edat agafats de la mà.\nMissatge de Lara a Instagram | Instagram\nAquest fet podria considerar-se una prova de les possibles dificultats que està afrontant la relació entre Álvarez i Miralles però la cosa no queda aquí. Lara fa un mes que no dóna cap ‘m’agrada’ a la seva parella a Instagram, tot i que ella segueix activa a les xarxes socials. De fet, recentment va compartir amb els seus seguidors tots els detalls del seu viatge a Cuba. Una altra situació que podria corroborar el trencament de la parella seria que no han aparegut junts pels carrers de Madrid com solia passar de manera habitual.\nNotícia relacionada: Les dades més desconegudes sobre la presentadora Lara Álvarez\nLara llença una indirecta dels rumors a Instagram\nTot i això, de moment es tracten només de rumors perquè la parella no ha confirmat ni desmentit la seva ruptura. Però l’asturiana sí que ha volgut llençar una petita indirecta a Instagram sobre aquesta situació. «Quin misteriós missatge amagarà en aquesta ocasió les meves paraules?» Una referència que sembla treure importància a les suposicions del distanciament de la parella però que no acaben d’esclarir la situació.\nEl que sí que es pot confirmar, és que Lara està actualment immersa en la preparació de la seva estança a Hondures, un viatge que forma part del seu nou projecte professional al capdavant del programa ‘Supervivientes’. En aquest sentit, encara queden per confirmar alguns dels concursants que hi participaran.\nMario Vaquerizo, sobre la seva malaltia: «Està sent molt dur... ho he passat malament»


S’aprova el Reglament definitori de les àrees de protecció aeronàutiques • TOTS ELS PIRINEUS · França, Espanya, Andorra\nS’aprova el Reglament definitori de les àrees de protecció aeronàutiques\n05.06.2019 Notícies d'Andorra, Societat / aeròdrom, aéronautique\nEl Consell de Ministres, a demanda del titular Presidència, Economia i Empresa, Jordi Gallardo, ha aprovat el Reglament de servituds aeronàutiques que desenvolupa l’articulat de la Llei de navegació aèria, sobre les àrees de protecció aeronàutiques. L’objecte del Reglament és la protecció de les àrees d’operació de tota mena d’aeròdroms que actualment tindrà aplicació en heliports.\nLa Llei de navegació aèria del 2000, estableix les normes bàsiques, a desenvolupar reglamentàriament, per protegir els espais propers a les infraestructures d’ús aeronàutic i garantir la seguretat de les operacions. Paral·lelament, la normativa general d’ordenació del territori i urbanisme estipula que els sistemes nacionals d’infraestructures de comunicacions i l’espai aeri són competència exclusiva i reservada del Govern, així com totes les actuacions que resultin de l’exercici d’aquestes competències.\nL’Autoritat Aeronàutica Andorrana (“AAA”), com a òrgan competent per establir i supervisar el compliment de les servituds aeronàutiques, vetlla perquè les actuacions i activitats realitzades dins l’àrea d’operació dels aeròdroms siguin segures i protegides. Així, el Reglament aprovat avui, desenvolupa les definicions i les regles bàsiques que permeten assegurar aquestes àrees, d’acord amb l’estructura de l’Administració, a l’hora d’autoritzar actuacions.\nEl text defineix un Aeròdrom com a qualsevol infraestructura destinada a l’aterratge i l’enlairament d’aeronaus, un Obstacle com a tot objecte permanent o temporal que perfori les servituds, o bé que superi els trenta metres d’altura i la consideració de les Servituds de l’aeròdrom, les establertes al voltant i a l’interior d’aquesta instal·lació que garanteixen les operacions aèries en condicions de seguretat. El Reglament estipula que l’espai sotmès a les servituds d’un aeròdrom queda delimitat per les superfícies de limitació d’obstacles (SLO) definides en el Reglament d’heliports vigent o qualsevol futur reglament d’aeròdroms.\nDins d’aquest espai es poden prendre mesures com la restricció a la creació de nous obstacles, l’eliminació dels obstacles existents o la senyalització. També delimita l’alçada límit dels obstacles, determinant que cap nou obstacle no pot sobrepassar en altura els límits establerts per les superfícies limitadores d’obstacles. Pel que fa a la Servitud (o àrea de protecció) de limitació d’activitats, el Reglament especifica que la superfície compresa dins de la projecció sobre el terreny de l’àrea de servituds d’un aeròdrom queda subjecta a una servitud de limitació d’activitats que puguin suposar un risc per a la circulació aèria, com poden ser les instal·lacions radioelèctriques, la creació d’obstacles que puguin induir turbulències, la utilització de llums o de superfícies enlluernadores, activitats que impliquin moviments de la fauna entorn de l’aeròdrom, implantació de fonts de radiació, instal·lacions que puguin produir fum o boira, utilització de mitjans de propulsió o sustentació aèria.\nEl reglament preveu que les servituds aeronàutiques de cada aeròdrom, inicials o modificades, han de ser aprovades pel Govern i es publiquin al BOPA i que l’aprovació de l’establiment o la modificació de les servituds aeronàutiques comporta la incorporació d’aquestes servituds als plans directors, als plans d’ordenació urbanístics parroquials i als plans parcials i especials. Així, els plans que afectin els espais subjectes a les servituds aeronàutiques dels aeròdroms hauran de tenir un informe favorable de l’AAA.\nAquests informes tenen caràcter preceptiu i vinculant. També es contempla que l’elaboració d’informes per part de l’AAA favorables sobre projectes en què s’incloguin actuacions que vulnerin les servituds aeronàutiques, sempre que quedi acreditat mitjançant un estudi aeronàutic de seguretat que no es compromet la seguretat o regularitat de les operacions de l’aeròdrom.\nEn el seu articulat, el Reglament fixa les condicions per fer actuacions en zones de servituds o que suposin obstacles definint que no es poden adquirir drets en contra de les servituds aeronàutiques sense l’acord previ favorable de l’AAA, tant per a les construccions, instal·lacions, plantacions o zones forestals subjectes a control administratiu, com per a les que no hi estan subjectes.\nEl text preveu que els directors dels aeròdroms han de verificar el compliment de les servituds i que en cas de detectar vulneracions de les servituds, el director de l’aeròdrom les ha de comunicar a l’AAA i proposar mesures de salvaguarda d’aquestes servituds. El reglament disposa que els aeròdroms existents disposen d’un any a comptar de la data d’entrada en vigor d’aquest Reglament, per sol·licitar l’establiment de les servituds.\nTambé s’estableix una moratòria transitòria d’atorgament de llicències urbanístiques en un radi de tres quilòmetres i tres-cents metres des de les helisuperfícies de servei públic autoritzades actualment a Andorra (edifici de l’Hospital i edifici de Bombers) i es determina que en el termini màxim d’un mes a comptar de l’entrada en vigor d’aquest Reglament, s’han d’establir les servituds aeronàutiques definitives de cadascuna d’aquestes helisuperfícies.


Conveni de col·laboració entre la Universitat de les Illes Balears i el Col·legi Oficial d'Aparelladors, Arquitectes Tècnics i Enginyers d' Edificació de Mallorca, per a la coedició de la col·lecció Arquitectura Tècnica\nPalma, 2 de març de 2010\nD'una part, la Rectora de la Universitat de les Illes Balears, Magnífica Senyora Montserrat Casas Ametller, com a representant d'aquesta, segons el que estableixen la Llei orgànica 6/2001, de 21 de desembre, d'universitats, modificada per la Llei orgànica 4/2007, de 12 d'abril, i el Decret 170/2003, de 26 de setembre, pel qual s'aproven els Estatuts d'aquesta universitat.\nDe l'altra, el president del Col·legi Oficial d'Aparelladors, Arquitectes Tècnics i Enginyers d'Edificació de Mallorca, senyor Ignacio Martínez Ventura, amb domicili al carrer de Federico García Lorca, 10, Palma, i amb CIF Q-0775004-E.\nEl seu interès a coeditar la col·lecció Arquitectura Tècnica .\n1. Edicions UIB es farà càrrec de l'edició i distribució comercial dels originals de la col·lecció Arquitectura Tècnica que hagi acceptat el Col·legi Oficial d'Aparelladors, Arquitectes Tècnics i Enginyers d'Edificació de Mallorca i aprovat el Consell d'Edició d'Edicions UIB.\nAmb les característiques següents:\nFormat: 225 × 297 mm\nPaper: 300 gr/m 2\nPàgines: entre 64 i 80\nFormat: 210 × 297 mm. Obert: 420 × 297 mm\nPaper: 115 gr/m 2\n2. A la contracoberta dels llibres de la col·lecció hi haurà de figurar el logotip d'Edicions UIB, juntament amb el del Col·legi Oficial d'Aparelladors, Arquitectes Tècnics i Enginyers d'Edificació de Mallorca.\nNo es posarà a la coberta dels llibres el logotip de cap de les dues parts.\n3. Edicions UIB es farà responsable de la preparació dels originals per a la impremta, de la correcció de proves, del tiratge i de l'enquadernació dels volums. Igualment, es farà càrrec de la liquidació dels drets d'autor.\nEl Col·legi Oficial d'Aparelladors, Arquitectes Tècnics i Enginyers d'Edificació de Mallorca, 3.150 euros, IVA inclòs, per títol, amb un màxim de 12.600 euros, IVA inclòs, anuals. Aquesta despesa la suportarà el Col·legi Oficial d'Aparelladors, Arquitectes Tècnics i Enginyers d'Edificació de Mallorca.\nLes liquidacions s'efectuaran contra factura de la Universitat de les Illes Balears un cop editat cada llibre, i s'abonaran mitjançant transferència al compte 2051-0151-65-1014198336 amb el localitzador següent: 2038-2010-480.\n5. El nombre màxim de títols anuals publicats en aquesta coedició serà de quatre.\n6. Edicions UIB lliurarà gratuïtament al Col·legi Oficial d'Aparelladors, Arquitectes Tècnics i Enginyers d'Edificació de Mallorca, 200 exemplars de cada títol. També es farà càrrec dels exemplars d'autor de la manera següent:\n25 exemplars, un autor\n30 exemplars, més d'un autor\n7. Si el Col·legi Oficial d'Aparelladors, Arquitectes Tècnics i Enginyers d'Edificació de Mallorca desitja més exemplars dels nous títols o dels títols ja publicats, tant per a promoció com per a venda directa, els podrà adquirir directament a Edicions UIB amb un descompte del 50% sobre el preu de venda al públic .\n8. El director de la col·lecció informarà el Consell d'Edició d'Edicions UIB de la programació anual.\n9. Aquest conveni entrarà en vigor a partir del dia 1 de gener de 2010 i tindrà una vigència de 5 anys.\nPel Col·legi Oficial d'Aparelladors, Arquitectes Tècnics i Enginyers d'Edificació de Mallorca,\nEl present conveni el va aprovar el Consell de Direcció de data 9 de febrer de 2010 i el va ratificar el Consell de Govern en data 16 de març de 2010, de conformitat amb el que estableixen els articles 21.2.24 i 178 dels Estatuts de la Universitat de les Illes Balears, aprovats pel Decret 170/2003, de 26 de setembre (BOIB núm. 136, de 30 de setembre).


VALORACIÓ DE LA FESTA MAJOR 2018 – Ràdio Sant Feliu 107.0 FM\nVALORACIÓ DE LA FESTA MAJOR 2018\nBy Paul Marca|2018-08-09T07:40:51+02:009 d'agost de 2018|Sense categoria|Comentaris tancats a VALORACIÓ DE LA FESTA MAJOR 2018\nAquest passat 4 d’agost es va donar per oficialment finalitzada la Festa Major de Sant Feliu. El regidor d’esdeveniments de la ciutat, David Oliveras, explica que ha estat un “èxit” amb una de les festes majors “més completes que hi ha hagut” i convertint-se també en una de les de “més afluència”.\nOliveras ha destacat la varietat de les activitats que n’han format part com ara la proposta solidària Oncocursa, que va servir per recaptar fons per l’Oncolliga.\nTambé ha donat valor al pregó multitudinari que aquest any ha anat a càrrec del Centre Excursionista Montclar.\nEntre les diverses activitats també hi havia el bateig dels nous gegants de la ciutat, els correfocs o el castell de focs artificials, a més de les activitats de les associacions juvenils de la ciutat. Hi han hagut novetats com el toro mecànic, a més de la ja consagrada cursa de pasteres.\nOliveras ha recalcat la integració de la Festa Major amb el Festival de la Porta Ferrada proposant, ambdues, activitats variades i complementàries però sense solapar-se.\nEl regidor ha agraït els esforços dels treballadors de les diferents àrees del consitori, amb els quals hauran de fer una valoració tècnica per encarar la festa del proper any, comptant alhora amb les diverses entitats locals.\n“Podem dir que ja hi ha coses tancades” de cara a l’any que ve, com ara un grup “de molta volada” sobre el qual no pot donar més detalls.\nUna activitat que va associada a la Festa Major i que encara no ha tingut lloc és la Milla Popular, que està prevista pel proper dissabte 11 d’agost al Passeig del Mar davant l’ajuntament. Cal inscriure’s 1 hora abans al mateix lloc.


Ja estan aquí les classes virtual Les Mills On Demand – Club esportiu laietà barcelona\nJa està disponible l’aplicació de classes virtuals online Les Mills On Demand, on podreu gaudir de més de 800 entrenaments en diferents formats. A través del següent enllaç exclusiu pels usuaris del Laietà. Les Mills On Demand Laietà, us podreu registrar i accedir gratuïtament a la plataforma durant 60 dies, disponible en dispositius mòbils, tablets, ordinadors i Smart TV.\nHi ha una sèrie de detalls que s’han de tenir en compte, ja que degut a la urgència de la situació, i prioritzant facilitar aquest servei al centres col·laboradors, s’està implantant el servei per fases:\n1) La majoria del contingut de l’aplicació està disponible en anglès, però de moment s’ha aconseguit afegir una selecció de 32 classes virtuals es castellà. S’està treballant per afegir més contingut en castellà durant les pròximes setmanes.\n2) El procés de registre de moment està en anglès, excepte la primera pàgina que està en castellà.\n3) L’accés serà gratuït durant 60 dies, encara que al registrar-se s’hauran d’omplir les dades personals i un mètode de pagament.\n4) Durant els 60 dies es podrà suspendre la subscripció sense cap compromís.\nEsperem que pogueu gaudir d’aquest servei online de Les Mills que us oferim a través del Laietà per poder mantenir la forma física durant aquestes setmanes de confinament a casa.


El dj mataroní David Oleart completa una sessió de 24 hores\nEl dj mataroní David Oleart, un cop assolit el repte\nCugat Comas 23 de juny de 2020 (12:24 CET)\nDavid Oleart, antic dj de discoteques com Chasis, Àrea o el She celebra aquest 2020 40 anys de dedicació a la música\n“Va ser una autèntica bogeria, molt dur i exigent però ara ja puc dir que una de les millors experiències de la meva vida”. David Oleart, possiblement el discjòquei mataroní més conegut de la història defineix així el repte que va aconseguir el passat cap de setmana: estar-se tot un dia, 24 hores senceres, en una sessió contínua pels seus 30.000 seguidors a Facebook.\nEl nom de David Oleart transcendeix les fronteres de Mataró i de Catalunya. Afincat a Eivissa on té el seu restaurant Can Xarc, el discjòquei s’ha avesat a punxar pels seus milers de seguidors durant el confinament. El qui va convertir noms mítics de la nit com les sales Mackintosh, Chasis, Qu4ttro, Area o CöNCöR en el que són va oferir diferents sessions. “Jo el vull és alegrar la gent i veia a tothom tan fotut que vaig decidir tirar de l’equip que tenia i anar millorant amb una càmera, amb un croma, amb el muntatge… i cada dia que punxava hi havia més gent pendent”, explica Oleart.\nÉs per la bona rebuda que van tenir les seves sessions de confinament -per exemple en va fer una d’homenatge a la Fira de Mataró, per la segona Pasqua- que es va proposar el repte de fer una sessió de 24 hores. “Aquest 2020 estic de celebració de 40 anys punxant i va sorgir aquesta idea, també coincidint amb el final de l’estat d’alarma del dia de la música”, explica. I dit i fet: des del seu restaurant per una audiència que va arribar en alguns moments més enllà de les 3.000 i 4.000 persones, Oleart va fer 12 hores de música remember i 12 hores de trance, la seva especialitat.\nUn “Tourmalet” a les tres del matí\nDavid Oleart va començar dissabte al punt del migdia una sessió que quasi va doblar l’anterior més llarga que havia punxat, que havia estat de 13 hores. Amb una audiència creixent a través del seu Facebook va amenitzar les hores de dissabte però reconeix que va tenir un moment molt complicat cap a les tres del matí. “Allò va ser com el Tourmalet pels ciclistes, una ‘pájara’ i em vaig estar a punt de rendir perquè estava molt cansat i m’adormia. Per sort vaig posar una cançó llarga i vaig sortir a remullar-me els peus i a la cara al mar. Allò i una cerveseta em van donar forces i quan vaig tornar els 250 persones que quedaven connectades s’havien posat d’acord en animar-me: va ser molt emotiu”.\nOleart es mostra molt agraït de la rebuda que ha tingut el seu repte de punxar durant 24 hores i té ganes de poder celebrar els 40 anys de carrera "en una discoteca, amb tothom, en directe. Esperarem a quan ho puguem fer".


14 equívocs en l’ús de la biometria - Assplus\nL’Agència Espanyola de Protecció de Dades (AEPD) va publicar una nota tècnica que inclou catorze equívocs relacionats amb l’ús de la biometria i com afecten a la protecció de dades. Té com a objectiu oferir informació sobre les confusions i imprecisions més comunes que solen associar-se a l’ús d’aquesta tecnologia.\nEl Reglament General de Protecció de Dades (RGPD) defineix en l’article 4 les dades biomètriques com “dades personals obtingudes a partir d’un tractament tècnic específic, relatius a les característiques físiques, fisiològiques o conductuals d’una persona física que confirmin la identificació única d’aquesta persona, com imatges facials o dades dactiloscòpiques.” Així mateix, quan les dades biomètriques s’utilitzen com a mitjà d’identificació, el RGPD estableix en el seu article 9 que es tracta de categories especials de dades i prohibeix expressament el seu tractament dirigit a identificar de manera unívoca a una persona física.\nEn paral·lel a la recent popularització de l’ús de dades biomètriques per a fins d’identificació i autenticació (per exemple, empremtes dactilars o mesuraments facials) s’han provocat una sèrie d’equívocs relacionats en aquesta tecnologia. En aquest document s’hi enumera catorze d’ells, explica el seu fonament i proporciona referències científiques que recolzen els aclariments.\nLa informació biomètrica s’emmagatzema en un algoritme.\nL’ús de dades biomètriques és igual d’intrusiu que qualsevol altre sistema d’identificació/autentificació.\nLa identificació/autentificació biomètrica precisa.\nLa identificació/autenticació biomètrica és suficientment precisa per a diferenciar sempre entre dos persones.\nLa identificació/autentificació biomètrica és adequada per a totes les persones.\nEl procés d’identificació/autenticació biomètrica no es pot burlar.\nLa informació biomètrica no està exposada.\nTot tractament biomètric implica identificació /autenticació.\nEls sistemes d’identificació/autenticació biomètrica són més segurs per als usuaris.\nL’autenticació biomètrica és forta.\nLa identificació / autenticació biomètrica és més còmoda per a l’usuari.\nLa informació biomètrica convertida en un hash no és recuperable.\nLa informació biomètrica emmagatzemada no permet reconstruir la informació biomètrica original de la que s’ha extret.\nLa informació biomètrica no és interoperable.\nLlegir la nota tècnica aquí: 14 equívocs en relació amb la\nidentificació i autenticació biomètrica.


Vista Blu Resort Alghero Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nCarrabuffas street, Caragol, Alghero, Itàlia, 07041 - Veure al mapa\nBarri Caragol Maristella Fertilia\nAl visitar Alghero, vosté es sentirà com a casa a Vista Blu Resort, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Tota l'emoció del centre de la ciutat és només a 2 KM. També són a fàcil accés Nautisub, Feeling at Home, Casa del Formaggio.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Vista Blu Resort asseguren una estada plaentera als seus clients. Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, instal.lacions de barbacoa, bar de la piscina, s'admeten animals de companyia són només algunes de les comoditats que fan que Vista Blu Resort sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nEls clients poden triar d'entre 36 habitacions, i totes desprenen una atmòsfera de pau i harmonia total. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com piscina exterior, solàrium, jardí que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Vista Blu Resort és una selecció idònia per a la vostra estada a Alghero.\nWi-Fi/Accés a Internet està disponible a la propietat sense cap cost addicional per a un temps o quantitat limitats. Els càrrecs s'aplicaran una vegada superats aquests.\nTots els tipus de viatgers (253) Parelles (55) Viatgers en solitari (3) Famílies amb infants petits (100) Famílies amb infants grans (40) Grups (55)


Miola el gat autòmat... | JCSalas\nMiola el gat autòmat...Pròleg\nMiola el gat autòmat damunt de la teulada, tristoi, mentre s’envola l’astronau i l’heroi plora l’amor de la robot d’ulls blaus\nL’amic de Bixnar\nÒpera fantàstica en tres actes\nL’escenari està completament a les fosques. Se sent una mena de batre d’ales, pesant, lúgubre, que es va acostant de mica en mica. En primer pla apareixen tres figures vagues, que brillen amb una fosforescència lleu.\nOmbra primera: Tot és ombra i res més que ombra. Tot és silenci. Tot és quietud. Però es fingeixen sons i veus, aquests il·lusos, i llums multicolors, i horitzons llunyans que els cal aconseguir.\nOmbra segona: Tot és vanitat entre ells, tot és soroll i fum. Tot un miratge! Darrere els miralls on es miren, no hi ha pas res.\nOmbra tercera: Tot és mort i final, tot és oblit. I un cop tot acabat, de nou sempre el mateix recomençar absurd. Quina despesa inútil d’energia, ai!\nOmbra primera: Si els en sobra, què n’han de fer, pobres d’ells? Igual que l’han rebuda l’han de transmetre!\nOmbra segona: Cecs transmissors d’energies cegues, i tan anònimes com ells!\nOmbra tercera: Un curiós producte d’allò que anomenen mare natura, vet-ho aquí!\nOmbra primera: No sé per què els concedim tanta atenció… Què se’ns en dona, dels seus afanys?\nOmbra segona: Sí, jo també m’ho pregunto tot sovint… Prou feina tenim allà al nostre regne d’ombra eterna, filant destins i aviant cap al barquer les ànimes d’aquests il·lusos. Hi ha molta feina, sí! La mare natura no pare de crear-ne, més i més, i cada cop més neguitosos. Per què? Amb quin objectiu? Qui podria entendre-la, aquesta mare…!\nEl fons de l’escenari s’il·lumina a poc a poc. S’hi veu l’interior d’unes golfes. Hi ha un home assegut davant d’un telescopi de dimensions notables, amb el qual escruta el cel crepuscular a través d’una finestra. És Isidor.\nOmbra tercera: Ara mateix, quina curiositat malsana ens ha empès a contemplar de prop com crema aquesta flama?\nOmbra primera: Crema ràpid, encara que no ho sembli. Sí, el fil d’aquest home lliscava veloç entre els meus dits fa un moment, estranyament veloç! Vaig tenir por que s’embullés i es trenqués abans d’hora…\nOmbra segona: Deu ser a punt d’acomplir un gran destí. Deu ser un home important, un heroi!\nIsidor aparta el rostre del vidre del telescopi i es gira amb lentitud.\nOmbra tercera: Sí, sens dubte! Veieu quina cara. Oh, quins ulls brillants!\nOmbra primera: Oh, com s’agita! Quina passió la seva!\nOmbra segona: Quina tensió, oh, quina sublim tensió!\nOmbra tercera: Sens dubte és un fill preferit de la mare natura. No hi ha gaires casos com aquest! Es prepara un d’aquells acompliments de destí de la varietat superior.\nOmbra primera: L’esclat de llum serà fenomenal!\nOmbra segona: El soroll, eixordador!\nOmbra tercera: I la fumarada, aclaparadora!\nOmbra primera: Però silenci, germanes, sembla que vol parlar…\nOmbra segona: Té el pap ple a vessar de consideracions originalíssimes i grans projectes, n’estic segura.\nOmbra tercera: Callem, callem i escoltem-lo…\nLes altres dues: Escoltem-lo, sí…!\nLes Ombres s’esvaneixen.


Ansu i Messi resolen pel Barça - Diari de Girona\nAnsu i Messi resolen pel Barça\nL'efectitivat de cara a porta del jove davanter i de l'estrella argentina donen la segona victòria a l'equip de Quique Setién en aquest retorn del futbol reforçant el lideratge blaugrana en la lliga\nefe/ddg 17.06.2020 | 00:41\nEls jugadors del Barça celebrant el gol d'Ansu Fati, ahir al Camp Nou. efe\nEls jugadors del Barça celebrant el gol d'Ansu Fati, ahir al Camp Nou.\nEl Barça va consolidar el lideratge en la Lliga Santander després de derrotar ahir a un Leganés voluntariós (2-0) en el primer partit disputat al Camp Nou després de l'aturada pel coronavirus, un triomf que permet a l'equip de Quique Setién ficar pressió al Reial Madrid, que rebrà demà al València en la trentena jornada de competició.\nEl Barça va tornar a enviar la pilota a la teulada del seu etern rival. Una altra victòria a la butxaca, dues de dues en aquest retorn del futbol, i la d'ahir sense necessitat de gran esforç en un partit que no passarà a la història, i que va resoldre una guspira del jove Fati i una altra acció del de sempre. Una jugada de Messi va acabar en penal i ell mateix va transformar el 2-0 per sentenciar el partit. L'argentí va driblar a Rubén Pérez, també a Bustinza i va trepitjar l'àrea fins a impactar amb el seu compatriota Jonathan Silva. L'àrbitre no va dubtar i va assenyalar penal malgrat les protestes dels madrilenys. Messi va encertar des dels 11 metres, va aconseguir el seu gol número 21 en aquesta Lliga i va tancar un partit que no va tenir molta més història. Carrillo va fregar el pal en un intent agònic del Leganés per a no marxar-se de buit, però els madrilenys van acabar sense premi i com a cuers de la categoria.\nEl Barça aprofita l'aturada per convèncer amb el seu joc i consolidar el lideratge.\nEl Madrid torna a la Lliga a l'estadi Di Stéfano amb Hazard i Asensio.


Coronavirus a Espanya: Espanya supera els 10.000 morts per coronavirus amb rècord de defuncions en 24 hores, 950\nEspanya supera els 10.000 morts per covid-19 amb rècord de defuncions\nLa xifra d'afectats per la malaltia ja suma més de 110.000 casos\n02·04·20 | 12:19\nSanitaris es protegeixen abans d'estar en contacte amb malalts de coronavirus. ACN\nEspanya ja supera les 10.000 morts per coronavirus amb 950 defuncions en un sol dia, una dada rècord des que va començar la pandèmia del coronavirus. El Ministeri de Sanitat xifra ja en 110.238 el nombre de contagiats confirmats, 8.102 més que aquest dimecres. Pel que fa a les UCI, són 6.092 persones les que han necessitat ingressar a la Unitat de Cures Intensives, 220 més que fa 24 hores, i s'han curat de la malaltia 26.743, 4.096 més que ahir. Per comunitats autònomes, la més afectada continua essent la de Madrid amb 32.155 contagiats i 4.175 víctimes mortals, seguida de Catalunya amb 21.804 infectats i 2.093 morts. Castella-la Manxa suma 7.682 casos confirmats i 854 defuncions.\n110.238 contagiats confirmats per coronavirus i 10.003 morts per la malaltia. Aquest és l'últim balanç del Ministeri de Sanitat. Espanya ha registrat en 24 hores 8.102 casos, el que suposa un 7,9% respecte d'ahir. Però, en canvi, ha assolit el rècord més alt des que va començar la pandèmia: 950 en només un dia. Tot i que es tracta de la xifra més alta, el percentatge continua disminuït respecte els últims dies i se situa al 10% en relació a ahir.\nSobre les UCI, des que va començar l'epidèmia un total de 6.092 persones han hagut d'ingressar en aquestes unitats. Entre dimecres i dijous, ho han fet 220 persones més. Una dada que suposa un increment del 4% respecte ahir.\nEl nombre de curats també ha assolit un nou rècord. Ja són 26.743 les persones que han aconseguit l'alta mèdica, 4.096 més que fa 24 hores. En percentatges, suposa un 18% respecte d'ahir.\nPer comunitats, Madrid continua essent la més afectada en casos i morts. A hores d'ara, hi ha 32.155 infectats confirmats i 4.175 morts. Una dada que millora és la de les UCI. Aquest dijous la xifra és de 1.528 persones i dimecres era de 1.514. En aquesta comunitat també s'han curat 12.400 persones.\nA Catalunya, el nombre d'afectats ronda els 22.000, amb 2.093 morts, 1.855 pacients ingressats a les UCI i 6.917 altes.\nLa tercera comunitat més afectada és Castella-la Manxa amb 7.62 casos i 854 morts. La segueix de ben a prop l'altra Castella, Castella i Lleó, amb 7.355 casos i 641 defuncions. El País Basc en registra 7.317 amb 101 morts.\nLa cap d'àrea del Centre de Coordinació d'Emergències i Alertes Sanitàries, María José Sierra, ha insistit durant la compareixença posterior a la reunió diària del comitè que les dades confirmen "l'estabilització". En aquest sentit, ha remarcat que la situació de les UCI encara és "crítica" en diverses comunitats autònomes.\nSierra ha detallat que no totes les comunitats tenen el mateix criteri a l'hora de facilitar les dades de pacients en Unitats de Cures Intensives. "Algunes informen de l'acumulat i altres reflecteixen els pacients que van tenir ahir", ha dit. Per això, ha afegit, "la baixada que s'està observant s'ha d'analitzar amb cura".\nD'altra banda, ha remarcat que el nombre d'altes mèdiques ja suposa un 24% del total de casos confirmats de coronavirus.


Salvini anuncia una ofensiva de referèndums contra el nou Govern d'Itàlia\nPublicat 15/09/2019 18:56CET\nPiero Oliosi - Archivo\nROMA, 15 set. (EUROPA PRESS) -\nEl líder de l'oposició italiana, Matteo Salvini, de l'ultradret partit Lliga, ha anunciat aquest diumenge una bateria de referndums contra les polítiques del nou Govern itali, una coalició entre el Moviment 5 Estrelles --antic soci de govern de Salvini-- i el Partit Democrtic.\n"Anem a per aquells tradors que s'aferren a les poltrones", ha afirmat Salvini des de Pontida a la regió de Normandia (nord), on milers de simpatitzants de la Lliga han ovacionat el seu "capit".\n"En qüestió de mesos hi haur un govern del poble. N'hem tingut prou d'estafes i tracions", ha reblat en el que ser la culminació d'una estratgia de petició de referndums contra les mesures del nou Executiu, inclosa la pretesa reforma electoral que dificultaria una majoria de la Lliga.\nA Itlia el Govern ha de convocar un referndum si es recullen almenys 500.000 signatures de ciutadans amb dret a vot. "Si toquen el nostre Decret de Seguretat, no reunirem 500.000 signatures, sinó cinc milions per defensar les sagrades fronteres de la nostra nació", ha advertit.\nQuant al canvi de govern, Salvini ha denunciat que ha estat víctima d'un complot de la UE. "El poble itali no ser esclau de ningú", ha assegurat.


La Força que t'il·lumina\nCapítol 2: Poders\nPensaba que aquell lloc enmig de la muntanya no tindria WiFi fins que el Sensei va donar-me una tablet i va explicar-me que a aquella tablet hi havia tota la teoria per aprendre a controlar els meus poders i que havia de començar pel poder de l’electricitat perquè era el primer que es va manifestar al meu cos. També va dir-me l’horari, era molt senzill, pel matí estudiar teoria i per la tarda pràctica amb el Sensei.\nVaig entrar al apartat d’electricitat i vaig veure una mena de presentació com les del col·legi però hi havia una diferència, les del col·legi tenien unes vint diapositives i aquesta en tenia cinc-centes. El primer matí d’estudi em va donar temps a estudiar-me deu diapositives, vam anar a dinar tots plegats i la tarda va ser extraordinària. Només en aquella tarda vaig poder aprendre a controlar els llamps sense haver de plorar, com em pasaba abans, i vaig aprendre a crear un petit llamp a la meva mà.\nQuan vam acabar la classe de pràctica de la tarda, el Sensei va explicar-me que cada nit haviem d'utilitzar els poders que havíem après aquell dia i emmagatzemar-los a una bola d’energia estranya que hi havia a una habitació petita. Això servia per poder tenir electricitat a la casa, i em va semblar una bona idea.\nVam seguir amb aquesta dinàmica durant varies setmanes i vaig aprendre moltíssims trucs nous. També em vaig fer molt amic de tots els altres habitants de la casa, però qui em va semblar més divertit i agradable va ser l’Electró. L’Electró em va revelar el seu nom real, Arnau, i des d’aquell moment estavem sempre junts divertint-nos moltíssim.\nDesprés d’haver viscut allà uns tres mesos, em vaig adonar que el Sensei tenia una habitació, tots aquells tres mesos vaig pensar que ell dormia a una altra casa. La seva habitació estaba a un racó amagat de la casa i estaba tancada amb tres candaus. Això em va semblar molt estrany i li vaig comentar a l’Arnau, ell em va dir que ja ho sabia i que a ell també li semblava molt estrany.\nLlavors vam estar tota la nit planejant com podriem entrar per veure què hi havia allà dins. Vam tenir un munt d’idees per entrar però vam decidir que la millor era robar-li les clau al Sensei quan estiguès menjant, perquè sempre les deixa a la taula.\nVan passar dos dies intentant robar-li les claus a l’hora de menjar però no vam poder, les tenia molt a prop seu i s’adonaria. El dia següent, l’Arnau va seure al costat del Sensei, el Sensei es va girar per parlar amb en Foc i l’Arnau va aprofitar per agafar-li les claus. Tots dos ens vam aixecar de la taula corrents amb l’excusa de que anavem al lavabo.\nVam arribar a la seva habitació, vam poder entrar i resulta que era una habitació completament normal, vam estar buscant alguna cosa estranya per tot arreu, però no hi havia res, fins que vam veure un petit calaix a una taula al costat del llit que estava tancat amb un candau. Volíem saber que hi havia allà dins, però no teniem la clau per obrir-lo i vam tornar a la taula. L’Arnau va tornar a deixar les claus on estaven i el Sensei no es va adonar.\nL’endemà no vaig poder dormir i, mentre mirava per la finestra, a les sis del matí, algú va trucar a la porta. El Sensei va sortir i l’home que havia trucat li va donar una mena de paper blanc. Em va semblar un sobre però no vaig saber identificar-ho. Vaig anar corrents a l’habitació de l’Arnau, li vaig despertar i li vaig dir que vingués amb mi. Vam seguir al Sensei sense que ens veiés i quan va entrar a la seva habitació, vam córrer cap a la porta per escoltar el que feia. Es va escoltar perfectament com obria un candau.\nAquella mateixa tarda, vam intentar entrar a la seva habitació, quan ell no hi era, obrint els candaus amb un clip vell que tenia l’Arnau i, fascinantment, ho vam aconseguir. Vam obrir el candau del calaix de la mateixa forma i desgraciadament només hi havien rebuts de la llum de la casa.\nL’Arnau i jo vam sortir decebuts de l’habitació i ens vam anar cadascú a dormir a la nostra habitació. Em vaig despertar molt d’hora al matí següent i vaig estar pensant, perquè hi havien rebuts de llum si cada nit havíem de donar la nostra energia a una bola d’energia que suposadament dona electricitat a la casa?\nI si en realitat està utilitzant la nostra energia per una altra causa?


Donald Trump davant del Mont Rushmore per la celebració del 4 de juliol de 2020. Reuetrs\nBarcelonaEn plena onada creixent de la pandèmia als Estats Units, amb xifres rècord de casos registrats els últims dies (fins a 55.000 nous positius diaris), el president dels Estats Units, Donald Trump, ha tirat endavant la seva celebració del 4 de juliol, Dia de la Independència als EUA, davant del Mont Rushmore, a Dakota del Sud, on hi ha les cares esculpides de quatre presidents nord-americans. En un acte multitudinari sense distància física ni mascaretes, Trump ha aprofitat l'escenari sota el monument més gran del país per criticar el que ha anomenat "masses enfurismades" que ataquen estàtues de personatges que consideren racistes i colonialistes. Una campanya que Trump ha atribuït a una "extrema esquerra feixista".\nDavant d'una multitud victorejant, Trump ha advertit als que ataquen les estàtues que no creguin que "el poble nord-americà és dèbil o tou" perquè no ho és. L'acte de celebració del 4 de juliol, celebrat la nit del 3 de juliol, ha acabat amb un desplegament de focs artificials que han esclatat per darrere dels rostres dels quatre presidents esculpits al Mont Rushmore: George Washington, Thomas Jefferson (que van ser propietaris d'esclaus), Theodore Roosevelt i Abraham Lincoln.\nCovid-19 Estats Units Donald Trump estàtues


Vinaròs treu a licitació obres millora per als carrers de José María Salaverría i Les Camaraes - el Diari online\nInici\tEconomiaVINARÒS\tVinaròs treu a licitació obres millora per als carrers de José María Salaverría i Les Camaraes\nEn total es tracta d’una inversió de 492.000€ i en tots dos casos les empreses podran presentar les ofertes fins al 17 d’agost\nL’Ajuntament de Vinaròs ha tret a licitació els dos projectes per a la millora de les dotacions dels carrers de José María Salaverría i Les Camaraes. En total es compta amb un pressupost de sortida de 492.000€ dividits entre les dues licitacions, que estaran obertes fins al proper 17 d’agost.\nEn el primer cas, el carrer de José María Salaverría, s’ha previst un pressupost de 329.000€ per a la millora de l’estructura viària amb l’ampliació de les voreres per oferir una major seguretat per a les persones amb mobilitat reduïda, a més de crear una zona per a l’estacionament de vehicles i una carretera amb una amplada de 3,40 metres per a facilitar la circulació. Així mateix, les obres també inclouran la millora de les instal·lacions de sanejament i pluvials, així també com la renovació de l’abastiment d’aigua potable i la substitució de l’enllumenat públic per un de més eficient.\nEl regidor d’Urbanisme, José Chaler, ha indicat que “totes aquestes obres es finançaran a través del programa ‘Reconstruïm Pobles’ de la Generalitat Valenciana”. En aquest sentit, assenyalava que “inicialment el Govern Autonòmic va atorgar una ajuda de 250.000€ i més tard va decidir augmentar aquesta quantitat fins als 350.000€, fet que suposarà finançar tot el projecte valorat amb un pressupost de 353.356€”.\nEl segon projecte, al carrer de Les Camaraes, compta amb un pressupost de 163.000€ per a urbanitzar el tram de vial que quedava pendent i garantir així totes les dotacions.\nLa regidora d’Obres i Serveis, Carmen Morellà, ha destacat que “els dos projectes suposaran millorar les prestacions en aquesta zona del municipi, on cal destacar que recentment s’han adequat els pluvials de l’avinguda de Maria Auxiliadora”. Segons afegia és una mostra del compromís del Govern Municipal per oferir de forma progressiva uns millors serveis per a tots els veïns de la localitat. Unes feines, que segons assenyalava, en els propers mesos també s’afegirà l’adequació dels pluvials de l’avinguda de Barcelona a través del pla Reactivem Obres de la Diputació de Castelló.


THE NEW BARCELONA POST (en endavant, “theNBP“), pel seu propi compte o la d’un tercer contractat per a la prestació de serveis de medició i seguiment, utilitza cookies quan l’Usuari navega per aquest lloc web i els seus subdominis (en endavant, “el Lloc Web”).\nUna cookie és un fitxer que es descarrega a l’ordinador de l’Usuari en accedir a determinats llocs web, que permet, entre d’altres coses, emmagatzemar i recuperar informació sobre els hàbits de navegació de l’Usuari o del seu equip i, depenent de la informació que continguin i de la forma en què utilitzi el seu equip, poden utilitzar-se per reconèixer un Usuari.\nGoogle Analytics:Emmagatzema cookies per a poder elaborar estadístiques sobre el trànsit i volum de visites d’aquesta web. En utilitzar aquest lloc web està consentint el tractament d’informació sobre vostè per Google. Per tant, l’exercici de qualsevol dret en aquest sentit haurà de fer comunicant directament amb Google.Les cookies de Google Analytics, s’emmagatzemen en els servidors als Estats Units i es compromet a no compartir-la amb tercers, excepte en els casos en què sigui necessari per al funcionament del sistema o quan la llei obligui a aquest efecte. Segons Google no guarda la seva adreça IP.Google Inc és una companyia adherida a “Privacy Shiels” (escut de privacitat) que garanteix que totes les dades transferides seran tractades amb un nivell de protecció d’acord amb la normativa europea. Podeu consultar informació detallada referent aquí. Si ho desitja pot utilitzar el Complement d’inhabilitació per a navegadors de Google Analytics a través de les instruccions poden rebutjar-se les cookies analítiques de l’esmentat servei en tots els navegadors. Pot consultar més informació aquí.\nEl fet de continuar navegant pel lloc web implica l’acceptació de la instal·lació de les cookies indicades. En aquest sentit, “continuar navegant” vol dir fer clic a qualsevol botó, check box o link del Lloc Web, així com descarregar qualsevol contingut ofert en el mateix.\nL’Usuari pot bloquejar o eliminar les cookies instal·lades en el seu equip mitjançant la configuració de les opcions del navegador instal·lat al mateix. Si us plau, consulti les instruccions i manuals del seu navegador per ampliar aquesta informació.\nPer utilitzar el Lloc Web no resulta necessari que l’Usuari permeti la instal·lació de les cookies indicades, sense perjudici que en tal cas serà necessari que l’Usuari iniciï una sessió com a tal en cadascun dels serveis la prestació dels quals requereixi el seu previ registre o “log in”.


Reus, Capital de la Cultura Catalana, protagonitza la samarreta de la Festa Major\nEls articles es poden trobar a la botiga de la Festa Major, a la plaça del Castell.\nTambé s'ha s'ha realitzat una col·lecció d'espelmes solidàries amb la Mulassa, els Nanos i els Gegants\nActualitzada 22/06/2017 a les 16:16\nEl disseny de la samarreta de la Festa Major de Sant Pere de Reus està protagonitzada, aquest 2017, per la Capital de la Cultura Catalana. A més, fruit d'una col·laboració entre el Taller Baix Camp i la Capital de la Cultura Catalana, també s'ha realitzat una col·lecció d'espelmes solidàries amb els dibuixos de la festa: la Mulassa, els nanos i els gegants, entre altres.\nTots els articles es poden trobar a la botiga de la Festa Major, que estarà oberta al públic des del 10 fins al 30 de juny als baixos del Castell del Cambrer, a la plaça del Castell. En aquest espai es poden trobar els objectes relacionats amb les festes de Reus, com ara programes, cartells, postals, samarretes, carpetes, llapis, bolígrafs, gots reciclables, tasses, el llibre de la Festa Major, imants i el trencaclosques dels Gegants i els Nanos.\nL'horari de la botiga de la Festa Major és cada dia de 10:00 a 13:30 hores i de 17:00 a 20:30 hores. La resta de l'any es poden trobar els productes de la Festa Major a la botiga situada a la planta baixa de la Casa Rull (carrer de Sant Joan, 27).


Pendents del Segre i del Cinca a Seròs, Massalcoreig i la Granja d'Escarp - El temps\nPendents del Segre i del Cinca a Seròs, Massalcoreig i la Granja d'Escarp\nAlberto Alcántara 31/05/2018 - 13.47\nEl Segre a Balaguer (Sònia Arimany)\nTot i que dijous es preveu molta menys pluja que ahir, continua activa la prealerta del pla Inuncat. Portem molta aigua acumulada per les precipitacions, i cal comptar amb els desglaç. Protecció Civil de la Generalitat està fent un seguiment del Segre a Seròs, del Cinca a Massalcoreig i de la confluència de tots dos a la Granja d'Escarp. Es recomana evitar les riberes.\nEl Centre d'Emergències CECAT de #ProteccioCivil Gencat està fent seguiment dels cabals del #Cinca i #Segre amb la @CH_Ebro i està en contacte amb els municipis de #Seròs, #la Granja d'Escarp i #Massalcoreig.\n Protecció civil (@emergenciescat) 31 de maig de 2018\nEl Segre a Seròs porta un cabal de 341,5 m³/s aquest matí. Aquest valor se situa una mica per sobre del nivell de desbordament del llit natural, però una mica per sota d'un valor que pugui provocar inundacions menors. No està previst que augmenti gaire més aquesta tarda.\nEn canvi, el nivell del Cinca està pujant clarament. Les dades corresponents a l'estació de Fraga, una mica més al nord de Massalcoreig seguint el curs del riu, el cabal pujava a 365,8 m³/s, segons les dades de la Confederació Hidrogràfica de l'Ebre. El pronòstic és que continuï pujant fins aquesta tarda, quan podria arribar a un valor de 413 m³/s.\nLes imatges del Segre ben carregat també ens han arribat des de Fontanals de Cerdanya (avui) i Balaguer (ahir).\n El riu #Segre a Fontanals de Cerdanya  Daniel Coma #324eltemps pic.twitter.com/ENXVDk9hyG\n Alberto Alcántara (@alcantara_alb) 31 de maig de 2018\nEl #Segre al seu pas per #Balaguer (dimecres) ➡ https://t.co/fV1Sy6QQh4  Sònia Arimany #324eltemps pic.twitter.com/5v33upNhJK


Aviram, conill i caça menor\nTiró (ànec jove), naps, ceba, tomàquet madur, llorer, farigola, canyella, alls, ametlles i avellanes torrades, un carquinyoli, farina, oli, aigua, vi ranci, sal i pebre negre.\nEn una cassola amb un raig d'oli i un pessic de sal, s'hi enrosseix l'ànec, socarrimat, net i trossejat. Llavors s'hi afegeix la ceba picada i es deixa enrossir, també. Després, s'hi tira el tomàquet ratllat, el llorer, la farigola i la canyella, es tapa, s'abaixa el foc i es deixa coure el tomàquet. Quan el tomàquet sigui cuit, s'hi tira un raig d'aigua, els naps, pelats i tallats a trossos, i es deixa coure. Quan a l'ànec ja li falti poc, s'hi tira la picada d'alls, ametlles, avellanes i el carquinyoli i un raiget de vi ranci.\nOca, peres blanques, alls, cebes, tomàquets, un brot de farigola, una fulla o dues de llorer, unes fulles de marduix, un tronquet de canyella, ametlles torrades, carquinyolis, llard, vi ranci, vi blanc sec, aigua o brou de pollastre, sal i pebre negre.\nEs socarrima l'oca, es neteja bé i, si es vol, es talla a trossos grossos (tres de cada quarter). S'adoba amb sal i pebre i es sofregeix en una mica de llard fos, en una cassola, a poc foc, per fondre el greix de la pell. Quan sigui ben rossa, es retira el greix que sobra i se'n deixa només una mica, amb el qual es fregeix la ceba, picada ben fina. Quan la ceba té color, s'hi afegeix el tomàquet ratllat i les herbes. Es deixa coure fins que el sofregit estigui ben lligat. S'hi tira un raig de vi blanc i es deixa evaporar l'alcohol. Després s'hi tira brou o aigua, es tapa i es deixa coure, a poc foc, amb la cassola ben tapada. Si es fa amb l'oca sencera, convé anar-la voltant, de tant en tant. A mig coure, s'hi posen unes quantes peres, rentades i prou (senceres, amb la cua i sense pelar). Quan tot sigui cuit, es treu el tall i les peres i es desgreixa el suc. Després s'hi tornen a posar. Es fa una picada amb unes dents d'all, uns carquinyolis i unes ametlles torrades; un cop picat, s'hi afegeix un gotet de vi ranci i s'aboca a la cassola. Es tasta de sal i pebre i es deixa coure una mica més.\nPollastre de l'àvia de Can Pep Manel\nPollastre de pagès, bolets conservats al natural o frescos, alls, ametlles, una galeta maria, conyac, safrà, oli, aigua, sal i pebre negre.\nEs socarrima, es renta i es trosseja el pollastre. Després, en una cassola amb oli i un pessic de sal, s'enrosseix, a poc foc. Quan és ros, s'hi tira un raig de conyac i un d'aigua, i la picada d'ametlles, alls, safrà i una maria, un pessic de sal i una mica de pebre negre. Es tapa la cassola i es deixa ofegar una estoneta. Quan es quasi cuit, s'hi afegeixen els bolets i es deixa coure, tapat i a poc foc, una estoneta més.\nPollastre amb absenta\nPollastre, all, julivert, ametlles torrades, pebre negre, sal, oli i absenta.\nEs socarrima i es renta el pollastre; després es talla en trossos petits i es fregeix, amb oli i un pessic de sal i pebre, en una cassola. Quan es comença a fer ros, s'hi afegeix all i el julivert trinxats i les ametlles, picades al morter. Quan la picada és rossa, s'hi tira un bon raig d'absenta, es tapa la cassola i, passats dos minuts, s'apaga el foc.\nGuatlles al niu\nGuatlles, cansalada magra, ceba, puré de patata, all, julivert, oli, conyac, vinagre i sal.\nEs renten i es freguen les guatlles senceres amb una dent d'all, es salen i se'ls posa una mica d'all i julivert picat a dins. Després, es lliguen amb un cordill al voltant, per plegar-los les ales i les potes. Es pica una mica de ceba ben fina i es posa en una plata per anar al forn. Sobre el llit de ceba, s'hi posen les guatlles. Després, s'hi tira un raiget d'oli i es cobreix cada guatlla amb un tros de xulla de cansalada. Sobre la cansalada s'hi tira un raiget de conyac i unes gotes de vinagre i s'enforna. Quan estiguin rostides, se'ls treu la cansalada i es deslliguen. Es pica bé la cansalada i es barreja amb la ceba i el suc del rostit. Es posa cada guatlla sobre una cullerada grossa de puré de patata i se li tira una mica de suc amb la picada pel damunt.\nPerdius, cebes, alls, llorer, llimona, oli, vinagre, sal i pebre negre.\nEs renten les perdius, es freguen amb mitja llimona i s'adoben amb sal i pebre mòlt. Es passen per la paella a poc foc, amb un bon raig d'oli i un pessic de sal i es deixen ofegar, tombant-les sovint, per a què no agafin color. Llavors es posen en una cassola amb oli nou, un raig de vinagre, unes quantes cebetes pelades, unes quantes dents d'all, una fulla de llorer, un pessic de sal i una mica de pebre mòlt. Es tapen i es deixen coure a poc foc, durant un parell d'hores. Mitja hora abans d'acabar, s'hi afegeix un bon raig de vinagre i es torna a tapar fins que acabi.\nPerdius (o tords, o coloms) amb col\nAntiquíssim plat (tant, que és tradicional a la Catalunya peninsular i a Mallorca).\nLes aus, fulles de col, cebetes, alls, farina, canyella, llorer, ametlles torrades, safrà, una galeta d'oli, conyac, llard, oli, aigua, sal i pebre negre.\nEs renten i s'adoben els ocells, partits pel mig, amb sal i pebre mòlt. En una cassola amb un raig d'oli, una ditada de llard i un pessic de sal, es fregeixen les cebetes senceres, fins que agafin color. Llavors s'abaixa el foc, s'hi posen els ocells, un tronquet de canyella, una fulla de llorer i un raig d'aigua i es deixen ofegar fins que siguin cuits, amb la cassola tapada. Una estona abans d'acabar de coure, es bullen les fulles de col en aigua amb un pessic de sal. Quan són cuites, s'escorren, s'espremen, se'n fa un cabdell de cada una; s'enfarinen i es fregeixen. Es fa una picada amb les ametlles pelades, un pessic de safrà, unes quantes dents d'all i una galeta. Es posa la col a la cassola, la picada, s'hi tira un raig de conyac i es torna a tapar. Es deixa coure uns deu minuts més i es serveix.\nPerdius, oli vinagre i sal.\nS'enfanguen bé les perdius per sota la ploma, senceres, fins a fer una bola de fang de cada una. Es posen a terra i se'ls fa una bona foguera al damunt. Quan el foc s'apaga, es trenquen les pilotes de fang i les perdius sortiran cuites i plomades. S'obren, se'ls treu la moca i s'amaneixen amb una mica d'oli, unes gotes de vinagre i sal.\nEs posa el conill, net i tallat a trossos, els alls pelats, els brots de julivert, amb l'oli, sal i pebre negre, tot en fred, dins una cassola. Es tapa i es posa al fogó més petit, amb el foc al mínim, fins que l'aigua que deixa anar la carn comenci a lligar amb l'oli. Res ha de fer-se ros.\nConill i ceba, el mateix pes; sobrassada, llorer, canyella, sal, pebre negre, oli i aigua.\nEn una cassola amb oli i un pessic de sal, es fregeix un tall de sobrassada, sense pell; quan s'esflori, s'hi tira el conill, net, salpebrat i fet a trossos, i es deixa fregir fins que sigui ben ros. Mentre, en una paella, es fregeix la ceba tallada pel llarg, ben fina, també fins que sigui ben fosca. Quan tot és ben daurat, es redueix el foc de la cassola i se li aboca el contingut de la paella. Després, s'hi afegeix un got d'aigua, una fulla de llorer, un tronquet de canyella, sal i pebre negre. Es deixa ofegar, tapat i a poc foc, fins que el conill sigui tou.\nConill, bolets frescos o conservats al natural, ceba tendra, alls, julivert, llorer, canyella, oli, sal i pebre negre.\nEn una cassola amb oli i un pessic de sal, es posa, a poc foc i tapat, el conill a trossos, la ceba tallada pel llarg, un brotet de julivert, una fulla de llorer, un tronquet de canyella i una mica de pebre mòlt. Quan està quasi cuit, s'hi afegeix una picada d'alls, els bolets i, si són conservats, la seva aigua; sinó, un raiget d'aigua clara. Es deixa acabar d'ofegar i es serveix.\nConill, ceba, tomàquet, alls, farina, carquinyolis, ametlles torrades, canyella, llorer, orenga, farigola, aigua (o brou de pollastre), vi ranci, oli i sal.\nEs renten els cargols i s'enganyen, matant-los en una olla amb aigua freda que s'escalfa a poc foc. Es trosseja el conill, net, i s'hi posa sal. En una cassola amb oli i un pessic de sal, es fregeixen els talls de conill. Quan comencen a agafar color, s'hi afegeix la ceba picada; quan la ceba també agafa color, s'hi tira el tomàquet ratllat. Així que el tomàquet és cuit, s'escorren els cargols i s'afegeixen a la cassola, junt amb la sal que calgui, un tronquet de canyella, una o dues fulles de llorer i uns brots de farigola i una mica d'orenga. També s'hi afegeix una mica d'aigua o brou i una cullerada de farina i es remena bé. Es deixa coure a poc foc. Quan sigui quasi cuit, es fa una picada amb unes ametlles torrades, unes dents d'all i un o dos carquinyolis. Es deixata la picada en una mica de vi ranci i s'afegeix a la cassola. Es deixa coure deu minuts més i ja està.\nConill (i/o pollastre) amb samfaina\nConill, pollastre, oli, sal i samfaina.\nEs tallen el conill i el pollastre, un cop nets, a trossos petits i es fregeixen, en una cassola amb oli abundant i un pessic de sal. Quan el tall és ros, es treu i es fa la samfaina en el mateix oli. En ésser feta, s'hi posa el tall, es tapa i es deixa confitar una estona, a poc foc.


Sant Boi Notícies – Taula rodona: Amb ulls de dona\nTaula rodona: Amb ulls de dona\nfeb 17, 2017 Ciutat, Societat Comentarios desactivados en Taula rodona: Amb ulls de dona\nLa Fundació Marianao organitza aquesta xerrada el dilluns 20 de febrer a les 19h a la Biblioteca Jordi Rubió i Balaguer.\nAquest proposta s’emmarca en el curs-taller d’anàlisi de la realitat i compromís social que des del passat mes d’octubre s’està realitzant a la Fundació Marianao.\nLes participants a aquesta taula, que porta per títol Amb ulls dona: Construïm la utopia!, exposaran el seu testimoni vital de com va néixer la seva consciència, les seves motivacions i el sentit del seu compromís per fer possible la utopia d’una nova societat i d’una nova humanitat.\nLes convidades a l’acte són: Anna Gabriel i Sabater (llicenciada en dret i educació social i Diputada al Parlament de Catalunya per la CUP), Begonya Gasch i Yagüe (psicopedagoga i Directora de la Fundació El Llindar),\nSaida Eliluch El Antit (Secretària de Compromís Social de CCOO), Solange Hilbert i Pérez (advocada Social, IACTA Cooperativa d’assessorament jurídic i transformació social) i Teresa Sanz i Coll (Filòloga i membre de Fem Art de Ca la Dona). Moderarà Dolors Vallejo i Calderón, mestra i Síndica de Greuges de Sant Boi de Llobregat.\nBiblioteca Jordi Rubió i Balaguer, Dones, Fundació Marianao, Síndica de Greuges, Taula rodona\nPla per integrar les polítiques destinades a la millora de la salut Sant Boi dóna suport als refugiats


PROGRAMA 'TOTS PLEGATS'\nDissabte 7 de març es va fer, a Can Alcover, la festa de presentació de 'Tots plegats', el programa d’activitats interculturals de l’Obra Cultural Balear que té com a objectiu acostar catalanoparlants i no catalanoparlants a la cultura i els costums de Mallorca i oferir un espai als que aprenen català perquè el puguin practicar.\nA l'acte, hi ha parlat el president de l'entitat, Josep de Luis, que va agrair l'esforç de totes les persones que, ja adultes, es llancen a aprendre la llengua pròpia de les Illes Balears. També ha intervengut el directiu responsable de la comissió intercultural de l'OCB, Mahécor M'bengue, que ha recordat que ja s'han fet altres edicions del programa, que ell mateix en va ser un dels usuaris, i que aprendre català li ha servit molt. Finalment ha parlat la coordinadora del programa, Aina Quintana, que ha avançat les properes activitats que s'organitzaran.\nLa festa va ser amenitzada per l'actuació de Rumba Katxkai, que va fer ballar els assistents amb les seves cúmbies i els seus ritmes caribenys.\nEl programa 'Tots plegats' oferirà als seus usuaris activitats gratuïtes com una visita guiada al castell de Bellver, un taller de gloses, un taller gastronòmic o un taller d'instruments de música tradicionals.\nLes inscripcions són gratuïtes i es poden fer a través del correu culturalbalear@gmail.com o al telèfon 971 72 32 99.


Bardem reapareix sense Penélope però amb aliança\nAgencies.- Javier Bardem va triar l'estrena a Nova York de la seva última pel·lícula 'Eat, pray, love' per fer la primera aparició als mitjans de comunicació després de les noces secretes amb l'actriu Penélope Cruz. L'actor va aparèixer radiant i lluint aliança però sense la companyia de la seva muller.\nL'actor canari va aparèixer en un esdeveniment tan especial de la mà amb Penélope Cruz, sinó que el guanyador d'un Oscar l'any 2008 per 'No country for old men', va acudir-hi amb la protagonista de la pel?lícula, "la nòvia d'Amèrica", Julia Roberts.\nTots dos, agafats de la mà, es van fer fotos i no van deixar de regalar gestos de complicitat al públic. Però es va trobar a faltar la presència de la bonica Penélope, que va faltar a l'estrena per compromisos professionals. L'actriu és a les platges de Hawaii rodant la quarta entrega de 'Pirates of the Caribbean'.\nRoberts i Bardem protagonitzen 'Eat, pray, love', una comèdia romàntica que el públic nord-americà, amb què el públic podrà gaudir divendres que ve als cinemes. Julia interpreta una divorciada que busca trobar-se a si mateixa viatjant a Itàlia, Índia i Indonèsia. El film no arribarà a les sales espanyoles fins passat l'estiu, concretament a l'octubre.\n"La nòvia d'Amèrica" es va mostrar radiant i molt atractiva durant l'estrena i Javier, per altra banda, va lluir també radiant un sobri però elegant vestit fosc i un somriure d'allò més relluent. Tots dos protagonistes van compartir mirades de complicitat durant tot l'acte de presentació.


About: Xavier Miserachs i Ribalta\nAutorretrat Xavier Miserachs.jpg\nXavier Miserachs i Ribalta 25px|Creu de Sant Jordi 1984|enllaç=Premi Creu de Sant Jordi\nAutoretrat de Xavier Miserachs\nXavier Miserachs i Ribalta (Barcelona, 12 de juliol de 1937 - Badalona, 14 d'agost de 1998) fou un fotògraf català. El 1952 es va fer membre de l'Agrupació Fotogràfica de Catalunya, on va conèixer Oriol Maspons, amb qui va iniciar una amistat que va durar tota la vida. El 1954, a l'edat de disset anys, va guanyar el i Trofeu Luis Navarro, atorgat pel II Saló Nacional de Fotografia Moderna de l'Agrupació Fotogràfica de Catalunya. Aquell mateix any va començar els estudis de medicina, que va abandonar a l'últim curs per dedicar-se plenament a la fotografia. El 1957 hi va haver la primera de les dues exposicions –ja clàssiques– que van reunir fotografies de Xavier Miserachs, Ricard Terré i Ramon Masats, a l'Agrupació Fotogràfica de Catalunya a Barcelona, a la seu d'AFAL a Almeria i a la Real Sociedad Fotográfica de Madrid. Al cap de dos anys, el 1959, es va presentar la segona exposició del trio Terré-Miserachs-Masats a la Sala Aixelà de Barcelona. Des de llavors, Miserachs va ser un dels artífexs de la renovació del gènere de fotografia documental que es va viure al país i que entroncava amb una tradició iniciada abans de la Guerra Civil. Alguns dels llibres fotogràfics de Miserachs han configurat durant dècades la imatge de Barcelona i la Costa Brava. Barcelona. Blanc i negre (Aymà, 1964), Costa Brava Show (Kairós, 1966) i Los cachorros (Lumen, 1967) són algunes de les obres fonamentals de l'avantguarda fotogràfica de l'època. Entre les principals influències destaquen l'obra del fotògraf William Klein i els seus llibres de ciutats, en particular el primer, dedicat a Nova York i publicat el 1955. Així mateix, l'exposició The Family of Man (1955) va causar en Miserachs, igual que en els seus companys de generació, una profunda impressió que va ser determinant per articular una poètica neorealista que representava el pas de les classes populars cap al nou entorn urbà. Des de finals dels anys seixanta, Miserachs va anar ampliant la seva activitat com a fotògraf per incloure la publicitat, el reportatge i la fotografia editorial. A partir del 1966 va començar a viatjar pel món com a corresponsal per a les publicacions La Actualidad Española, Gaceta Ilustrada, La Vanguardia, Interviú i Triunfo. El 1969 va ser cofundador i primer professor de fotografia de l'escola Eina, i el 1970 la seva activitat es va estendre puntualment al cinema: va ser realitzador i director de fotografia de dues pel·lícules underground, dirigides per Enrique Vila-Matas i Emma Cohen, i aquell mateix any va dirigir i va produir el curtmetratge Amén, historieta muda. En els últims anys de la seva vida, Miserachs es va interessar per l'escriptura amb la voluntat de deixar testimoni de la seva concepció de la fotografia amb llibres com Fulls de contactes. Memòries (Edicions 62, 1998) i Criterio fotográfico (Omega, 1998). Les seves fotografies formen part de les col·leccions més destacades de fotografia de l'època, com Fotocolectania i el MACBA. El 2011 les filles de Miserachs van dipositar l'arxiu del seu pare al Museu d'Art Contemporani de Barcelona, el qual està format per més de 80.000 imatges. (ca)\nfreebase:Xavier Miserachs i Ribalta


Activitat complementària: Visita guiada a la Lleida Secreta – ALUMNI EPS\nEn el marc de celebració del 6è sopar d’antics alumnes, PDI i PAS de l’EPS que es realitzarà el proper divendres 31 de març a les 21:00 hores, ens plau d’informar-vos que s’ha tancat una activitat complementària força atractiva per la mateix dia 31 a les 18:00h: una visita guiada a La Lleida Secreta.\nLa ruta té com a objectiu la posada en valor de les diferents actuacions arqueològiques que s’han dut a terme al centre històric de la ciutat de Lleida. Aquests jaciments permeten descobrir testimonis fins ara gairebé desconeguts del passat de la ciutat.\nLa ruta està formada per la visita a tres punts :\n– Restes arqueològiques als baixos del Palau de la Paeria\n– Les Adoberies\n– Restes de la muralla medieval del carrer Anselm Clavé\nL’activitat es gratuïta per a tota la comunitat de l’EPS i els nostres amics i col·laboradors. La Durada aproximada de la visita es de dues hores i el punt de trobada per iniciar-la serà a les Adoberies – Rambla de Ferran, núm. 9\nLes persones interessades heu de confirmar-ho expressament al correu direccio@eps.udl.cat, telefònicament al 973 70 27 05 o via WhatsApp de l’EPS (638 086 190) abans del 30 de març.


Andrés Manzano: “Gao Lei Lei no costa diners al Cornellà” - FutbolCatalunya\nAndrés Manzano: “Gao Lei Lei no costa diners al Cornellà”\nPublicat per: redaccio 15 d'octubre de 2015\nGao Lei Lei. El migcampista xinès del Cornellà s'ha convertit en l'home de moda dels verds. Futbolista o negoci? O les dues coses?. Hi ha respostes\nEl xinès Gao Lei Lei amb Andrés Manzano i Jordi Roger / FOTO: UE CORNELLÀ\nJordi Roger ja va treballar durant un mes amb el xinès Gao Lei Lei. El seu historial és innegable (Superliga Xina, A-League de Nova Zelanda, Vikiauslliga de Finlàndia i la USSF d'Estats Units). Innegable, com innegable és que estem davant una operació de gran promoció que, per descomptat, pot donar benefici, no solament econòmic a la UE Cornellà, sinó també a nivell d’imatge.\nEn qualsevol cas, Gao serà jugador verd si hi ha fitxa lliure al gener i si acaba de convèncer al tècnic Jordi Roger, molt content aquest passat dimecres en la seva presentació. Més encantat estava el futbolista, qui als seus 35 anys, veu complert “un somni”. Ara li tocarà “buscar la confiança de l'entrenador”.\nManzano a LaXarxa Esports\n“El veiem, de moment, com un tema esportiu. Ell mateix ens ha dit que el Cornellà serà el seu últim equipo i podríem anar a la Xina a jugar diversos partits a final de temporada”, va afirmar aquest dijous a Laxarxa Esports el director esportiu del club, Andrés Manzano.\nLa realitat d’ “ajudar als nens sense possibilitats a la Xina” és un altre dels grans objectius d’aquest futbolista. El seu fitxatge es decidirà al gener. No és un jugador normal sinó que ha demostrat tenir altres inquietuds”.\nGao Lei Lei arriba a Cornellà/ FOTO: ESPORT3\nManzano va anar més enllà per justificar l'arribada del jugador asiàtic. “No ho hem plantejat com un rendiment econòmic sinó que li pot donar un salt qualitatiu pel que fa a imatge al club. No ens costa diners. Ell té espònsors personals que cobriran les seves despeses i no anem més enllà perquè som humils”, va admetre. És més, va arribar a afegir que “no se’ns passa pel cap si farem gires per la Xina i ens pagaran milions d'euros perquè això seria irreal, però, si som capaços de tenir un nom en un territori tan gran, no crec que sigui dolent per al club”.\nEsportivament tindrà la paraula final el tècnic perquè “si Jordi considera que no ha de jugar, no jugarà”. Manzano el veu “bé físicament” i recorda que el futbolista “té dos mesos per convèncer a Roger. Li farem un contracte, però federativament cal esperar a Gener. Aquest jugador sap jugar al futbol.


Sobredosi: de desembre 2014\nLa nació indígena dels Uque\nN'hi havia una tribu que habitava una gran vall envoltada de verdes muntanyes per la qual serpentejava un riu d'aigües abundants i clares. Aquella gent no en tenia cap culpa de viure en aquella vall, simplement naixien, vivien i morien allà. Els vells contaven que ja des de temps remots, eixa vall, i totes les terres fins més enllà on arribava la vista, havia estat l'abric dels poblats Uque, dits així per ser els parlants de la llengua uque. Perquè no vos ho havia dit, però la tribu dels Egam, que era com es coneixien els habitants de la vall homònima on se situa esta història, no eren els únics que xafaven aquell territori. També estaven els Grop, que habitaven terres més al nord; els Ufir, de l'altra part del sistema muntanyós que envoltava la vall; els Trecan, d'aigües amunt, en direcció sud; i més, moltes més tribus unides pel lligam d'una llengua comuna i antiga.\nUn dia, a la vall dels Egam arribaren gents que mai no havien vist, i això que tots els Uque eren donats a la interacció entre els seus poblats. Aquelles persones parlaven una llengua desconeguda, així que els Egam, de costums pacífics, miraren de fer-se entendre amb ells. Amb dificultats i paciència aconseguiren traure en clar que aquells forans venien amb la intenció de quedar-se. Els primers dies tot era concòrdia, però amb el temps, els estrangers es mostraven més i més reticents a l'hora d'adaptar-se i respectar les tradicions i la llengua indígena. Els forasters anaven arribant no sols a Egam, sinó a tots els poblats Uque amb els mateixos modals. Amb els anys, els forans, que comptaven amb un armament força avançat, acabaren ocupant per coerció, els llocs reservats als més vells i savis dels Uque. Allò significà la desvirtuació, i en els pitjors casos l'eliminació, dels estaments socials i culturals dels indígenes.\nMalgrat això, els colons permetien que alguns indígenes ocuparen llocs privilegiats per a servir-los, de manera que, en la població dels Uque, començà a crear-se una divisió entre aquells que acceptaven les concessions dels colons i les seues famílies, i els indígenes que no acceptaven aquella intromissió colona en les seues terres.\nAmb la renovació de generacions, gran part dels indígenes eren cada volta més desconeixedors del que segles arrere havia ocorregut. Però altres, mantenien fresca la memòria transmetent de pares a fills el que la nació dels Uque va ser durant centenars d'anys. Els colons seduïren a gran part de la població amb l'oportunitat d'ocupar llocs de gran rellevància en el poder, així que molts dels indígenes i fills d'indígenes acabaren per adoptar la llengua estrangera. Amb la consolidació d'estos nous càrrecs creats a mida per als indígenes amb llengua estrangera, va vindre el menyspreu als autèntics indígenes Uque, però esta vegada, també per part dels de sang autòctona.\nDurant tot este temps, mai va cessar la immigració estrangera, ni tampoc el menyspreu i el rebuig de tot allò que recordava, enaltia o es relacionava amb els Uque i la seua ancestral llengua i cultura. Els poblats Uque havien sigut ocupats, al principi amb suavitat, i després amb mètodes coercitius, pels colons. Els pocs Uque que encara vivien en aquelles terres violades, els pocs que parlaven la llengua que els donava nom, eren testimonis ara, de la burla més perversa que un indígena podia rebre, i era que els propis colons i els natius assimilats per la llengua i cultura colona, s'autodenominaren com els més orgullosos defensors de la llengua i cultura dels Uque. Això, mentre al mateix temps, feien de la identitat dels Egam un motiu de guerra contra els Grop, els Ufir, i la resta de poblats Uque. Poblats que sempre havien estat ben avinguts per ser fills de la mateixa llengua, amb els que compartien cultura i vincles afectius.\nAh, no vos ho havia contat. Aquell territori ocupa la costa ibèrica mediterrània, des d'un poc més amunt dels Pirineus fins vora el riu Segura. Als Egam també se'ls coneix com a valencians.\nPublicat per Kosmos a 17:44 Cap comentari:\nNo som el centre de res, no n'hi ha centre.\nSovint escoltem que la nostra existència és el resultat d'una sèrie de casualitats i fenomens fortuïts que tots plegats ens atorguen una condició d'excepcionalitat quasi divina. Si ens parem a pensar-ho, la quantitat de coses que han hagut d'ocórrer, en un ordre concret i precís, per a que al final uns éssers com nosaltres acaben existint, és certament desconcertant. Si la línia d'esdeveniments la plantegem així, en esta direcció, de nosaltres cap arrere, la temptació de sentir-nos com éssers extraordinaris és quasi insalvable.\nPerò cal dir que eixa visió antropocentrista de la que es fan ressò taules de tertúlia sensacionalistes, articles d'autoajuda barata i documentals televisius sobre la nostra espècie i fins i tot sobre l'univers, ordena els fenomens a la inversa per tal d'erigir-nos com els protagonistes de la pel·lícula del cosmos. En veritat, agafant un mínim de distància respecte a nosaltres mateixos, el raonament seguiria més bé el procés contrari al que esmentem, veient-nos ara sí, com un element més de l'existència, no com l'element central a partir del qual construir el sentit de la resta.\nO siga, que el cosmos, des dels seus inicis (foren els que foren) fins el seu esdevindre (siga el que siga), ha seguit i segueix uns camins, una evolució que ara vivim i experimentem. Uns camins que hagueren pogut ser altres molt distints si qualsevol variable haguera sigut mínimament diferent al llarg de l'existència. Amb tot, a dia de hui, amb els fenomens més estrambòtics i impensables que ens puguem imaginar, existiria un cosmos concret, fruit del transcurs d'una sèrie de fenomens i variables molt concrets que de nou podríem igualment interpretar, per la seua aparent inversemblança, com a quasi divins.\nAixí que no som cap fenomen extraordinari, sinó una inevitabilitat en el camí del cosmos. Si se li poguera inserir una consciència a un asteroide que viatja per l'espai, aquest també podria meravellar-se de sí mateix al comprovar la quantitat de casualitats que haurien d'haver tingut lloc per a que ell existira tal i com és en eixe moment. Qui si no un Gran Arquitecte podria estar darrere d'un ésser tan extraordinari com ell? I què em dieu d'un planeta com el nostre? Tan perfecte! Ni fred ni calor, amb aigua i aliment, amb plaers i alegries... Un paradís, veritat? Raonament creacionista a la seua manera. L'evolució és adaptabilitat, autoregulació i autoequilbri, i el resultat de qualsevol cas hipotètic no pot ser altre que fenomens i éssers adaptats a les circumstàncies i a l'esdevindre general de l'existència. De fet, eixos propis fenomens i eixos propis éssers són una variable més per a altres fenomens i altres éssers, són alhora causants d'altres canvis, de continues mutacions i adaptacions. Som el cosmos en moviment.\nEs podria pensar que allò extraordinari rau en el propi fenomen de la consciència, però és més del mateix. Una col·lecció de fenomens que no podien acabar d'altra manera. La consciència, i més encara la vida, són fenomens inevitables en la química del cosmos, o si ho preferim (per als transcendentalistes) en la naturalesa del cosmos. Nosaltres som cosmos, no ocupem un lloc en ell, ni privilegiat ni modest, sinó que som ell. Estem al mateix nivell que la resta. Això sí, acostumem a situar-nos en una escala que inclou tot allò amb el que tenim cert paregut, bé per grandària o bé per similitud física. És per això que tendim a comparar-nos amb altres animals i amb allò que ens envolta, però en realitat som com les estreles, els planetes, o les galàxies, també com els insectes, els arbres, la pluja o la radiació.\nEn l'intent de fer-nos destacar per sobre de "la creació" o de l'univers, alguns en realitat ens separen de tot el que som, i ens circumscriuen a la condició de divinitat aïllada. Clar, ja que ens considerem especials, que almenys siga a l'alça. Eixa classe de raonaments ens trauen de context com si tinguérem cap sentit per nosaltres mateixos, com si el cosmos i nosaltres fórem dos fenomens paral·lels, o fins i tot nosaltres per damunt d'este.\nQuan pensem, imaginem i somiem, és el cosmos qui pensa, imagina i somia. Som una cèl·lula del cosmos. La plenitud és experimentar eixa unitat.\nPublicat per Kosmos a 17:51 Cap comentari:


Foment celebra l'important acord entre el Govern central i el de la Generalitat de Catalunya per a l'ampliació de l'aeroport de Barcelona\nFoment celebra l’important acord entre el Govern central i el de la Generalitat de Catalunya per a l’ampliació de l’aeroport de Barcelona\nEs feia imprescindible l’ampliació de l’aeroport amb una inversió associada de 1.700 milions d’euros que permetrà vertebrar l’aeroport de Barcelona com un hub intercontinental.\nFoment del Treball celebra aquest important acord entre el Govern central i el de la Generalitat de Catalunya i afirma que, com hem vingut reiterant, es feia imprescindible l’ampliació de l’aeroport amb una inversió associada de 1.700 milions d’euros (i 350 mil llocs de treball al llarg de la total execució del projecte) que permetrà vertebrar l’aeroport de Barcelona com un hub intercontinental.\nAquesta ha estat una reivindicació del conjunt de la societat civil que es va reivindicar fa escasses setmanes en l’acte promogut per Foment i celebrat a ESADE el dia 2 de juny amb la participació de més de dues-centes entitats.\nAquest acord serà respectuós en les màximes condicions amb les mesures mediambientals requerides, que pròximament s’aniran concretant en el Pla Director que es desenvoluparà i que estableix les bases per a l’aprovació del DORA abans de finalitzar el mes de setembre, que afecta el conjunt de la xarxa aeroportuària espanyola, i l’aprovació del qual ha de fer-se en Consell de Ministres.\nFoment i CEIM alerten del risc de perjudicar l’activitat econòmica i l’ocupació si es limita la mobilitat Madrid-Barcelona9 de gener de 2020


Entrevista a Montserrat Bravo Administradora de GTA Europa GTA Europa\nEntrevista a Montserrat Bravo Administradora de GTA Europa\nL’experiència i solidesa en els departaments Financer i Comercial.\nDes de 1996 Montserrat Bravo fa 25 anys que treballa i continua creixent professionalment amb GTA Europa. Coneix molt bé el valor de l’empresa, i què pot aportar al sector. És el contacte directe amb Comunitats de Propietaris, Propietats Verticals i Administradors de Finques.\nQuan vas iniciar la teva labor en GTA Europa i amb quin objectiu?\nVaig entrar en GTA l’any 1996, quan es va fundar, ja fa 25 anys, després d’haver treballat en altres empreses del mateix sector de la Rehabilitació d’Edificis.\nVaig entrar amb l’objectiu de “tirar endavant”, emprendre una empresa familiar, en la qual comencem a treballar diversos membres de la nostra família, tots amb experiència en l’àmbit de la rehabilitació d’edificis a Barcelona des d’abans de l’any 1992.\nQuin és el teu dia a dia a l’empresa?\nEl meu funcionament diari, és el d’una persona que com passa en la majoria d’empreses petites ha d’abastar diversos departaments, principalment el financer i el comercial. Sempre començo atenent els correus electrònics dels nostres clients, després donant suport en els meus col·laboradors tracto temes financers-comptables amb la resta de l’equip, i també programo les visites comercials, que amb la pandèmia han estat pràcticament inexistents, però ara tornem a poder realitzar. És molt important per a mi el contacte directe amb els nostres clients, per a posar en valor tot el que la nostra empresa els pot oferir.\nQuè t’agradaria aportar al sector de la rehabilitació d’edificis?\nM’agradaria aportar el meu granet de sorra, sobretot en un tema, la conscienciació als nostres clients, principalment Comunitats de Propietaris, Propietats Verticals i Administradors de Finques, la cultura de la rehabilitació i manteniment és una inversió i NO una despesa. Sobretot, la rehabilitació dels espais Comuns dels nostres edificis, que moltes vegades sembla que No pertanyen al nostre patrimoni personal, com el nostre propi habitatge, i Si els són. Qualsevol obra de Rehabilitació revaloritza tot el nostre patrimoni.\nSense cap dubte les visites comercials, el tracte directe amb els administradors de finques, amb els presidents de les Comunitats, amb els arquitectes directors de les obres, i sobretot m’agrada molt la sensació que tens quan els nostres clients valoren el treball previ que fem abans d’executar una obra. Totes les fases d’estudi del projecte, valoració econòmica d’aquest, orientació i assessorament en rehabilitació. I No, que únicament es fixin en el preu final del pressupost.\nSignifica un punt de suport, una tranquil·litat immensa el poder tenir una bona relació amb els nostres col·laboradors, totes les persones amb les quals treballo a GTA Europa m’ajuden a realitzar molt millor la meva feina, sense ells no podria arribar als objectius que l’empresa necessita per a continuar i créixer sosteniblement.\nImatge de Montserrat Bravo Administradora de GTA Europa, responsable de les àrees Financera i Comercial.


Idees per optimitzar la reforma de la teva cuina | Blog Tu7 | Reformes i Disseny\nIdees per optimitzar la reforma de la teva cuina\nPublicat el 16 de juliol de 2014 per info.tu7@gmail.com\nAvui dia la cuina és el cor d’una llar. Per tant, es requereix una planificació molt acurada per assegurar-se que les reformes cuina Barcelona ens garanteixin una cuina maca i molt funcional. Aquí, a Tu7, estem disposats a ajudar-te oferint-te tota la nostra experiència en interiorisme i disseny, i també, per què no, alguns consells i idees que poden resultar-te útils.\nEn primera instància, és bona idea pensar a eliminar alguns passos, és a dir, que les coses que has d’utilitzar al mateix temps estiguin juntes, o almenys, a prop les unes de les altres. Els cereals i el pa per al desdejuni, prop dels bols i de la pròpia taula que utilitzes per desdejunar. El film plàstic i borses, prop de la superfície que tens per embolicar i guardar les restes del menjar, i idealment, prop de la nevera.\nEntens la idea? Planeja la teva cuina perquè faci que el teu temps a la cuina s’usi de forma eficaç.\nUna altra gran idea és que comptis amb passadissos amplis. Els nostres experts ens diuen que passadissos d’almenys 90 centímetres d’ample són necessaris per a una circulació adequada i còmoda a la cuina. Al planejar-ho, revisa que els passadissos i àrees de circulació siguin adequadament amplis perquè no obstrueixin la teva comoditat.\nPer a una cuina que sigui adequada per a nens petits, mantingues altes les claus del gas o de la calefacció, així com els calaixos en què guardis tisores, ganivets i altres elements perillosos. Una altra idea genial perquè la teva cuina sigui molt còmoda per a tots és assegurar-te que la nevera s’obri còmodament i no obstrueixi el pas.\nContinuant amb l’optimització de l’espai, és important que pensis a fer els teus armaris de rebost i espais d’emmagatzematge el més eficients que puguis. Així que no els col·loquis a les cantonades o assegura’t almenys que les portes no s’enganxin les unes amb les altres si les obres al mateix temps.\nSi has de posar un microones, troba-li l’altura adequada. Això pot dependre de si la teva cuina és per una família o si no tens nens a casa. Per als adults, és convenient tenir-ho a uns 35 centímetres sobre el nivell de la superfície de treball; per contra, si la teva cuina està pensada per tenir nens, col·locar-ho sobre un lloc més baix és una bona idea.\nNo oblidis planejar l’espai on has de posar les coses a l’ acabar de cuinar alguna cosa, treure-ho de l’armari, del rebost o treure-ho de la nevera. Aquest espai ha de ser còmode i útil per col·locar plates, caixes, casseroles…\nQuè més pots fer per optimitzar el teu espai?\nPensa a tenir dos superfícies de treball per cuinar, una a cada costat dels fogons o de la vitro, de manera que a l’hora de cuinar, no et sentis massa atabalat en quant a espai. També et donarà l’opció de permetre que algú més s’involucri en la preparació dels aliments.\nAquesta entrada s'ha publicat dins de Reformes Cuines i s'ha etiquetat en reforma cuina, reformes cuines per info.tu7@gmail.com. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


Barça 61 - AESE 11 | Bàsquet AESE\nEl Barça no pateix al seu debut\nAny rere any, l’AESE arriba al Torneig conscient d’estar jugant davant algun dels millors planters d’Espanya. Aquest fet, poc discutible, fa que la superioritat dels visitants sigui sempre manifesta.\nEl Barça arribava al Poliesportiu Municipal de Santa Eulàlia amb ganes de fer una bona competició, després de dos anys on les coses no han acabat de sortir del tot bé pels blaugranes. Amb la direcció de Mauro Abad i el físic imponent de Sandro Crespo, el FC Barcelona imposava el seu ritme davant un AESE que poc podia fer.\nS’ha de dir, però, que el conjunt de Santa Eulàlia ha estat en tot moment competitiu, capaços de formar atacs coherents però sempre intimidats pel potencial blaugrana. Finalitzats els primers 10 minuts, el marcador ja reflectia la diferència entre els dos equips, 35-2.\nAl segon quart, davant la segona unitat del Barça, l’AESE va tenir millors opcions i es va sentir més còmode en atac. Malgrat això, els blaugranes van continuar augmentant la diferència fins al 61-11, moment en el qual es tancava acta.\nDesprés del descans, amb el marcador ja decidit, els equips han jugat molt més relaxats, fet aprofitat pels amfitrions per gaudir una mica més del partit. Per la seva banda, el Barça presenta candidatura al Torneig, després d’haver deixat bones sensacions i d’haver mostrat a dos jugadors que segur seran protagonistes durant aquests tres dies: Mauro Abad i Sandro Crespo.\naese, agrupacio, barça, barcelona, basquet, ciutat, esportiva, eulalia, fc, infantil, l'hospitalet, masculi, santa, tim, torneig


En temps de crisi és nascut blau, una empresa de carsharing neix el 2010 amb la intenció de convertir-se en la millor alternativa per a particulars i empreses per aconseguir estalvi i sostenibilitat en els seus viatges sense renunciar, en qualsevol cas, el seu confort .\nLa seva missió és millorar la mobilitat urbana que és més eficient, menys contaminants i disminueix el nombre de vehicles privats.\nEls usuaris són exclusivament d’una xarxa de cotxes que van accedir amb una simple targeta quan volen i quant temps vol 24 hores al dia. Paga només per què utilitzen, mentre tenyir de blau és responsable del manteniment, aparcament, gasolina i procediments de manera que els seus clients participar en exclusiva a és molt important: conducció.\nBlau compta actualment amb una flota de 40 vehicles constantment disponibles per a la seva xarxa d’usuaris que tenen una presència al Centre de Madrid, en diversos parcs empresarials en les proximitats de la comunitat i en el Centre de Bilbao.\nEl Carsharing és un servei totalment innovador que consisteix en el pagament per l’ús puntual dels vehicles. És fàcil d’utilitzar i redueix els costos de la mobilitat, ja que no ha de tenir un cotxe propi amb totes les seves despeses anuals. Vostè només paga quan s’utilitza. Amb aquest servei, és possible oblidar per sempre el cotxe privat. El carsharing permet cobrir les necessitats de transport als ciutadans: els usuaris no utilitzar un vehicle privat, fomentant l’ús del transport públic i millorant els problemes d’aparcament característics de les grans ciutats.\nLGM estudiar vehicles elèctrics\nEstudi LGM de l'empresa Navarra dissenyat vehicle elèctric per mesurar. (més…) read more


Compromís de confidencialitat | ActelGrup\nInici / Compromis de Confidencialitat\nVostè, com a usuari, té a la seva disposició informació de tipus confidencial propietat de l'empresa. Com a usuari autoritzat per accedir a aquest tipus d'informació, accepta expressament el compliment de les següents obligacions:\nPRIMERA: Les dades són propietat de l'empresa, per aquest motiu s'estableix l'obligatorietat de no copiar, ni cedir, ni guardar cap còpia d'aquestes dades, total ni parcialment, ni de qualsevol altre material, informació o documentació derivada del compliment de les seves funcions qualsevol que sigui el suport en què es trobin les dades.\nSEGONA: No utilitzar les dades per a cap altre propòsit que no sigui el que derivi de les seves funcions.\nTERCERA: Guardar la màxima reserva i confidencialitat sobre les dades a les quals tingui accés o que utilitzi en el desenvolupament de les seves obligacions laborals, comprometent-se a no divulgar-los, publicar-los, ni d'altra manera directa o indirecta posar-los a la disposició de tercers, ni total ni parcialment. Això implica la prohibició de transmissió d'informació a persones no autoritzades per qualsevol mitjà: de forma escrita, de forma electrònica i de forma verbal.\nQUARTA: Respectar totes aquelles mesures de seguretat, tècniques o organitzatives que l'Empresa estableixi per garantir la confidencialitat i integritat de la informació. La durada de les obligacions contingudes en aquest escrit és de caràcter indefinit i es mantindrà en vigor amb posterioritat a la finalització per qualsevol causa de la relació amb l'empresa.\nAixí mateix, serà responsable de tots els danys i perjudicis que per a l'empresa es deriven com a conseqüència de l'incompliment d'aquesta obligació.