Per Sant Jordi, cultura i tradició a Aitona!\nL’Ajuntament organitza del 21 al 30 d’abril diferents propostes obertes a tota la població per a celebrar la diada de Sant Jordi.\nL’Ajuntament d’Aitona convida a tots els veïns i veïnes a gaudir aquest mes d’abril de les diferents activitats lúdiques i culturals que se celebraran a la vila en el marc dels actes de commemoració de la diada de Sant Jordi.\nEntre les propostes hi ha la presentació de la biografia "Víctor Torres, una vida republicana", esmorzar i taller per a la gent gran, grup d'animació infantil, una exposició de l’EBM Els Tabollets, l’actuació del grup de ball Duo Caribe o la projecció de la pel·lícula “Alcarràs”.\nPodeu consultar i descarregar-vos el programa d’activitats en aquest enllaç.\nL’Ajuntament reclama a la Dir. General de Patrimoni de l’Estat l’arranjament urgent del pont del riu\nEl consistori sol·licita que es reconegui la titularitat d’aquesta infraestructura com a propietat estatal i que s’hi duguin a terme les obres de reparació pertinents, en resposta a la inactivitat de l’Estat en l’exercici de les seves competències de conservació dels seus béns.\nL’Ajuntament d’Aitona ha adreçat un requeriment a la Direcció General del Patrimoni de l’Estat amb l’objectiu de solucionar de forma urgent els desperfectes i l’estat de conservació que presenta actualment el pont del riu.\nEl consistori sol·licitarà a l’Estat espanyol que es reconegui la titularitat d’aquesta infraestructura com a propietat estatal i que de forma immediata i urgent -complint amb les seves obligacions materials, legals i econòmiques- executi les obres de conservació i reparació necessàries; en resposta a la inactivitat de l’Estat en l’exercici de les seves competències de conservació dels seus béns.\nRosa Pujol, alcaldessa d’Aitona, defensa que “existeix el deure legal de l’Estat d’actuar, ja que el pont es troba en un estat molt deficient i comporta un greu perill per a les persones que hi transiten”; i explica que “amb aquest requeriment donem compliment a una de les mesures que vam proposar des d’aquest equip de govern a l’inici de l’actual mandat”.\nEl pont del riu va ser edificat per la Compañía Riegos y Fuerzas del Ebro SA quan es va construir la Central. Durant la Guerra Civil va quedar destruït i posteriorment va ser reconstruït de la mà de la direcció de Regiones Devastadas.\nL’Ajuntament posa a disposició dels veïns i veïnes un inventari gratuït de materials d’ajuda\nAquelles persones que requereixin algun dels materials que es posen a disposició poden posar-se en contacte amb el Centre de Serveis per tal de gestionar la seva entrega.\nL’Ajuntament d’Aitona ha fet una aposta molt important per la gent gran amb la posada en marxa del nou Centre Municipal de Serveis, que ofereix a tots els aitonencs i aitonenques les eines i recursos de primer nivell necessaris per a garantir el seu benestar, posant especial atenció en les nostres persones grans.\nI ara, el consistori fa un pas més en aquesta línia i posa a disposició un inventari de materials d’ajuda per a tots aquells veïns i veïnes que en requereixin, de forma gratuïta. Així, aquelles persones que requereixin algun dels materials que s’adjunten a continuació, poden posar-se en contacte amb el Centre de Serveis per tal de gestionar la seva entrega:\nGrua d’elevació i trasllat + kid bipedestació\nGrues d’elevació i trasllat\nCadires de rodes robustes de 44 cm d’ample\nCaminadors d’alumini amb seient i rodes\nCinturons per mobilitzar de 90-120 cm\nDiscs giratoris professionals de 40 cm\nLlit electrònics d'alçada regulable 105*190\nBanqueta de bany reposa-braços i suport\nPàgina 8 de 422


El 47é Concurs Internacional de Fideuà de Gandia ja té cartell - Diari Serpis\nEl 47é Concurs Internacional de Fideuà de Gandia ja té cartell\nPresentat el cartell promocional del 47é “Concurs Internacional de Fideuà de Gandia i Gastronomia”\nRealitzat per Marta Sevilla, il·lustradora que també ha dissenyat, donat color i continguts a la guia de Turisme Visit Gandia\n“És una aposta per una animació fresca, simpàtica i acolorida on no només tenen protagonisme la Fideuà i els seus ingredients”, ha informat Vicent Mascarell, regidor de Turisme\nEl regidor de Turisme, Vicent Mascarell, i el president de l’Associació Cultural i Gastronòmica de Gandia, Avelino Alfaro, han presentat aquest matí el cartell promocional del 47é “Concurs Internacional de Fideuà de Gandia i Gastronomia”.\nAquest està realitzat per Marta Sevilla, il·lustradora que també ha dissenyat i donat color i continguts a la guia de Turisme Visit Gandia. “Aposta per una animació fresca, simpàtica i acolorida on no sols té el protagonisme la fideuà i els seus ingredients, sinó que continua l’enllaç de la pròpia Visit Gandia”, ha remarcat Mascarell.\n“Estem treballant el que faça falta per a que el concurs siga tenint el caixet de sempre”, ha destacat Alfaro. A més, el representant de l’Associació Cultural i Gastronòmica ha puntualitzat que “aquesta celebració representa l’inici de la temporada turística de Gandia”.\nEl concurs es celebrarà el proper 2 de juny a les instal·lacions de l’Hotel Bayren i participaran 30 candidats (10 estrangers, 10 nacionals i 10 de la Comunitat Valenciana). El jurat estarà format per cuiners amb experiència i reputació al sector gastronòmic, alguns d’ells amb Estrellas Michelín. A banda, el regidor ha assegurat que aquest “estarà farcit de moltes novetats que anirem avançant en les pròximes setmanes”.\nConcurs Internacional de Fideuà de Gandia\nArticle anteriorCompromís Més Gandia presenta declaració institucional a favor del poble Sahrauí\nArticle següentL’Alberg Mar i Vent de Piles acull a 86 persones ucraïneses


Taiwan ha mantingut a ratlla el coronavirus: com s'ho han fet? - Catalunya Ràdio\nCrítiques a l'OMS per cedir davant la Xina i no reconèixer la bona gestió de Taiwan per frenar la Covid-19\nCarla Pedret 09/04/2020 - 16.14 Actualitzat 08/09/2020 - 08.52\nTaiwan acusa l'Organització Mundial de la Salut (OMS) d'haver fallat en la lluita global per frenar el coronavirus. Les autoritats de l'illa van alertar el 31 de desembre de "misteriosos casos de pneumònia a la ciutat xinesa de Wuhan", casos que podrien tenir a veure amb un nou coronavirus. L'OMS no en va fer cas, més influenciada per qüestions geopolítiques que no pas sanitàries. Taiwan no es va quedar de braços plegats i ha estat, amb Corea del Sud i Singapur, un dels pocs països capaços de contenir el virus.\nAmb una població de gairebé 24 milions de persones, Taiwan ha detectat menys de 400 positius. Fins al 7 d'abril, tres mesos després que es detectés el primer cas, els morts es poden comptar amb els dits d'una mà.\nNo hi ha millor mestre que la necessitat. Després del brot de SARS del 2003, el govern taiwanès va crear equips específics i mecanismes de control i prevenció. En aquell brot hi van morir 73 persones, un balanç que no es podia tornar a repetir.\nSituat a només 180 quilòmetres de la Xina i amb vols directes des de Wuhan -la zona zero de la pandèmia-, Taiwan tenia molts números de convertir-se en un focus calent de casos.\nEl primer positiu per Covid-19 es va detectar el 21 de gener. El govern de Tsai Ing-wen feia dies que ho tenia tot en marxa. Les mesures se centren a aïllar les persones sospitoses o portadores del virus, per garantir que la resta de població pugui fer vida normal.\nL'aeroport, la porta d'entrada\nEls experts tenien clar que el primer positiu seria importat i el control es va fer especialment exhaustiu als aeroports. L'exèrcit s'encarrega de desinfectar maletes, avions i, fins i tot, viatgers.\nEn aquesta imatge del Ministeri de Defensa taiwanès, un soldat ruixa les mans d'una nena amb desinfectant. La petita va arribar a l'aeroport de Taoyuan a finals de març en un vol amb 153 ciutadans taiwanesos repatriats des de Wuhan.\nTots els passatgers han de passar per un escàner que els controla la temperatura i, amb febre o sense, tots han d'estar 14 dies en quarantena.\nSi són visitants, s'han de quedar en un hotel designat pel govern, i si són residents, s'han d'estar a casa, com explica Oriol Gallissà, un empresari català que viu a Taiwan:\n"Gairebé tots els casos han estat detectats ja a l'aeroport. A les persones en quarantena, les autoritats els donen menjar i una compensació econòmica."\nPrevenció, prevenció i prevenció\nLa primera mort per coronavirus a l'estat espanyol va ser el 13 de febrer a València. La confirmació que el pacient tenia el virus no va arribar fins setmanes després, quan el Ministeri de Sanitat espanyol va canviar el criteri i va ordenar fer tests als malalts amb pneumònies d'origen desconegut.\nLes autoritats sanitàries taiwaneses van ser proactives des del minut 1. No s'esperen a rebre pacients amb símptomes, sinó que busquen activament possibles positius. Es fan tests a tots els pacients amb pneumònia o que han donat negatiu per grip.\nTecnologia per fer complir el confinament\nParlem amb l'Oriol Gallissà quan està de visita a Catalunya, esperant poder tornar a Taipei. La seva dona és a Taiwan, confinada a casa. Des de l'ajuntament hi estan molt pendents:\n"L'ajuntament li truca cada dia per saber si té febre. Com que no pot sortir de casa, li porten menjar i, fins i tot, li venen a recollir la brossa a la porta."\nSaltar-se la quarantena pot costar fins a 9.000 euros de multa, però el govern no en va tenir prou amb la dissuasió econòmica.\nA través del GPS del mòbil i en col·laboració amb les empreses de telecomunicacions, el Centre de Control de Malalties -l'equivalent al Centre d'Emergències Sanitàries espanyol- té accés a la localització de les persones obligades a confinar-se.\nSi una persona surt de casa o té el telèfon apagat, la policia i el funcionari responsable d'aquella àrea van immediatament a comprovar on és.\nL'aplicació de mesures similars a l'estat espanyol ha generat un intens debat sobre quin és el límit entre salut pública i privacitat. Els taiwanesos, però, no ho consideren una vulneració de la seva intimitat perquè confien en les institucions, explica Oriol Gallissà.\nDes que es va detectar el primer cas a l'illa, tothom es va fer càrrec de la situació i actuava per iniciativa pròpia.\n"La gent va començar a prendre mesures de forma individual. Tothom es prenia la temperatura i es posava mascareta per sortir al carrer."\nL'ús de mascaretes és obligatori. El govern en controla la distribució i fixa el preu i el nombre màxim per persona.\nAl metro de Taipei, es controla la temperatura de tots els passatgers i, qui no dugui mascareta, ha de pagar una multa de 450 euros.\nEvitar situacions de pànic és clau. Per això, qui difongui notícies falses sobre l'epidèmia s'enfronta a sancions que poden arribar als 90.000 euros.\nLes classes no s'han suspès a Taiwan, però sí que s'han fet canvis. Es recomana als nens dur mascareta.\nEl govern n'ha repartit prop de 7 milions entre escoles bressol, de primària i instituts, i també termòmetres i alcohol per desinfectar les mans.\nClasse de primària d'una escola de Taipei el març passat (Reuters)\nLes classes s'han adaptat a la nova situació amb separadors a les taules i als menjadors.\nEl Ministeri d'Educació ha publicat una guia amb criteris molt clars per suspendre les classes o tancar l'escola en funció del nombre d'alumnes o mestres contagiats. La desinfecció dels espais és constant.\nL'OMS, la Xina i la diplomàcia de les mascaretes\nL'Organització Mundial de la Salut (OMS) ha elogiat públicament la bona gestió de la Xina, Singapur o Corea del Sud en la crisi del coronavirus. Mai ha esmentat Taiwan.\nTaiwan té exèrcit, moneda pròpia i, després d'anys de dictadura, és una de les democràcies asiàtiques més obertes i avançades, però s'ha quedat als llimbs diplomàtics. Només una quinzena d'estats el reconeixen com a país, entre ells, el Vaticà.\nTaiwan es va fundar el 1950 després de l'exili del govern de Chiang Kai-shek, que va fugir de la Xina per la victòria del Partit Comunista de Mao Tse-tung a la guerra civil.\nDurant dècades, Taiwan va ser considerada la legítima República de la Xina i, fins al 1971, va tenir seient a les Nacions Unides.\nPerò com més pes guanyava la Xina continental, menys amics tenia Taiwan. L'estocada final va arribar el 1979 quan, en plena Guerra Freda, els Estats Units van traslladar la seva ambaixada de Taipei a Pequín.\nDes de llavors, la Xina reivindica l'annexió de l'illa fent ús, si cal, de la força, i boicoteja tothom que hi tingui relació.\nPerò Taiwan aprofita qualsevol oportunitat per fer sentir les seves reivindicacions. Després d'una gestió envejable de la crisi del coronavirus, Tsai Ing-wen exigeix ser membre de ple dret de l'OMS. Són moltes les veus que li donen suport.\nLa radio televisió pública de Hong Kong (RTHK) va preguntar a un alt responsable de l'OMS si reconsiderarien la candidatura de Taiwan. Bruce Aylward no només no va respondre, sinó que quan la periodista va repreguntar, va penjar la trucada.\nWow, can't even utter "Taiwan" in the WHO? You should set politics aside in dealing with a pandemic. FYI @WHO, 450+ news reports from 40+ countries so far positively covered #Taiwan's handling of #COVID19. These reports do not mistake us as part of China & #TaiwanCanHelp. JW https://t.co/KbupbUb7NG\n 外交部 Ministry of Foreign Affairs, ROC (Taiwan) 🇹🇼 (@MOFA_Taiwan) March 29, 2020\nCom ja han fet Rússia, la Xina o Turquia, Taiwan també s'ha sumat a l'anomenada "diplomàcia de les mascaretes". N'ha enviat més de 5 milions a Europa amb l'agraïment de la presidenta de la Comissió Europea.\n Ursula von der Leyen (@vonderleyen) April 1, 2020\nAl seu perfil de Twitter, Tsai Ing-wen reivindica fins a la sacietat la capacitat i les ganes de Taiwan d'ajudar i de compartir la seva experiència en fòrums internacionals.\nMentre aquest reconeixement no arriba, la presidenta taiwanesa ens convida a mantenir la distància social saludant-nos a l'estil taiwanès.\nGreeting my good friends from the #US the #Taiwan way. Remember: to better prevent the spread of #COVID19, say no to a handshake & yes to this friendly gesture. #拱手不握手 Check it out: pic.twitter.com/wNZYZxFSjh\n 蔡英文 Tsai Ing-wen (@iingwen) March 5, 2020\nSigui reconegut o no per l'OMS, Taiwan no només és un exemple de la gestió de la crisi del coronavirus. També és un exemple de "fair play" diplomàtic.


Tramitació del canvi de cognom - Gabinet de Valencià - Ayuntamiento de Alcoy\nEstá en: Áreas > Gabinet de Valencià > Drets lingüístics\nNORMALITZACIÓ DE L’ORTOGRAFIA DELS COGNOMS\nS’entén per normalització d’un cognom valencià els canvis necessaris en la seua forma per a adequar-lo a les normes ortogràfiques vigents de la llengua (per exemple, substituir Chàfer, Alemañ, Compañy per Jàfer, Alemany i Company).\nNormalitzar els noms de pila és traduir-los, mentre que en els cognoms podem distingir bàsicament dos casos:\nEls cognoms valencians foren fixats gràficament en moments anteriors a l’establiment de l’actual sistema ortogràfic. Molts presenten formes que no coincideixen amb les normes ortogràfiques actuals, però que segueixen pautes gràfiques tradicionals, antigues i genuïnes (com ara March, Bosch).\nEn altres casos, aquestes grafies tradicionals foren alterades modernament per funcionaris, sovint forasters, que desconeixien les tradicions gràfiques valencianes i introduïren grafies espanyoles estranyes al sistema (com ara Alemañy, Chordá).\nPer tant, cal diferenciar clarament les dues situacions:\nen el cas de cognoms no afectats per alteracions degudes a la interferència castellana, convé normalitzar-los o no segons que el seu portador se senta més identificat amb una grafia o altra, és a dir, tan legítim és la conservació de les formes tradicionals, normalment lligades a la identitat de les famílies, com la modernització i adaptació a les normes vigents. Cadascú ha de decidir la seua opció lliurement, segons la seua sensibilitat i conveniència.\nEn el cas de cognoms que s’escriuen amb interferències gràfiques de tipus espanyol, és recomanable corregir aquestes alteracions. No obstant això, hi haurà molts casos a mitjan camí, en els quals cal apel·lar a una prudent combinació de bon gust i lleialtat a la normativa lingüística actual.\nLa persona interessada s’ha de presentar al Registre Civil on està registrada i emplenar una instància en què es demana la substitució del cognom per la forma valenciana corresponent i, a més, aportar la documentació següent per tal de tramitar el canvi que vol sol·licitar:\nInforme onomàstic o certificat que acredite la correcció lingüística del cognom, emés bé per l’Oficina de Toponímia i Onomàstica de l’Acadèmia Valenciana de la Llengua (adreça: Monestir de Sant Miquel dels Reis, avinguda de la Constitució, 284 –46019 València; tel. 96 387 40 23; fax: 96 387 40 36. A/e: avl@gva.es); bé al Departament de Filologia Catalana de les universitats d’Alacant, València o Castelló; bé a qualsevol altre organisme similar, com ara algun servei lingüístic d’un ajuntament valencià (ex.: Gabinet Municipal de Normalització Lingüística de l’Ajuntament d’Alcoi). Aquest document certifica que el cognom és valencià i la seua grafia adequada (es pot demanar emplenant aquesta sol·licitud (pdf)).\nUn certificat literal de la partida de naixement, emés pel Registre Civil del lloc on s’ha nascut, en cas que aquest no siga el mateix que el Registre Civil al qual s’adreça la persona interessada per a normalitzar el seu cognom.\nPel que fa al règim legal dels cognoms estrangers, vegeu la Instrucció de 23 de maig de 2007, de la Direcció General de Registres i del Notariat.\nLa 'i' entre cognoms\nSi la persona interessada vol tenir una 'i' entre els dos cognoms, només cal que ho manifeste a l’encarregat del Registre Civil.\nLa persona interessada s’ha de presentar al Registre Civil on està registrada i emplenar una instància en què es demana la inclusió de la conjunció copulativa 'i' entre els cognoms. A més, s’ha d’aportar la documentació següent per tal de tramitar la inclusió que es vol sol·licitar:\n(text extret parcialment de l’article 'La conjunció copulativa i entre els cognoms', d’Anna Llinares).\nLa 'i' entre cognoms és un costum tradicional i històric dels ciutadans valencians, mallorquins i catalans, que està d’acord amb els usos tradicionals i particularitats de la nostra llengua. Aquest costum s’ha vist reflectit, fins i tot, en personalitats valencianes d’aquest segle, com ara: Josep Sanchis i Sivera, Manuel Sanchis i Guarner, Enric Valor i Vives, Jordi Valor i Serra, Joan Fuster i Ortells, etc.\nSembla, però, que a hores d’ara encara hi ha algun registre civil on ignoren, conscientment o inconscientment, l’estat de la normativa legal pel que fa a la possibilitat d’intercalar la conjunció copulativa 'i' entre els cognoms. És una qüestió que, jurídicament, es va resoldre ja fa uns anys, però després de comprovar els problemes amb què la gent es troba, és convenient d’especificar-ne alguns aspectes per tal d’orientar les persones interessades.\nTant el Ministeri de Justícia, mitjançant una resolució de la Direcció General dels Registres i del Notariat de l’any 1987, com el Tribunal Suprem (Sentència de 26 de gener de 1993, de la Sala 3a, Secció 5a. Ponent: Pedro Esteban Álamo. Aquesta sentència resolia en favor dels ciutadans que havien incoat una demanda, iniciada al registre civil de Granollers i Barcelona, per tal de poder incloure la 'i' entremig dels cognoms dels fills. Prèviament, el mateix problema havia estat examinat en la sentència de 30 de gener de 1989 de l’Audiència Territorial de Barcelona, que va estimar la petició del recurrent d’intercalar la 'i' llatina entre els dos cognoms —la qual substituïa la 'y' prevista a l’art. 194 del Reglament del Registre Civil.), ja deixaren ben clar que una persona pot inscriure el seu nom intercalant entre el cognom patern i el matern la conjunció copulativa 'i', si així ho desitja.\nEn algun Jutjat de Pau, però, s’hi neguen adduint que la Llei i el Reglament del Registre Civil diuen que el castellà és l’únic idioma que s’ha d’emprar en el registre.\nAquest argument és el que l’any 1985 va fer servir la Direcció General dels Registres i del Notariat, juntament amb el fet de considerar que la copulativa 'i' no forma part dels cognoms, sinó que es tracta només d’una fórmula per a separar en l’àmbit exclusivament del registre el primer cognom del segon. Posteriorment, en la Resolució de 20 d’octubre de 1987, rectificà i diu: «... si bé l’article 194 del Reglament del Registre Civil estableix que en el registre entre els cognoms patern i matern s’intercalarà la copulativa castellana y, aquesta ha d’entendre’s limitada a la mecànica interna del registre civil, però no pot ni ha de transcendir a l’ús social, ni tampoc ha d’impedir l’ús d’altres mitjans —entre ells la copulativa catalana i— per a separar els dos cognoms d’una persona en els certificats en extracte, així mateix en el llibre de família». El Tribunal Suprem, en la Sentència de 26 de gener de 1993, confirmà la de l’Audiència Territorial de Barcelona, de 30 de gener de 1989, que basant-se en un certificat expedit per l’Institut d’Estudis Catalans, segons el qual els dos cognoms de les persones catalanes han d’anar units mitjançant la conjunció copulativa i, tal com ho corrobora la Gran Enciclopèdia Catalana, on els cognoms de les personalitats catalanes, valencianes i de les Illes Balears apareixen amb la conjunció i, diu: «És procedent, en definitiva, estimar l’esmentada pretensió i declarar que pertoca intercalar la conjunció copulativa i entre el cognom patern i matern».\nAra bé, el Tribunal Suprem ja s’encarrega de remarcar que una qüestió diferent a la que hem vist fins ara és la pretensió que l’assentament del naixement es transcriga en el corresponent llibre del registre civil en català. Aquest fet és, segons el Tribunal Suprem, una qüestió merament d’ordenació, de caràcter intern, i de competència exclusiva de l’Estat, d’acord amb l’article 149.8 de la Constitució.\nAixí, doncs, ens trobem davant de dos temes diferents: d’una banda, l’ús de la conjunció i entre els cognoms; d’una altra, la llengua que s’ha d’usar en els registres. Segons la sentència abans esmentada del Tribunal Suprem: «S’ha de distingir: el primer assentament per a la inscripció de naixement es redactarà en castellà —tret del que fa referència al nom i cognoms del nounat—; l’expedició de certificats per a l’interessat s’expediran en models bilingües a les comunitats amb idioma propi oficial amb el castellà».\nEn relació amb el lliurament de certificats la mateixa sentència parla de l’Ordre del Ministeri de Justícia de 20 de juliol de 1989, que aprova diversos models de certificats bilingüe en extracte i literals de les actes del registre civil.\nHa de quedar clar que el fet de poder veure la 'i' entre els cognoms no es limita només als assentaments del Registre Divil. De tot el que hem vist es dedueix que també pot aparéixer en el document nacional d’identitat, en el llibre de família, en el carnet de conduir, en la cartilla de la Seguretat Social...\nPerò, què passa si estem inscrits amb la copulativa 'y' i volem que se’ns canvie per la copulativa 'i'? Podem trobar-nos amb dues situacions:\nQue siga una inscripció anterior a 1959 i no reculla els dos cognoms o que siga posterior a 1959, però a pesar del que disposa l’article 194 del Reglament del Registre Civil, no hi conste la partícula 'y': en aquests casos, la Resolució de 16 d’agost de 1993, de la Direcció General dels Registres i del Notariat, diu: «... la partícula i podrà constar en els certificats en extracte i en el llibre de família, sense necessitat de rectificar l’assentament respectiu...».\nQue la inscripció de naixement s’haja fet unint els cognoms amb la partícula 'y': en aquest cas «pot i ha de ser objecte de rectificació per a substituir-la per la catalana i valenciana 'i'. Es tracta d’un senzill expedient de rectificació d’error en la consignació dels cognoms, que té el seu suport en els articles 93.1 de la Llei del Registre Civil, i 12 i 296 del seu Reglament, i que pot ser promogut per qualsevol personal amb interés legítim», disposa també la resolució anterior.\nDesprés d’aquest repàs, doncs, podem extraure les conclusions següents:\nPodem intercalar la conjunció copulativa 'i' entre els nostres cognoms.\nPodem demanar còpies de les inscripcions o extractes dels assentaments en valencià. Només és obligatori l’ús de l’espanyol en l’àmbit intern dels registres de l’Estat.\nPodem exigir el canvi de la conjunció 'y' pel de la copulativa 'i'.\nSi el que es vol és traduir un cognom al valencià, adaptar un cognom a la grafia valenciana o canviar un cognom no valencià per un de valencià, el procediment és més llarg, ja que aquests canvis requereixen la instrucció d’un expedient, que ha de resoldre el Jutjat de Primera Instància o el Ministeri de Justícia, segons corresponga.


Obres de millora al pavelló del Foment de Cassà\nS’han iniciat les obres de millora al pavelló del Foment de Cassà de la Selva. Les obres suposen una inversión de 43.000 euros, 20.000 dels quals estan subvencionats per Dipsalut (Diputació de Girona)\nObertes les inscripcions dels cursos de natació pel segon trimestre\nA partir d’avui s’obren les inscripcions pels cursos de natació de la piscina coberta municipal pel segon trimestre. Avui s’obren les preinscripcions per a alumnes que ja han fet algun curs aquest trimestre, i a partir del dia 3 de desembre i fins el 13, s’obren pels nous alumnes.\nLes proves de nivell es faran els dies 14 i 15 de desembre. Les classes s’iniciaran a partir del 7 de gener.\nPodeu descarregar el full d’inscripció a www.cassa.cat/piscina.\nL’Ajuntament de Cassà de la Selva ha rebut aquest dilluns a la tarda els 20 esportistes delit del municipi que han rebut una subvenció de la Diputació de Girona per finançar part dels desplaçaments de les competicions esportives.


Éxit de participació al primer RDIT Talk : 'Finançament i Gestió del Creixement en Empreses de Base Tecnològica' — Parc UPC — UPC. Universitat Politècnica de Catalunya\nÉxit de participació al primer RDIT Talk : 'Finançament i Gestió del Creixement en Empreses de Base Tecnològica'\nSou a: Inici / Notícies / Éxit de participació al primer RDIT Talk : 'Finançament i Gestió del Creixement en Empreses de Base Tecnològica'\nEl passat dia 22 de juny, a l’ edifici RDIT del Campus del Baix Llobregat, es va celebrar la primera RDIT Talk dels UPC Innovation Ecosystems.\nAquesta jornada, organitzada pel Servei de Gestió de la Innovació de la UPC, forma part de tot un seguit d’actuacions orientades a la comunitat d'empreses incubades UPC.\nL’objectiu d’aquests events es promoure l’intercanvi de coneixement, oportunitats i la generació de sinergies entre els projectes, empreses allotjades i la pròpia UPC i/o altres agents externs al nostre ecosistema.\nEn aquesta ocasió, la jornada tenia per objectiu presentar a les empreses assistents un seguit d’eines per tal de preparar la seva estratègia a l’hora d’afrontar el repte del creixement del seu projecte en les millors condicions .\nDavid Cuadrado, psicòleg de les organitzacions, consultor i emprenedor de la consultora D’ALMA, va dedicar la seva ponència anomenada “El pas d’una estructura paleolítica a neolítica”, a parlar sobre el què passa a les empreses quan comencen a créixer, i quan passes de ser una “tribu” a un sistema més complex. Utilitzant tècniques de dinàmiques de grup en que els assistents van participar-hi de manera proactiva, es van fer paleses les diferents línies de comunicació que s’han d’establir entre els membres d’un equip, així com la dificultat en la presa de decisions i la manera de donar agilitat al processos.\nLa segona intervenció, a càrrec d’Albert Font, de l'equip d'inversió en tecnologia de Caixa Capital, portava per títol “El finançament de les startups, des de la llavor a l’èxit”. En aquesta ponència la seva intervenció es va focalitzar en explicar el finançament específic adreçat a les empreses de base tecnològica (EBT’s), i els diferents vehicles que Caixa Capital Risc els ofereix depenent del sector i de l’etapa de desenvolupament.\nAl termini de les ponències es va donar pas a una taula rodona. Manel Arrufat, responsable d’emprenedoria i innovació de la UPC va conduir aquesta taula, on es van abordar la discussió de diferents aspectes relacionats amb els continguts més controvertits i d’interès de l’auditori.\nAl final de l’acte, els emprenedors i responsables de projectes empresarials de la comunitat RDIT van poder interactuar entre ells donant-se a conèixer, reforçant així la seva xarxa de contactes, al temps que explorar possibles vies de col·laboració.”\n'Finançament i Gestió del Creixement en Empreses de Base Tecnològica'


Exploraciones y pruebas de urología y nefrología en Barcelona\n¿NECESSITA UN DOCTOR? ¡DEMANI CITA ARA!\nEntri i possis en contacte amb nosaltres fàcilment per conertar cita.\nÉs un estudi per imatge de l’arbre urològic sense efectes secundaris coneguts a través d’un aparell d’ultrasons\nL’objecte d’aquesta prova és el de conèixer quin és el seu comportament miccional pel que fa al funcionament de la seva bufeta i uretra.\nAmb el procediment podrem conèixer com reacciona la seva bufeta a l’ompliment, com es modifica la pressió dins d’ella i si accepta el líquid de manera normal o desenvolupa espasmes no controlables per vostè. Així mateix podrem avaluar si orina amb suficient força i aconsegueix buidar completament la bufeta o hi ha problemes de tipus obstructiu o incontinència d’orina.\nEl coneixement exacte del comportament del seu bufeta és útil a l’hora d’establir el correcte tractament dels seus problemes miccionals.\nLa prova consisteix en la introducció d’una petita sonda per la uretra fins a la bufeta i l’ompliment lent de la mateixa amb sèrum. Al llarg de l’ompliment vostè anirà indicant quan nota per primera vegada el líquid, així com quan apareix el primer desig d’orinar, el desig moderat i el fort desig miccional. Indicar també si presenta imperiositat, dolor i altres sensacions d’acord apareguin al llarg del procediment.\nÉs la prova que permet veure la corba de la micció a través d’una balança i un cronòmetre\nMitjançant aquesta tècnica, utilitzant un vídeo endoscopi flexible, el metge veu l’interior de la bufeta i de la uretra. Es realitza habitualment en règim ambulatori i anestèsia local (gel anestèsic en uretra) que minimitza les molèsties, i les fa totalment tolerables.\nEstà indicada per a l’estudi de l’hematúria, cistitis de repetició, de vegades, de l’adenoma de pròstata, així com per a les revisions després de la resecció de tumors vesicals. En ocasions es pot col·locar o retirar un catèter a urèter.\nÉs una ecografia doppler on es pot veure el flux arterial i venós dels òrgans externs masculins.\nL’anàlisi PCA3 és una anàlisi genètica per ajudar en el diagnòstic del càncer de pròstata.\nEs recull una mostra d’orina després d’un tacte rectal per determinar el valor de PCA3.\nEl PCA3 és específic per al càncer de pròstata i, a diferència del PSA, no està afectat\nper l’engrandiment de la pròstata o altres malalties de la pròstata no canceroses.\nEl PCA3, a més, no es veu influenciat per la presa de medicaments com ara finasteride o Dutasteride.\nEl valor de PCA3, a més del tacte rectal i el PSA, proporciona informació útil per ajudar a decidir si s’ha de fer una biòpsia o si aquesta pot retardar-se.\nSi vostè ha tingut una biòpsia positiva, el valor de PCA3 pot proporcionar informació addicional sobre l’agressivitat del càncer. Això pot ajudar a decidir quin tractament és l’apropiat.\nEl PCA3 presenta un major valor predictiu positiu i major valor predictiu negatiu, respecte al PSA.\nEl PCA3 mostra una sensibilitat del 47-68% i una especificitat del 55-72%.\nEl FISCH utilitza sondes de DNA marcades amb un fluoròfor per detectar o confirmar anomalies genètiques o cromosòmiques que generalment estan més enllà de la capacitat de resolució de la citogenètica de rutina. En primer lloc, la mostra de DNA es desnaturalitza, procés que separa les filaments complementaris de l’estructura en doble hèlix del DNA. A la mostra desnaturalitzada se li afegeix la sonda d’interès, marcada amb un fluoròfor, que s’associarà al DNA de la mostra en el lloc diana, en el procés denominat hibridació, on es torna a formar una doble hèlix. El senyal emès per la sonda s’observa mitjançant un microscopi de fluorescència i així la mostra de DNA es pot classificar segons la presència o absència del senyal.


PDF VI TROBADA DESTUDIOSOS DE SANT LLORENC DEL MUNT I\nVi trobada destudiosos de sant llorenc del munt i\nEl 27 de juliol coincideixen a Sant Llorenç d'Hortons la 15a Trobada Gegantera i la 15a Trobada Comarcal Penedès-Garraf. Les activitats començaran a les 18.30 h a la plaça de Mossèn Comerma amb l'arribada de les colles, la plantada de gegants i una gimcana infantil. Més d’un centenar d’estudiosos del patrimoni de la pedra seca es trobaran des de divendres 20 fins diumenge 22 d’octubre, en la IX Trobada d’Estudis que tindrà lloc en diferents espais de les valls del Montcau, als municipis de Mura, Talamanca i el Pont de Vilomara i Rocafort, situats dins del Parc Natural de Sant Llorenç del Munt i l’Obac.\n📗 Teen titans go! conoce a los jóvenes titanes\n📚 13. El asesino no está en el banquillo de los acusados, está entre el jurado: El asesino no está en\nMissatge d'avís Els enviaments per aquest formulari estan tancats. Inscripció ponents IX Trobada d'Estudiosos de Sant Llorenç del Munt i l’Obac\nEl Parc Natural de Sant Llorenç del Munt i l'Obac en l'inventari d ...\nTrobada d'Estudiosos de Sant Llorenç del Munt i l’Obac, el 21 i 22 de novembre a Castellar del Vallès Presentació de comunicacions Les persones que vulguin presentar una comunicació disposaran d'un màxim de 10 minuts per fer-ho. A més, podran il·lustrar els continguts de la presentació amb un pòster (veure apartat següent).\nEls dies 21 i 22 de novembre va tenir lloc la IX Trobada d'Estudiosos del Parc Natural de Sant Llorenç del Munt i l'Obac, a l’edifici El Mirador de Castellar del Vallès, que va acollir les 110 persones que van assistir, tot un èxit de convocatòria. Entre elles, bé com a ponents o com a oients, veïns i veïnes del municipi, interessades i compromeses amb la preservació del patrimoni\nCastellsapera és una muntanya de 939 metres que es troba entre els municipis de Terrassa i de Vacarisses, a la comarca del Vallès Occidental.Es tracta d'un monòlit conglomeràtic de morfologia allargassada, de grans dimensions, format bàsicament per conglomerats i en menor mesura argiles, gresos i limolites de l'eocè; catalogat com un punt d'interès geològic.


BRAVO en majúscules per l’Escola de Música del Gironès | Consell Comarcal del Gironès\nBRAVO en majúscules per l’Escola de Música del Gironès\njuny 18, 2017 | Actualitat, Actualitat - Escola de Música\n• Amb l’Auditori de Girona ple de gom a gom, més de 1200 persones han gaudit del concert del festival de final de curs de l’Escola de Música del Gironès.\nAquest diumenge 18 de juny, a les 12 del migdia, l’Escola de Guitarres del Gironès han donat el tret de sortida al concert de final de curs de l’Escola de Música del Gironès. A continuació ha estat el torn dels Petits Músics i els alumnes del Cant Coral. Finalment els alumnes d’iniciació, preparatori 1 i 2 i la Jove Orquestra del Gironès, han tancat la part matinal del Concert.\nDurant el matí, més de 1.200 assistents han pogut gaudir de cançons populars com “Els Tres Porquets” fins a peces de la banda sonora dels Pirates del Carib. Una combinació perfecte, perquè els alumnes i els professors de l’EMG hagin mostrat el resultat de tot el curs i nombroses hores d’assaig.\nEl concert s’ha reiniciat a 2/4 de 6 de la tarda, novament amb el torn de l’Escola de Guitarres, del alumnes d’aprofundiment i música a mida del llenguatge musical, la Jove Orquestra del Gironès i La Banda.\nDurant el concert de la tarda, amb el mateix nombre de públic, s’han pogut escoltar peces com “Quan tot s’enlaira” dels alumnes de llenguatge musical o “Més Lluny” interpretada juntament amb la col•laboració de diverses corals. “Abril del 74”, ha estat una de les peces escollides per l’Escola de Guitarres.\nPer altra banda la Jove Orquestra ha interpretat “Viatge a Ítaca” i, seguidament, La Banda ha fet aixecar el públic de la cadira amb la cançó reivindicativa de “L’Estaca”.\nEl Concert de la tarda s’ha basat en cançons catalanes, una barreja de melodies de sempre de Llach amb la frescor de joves intèrprets com Txarango. La diversitat musical oferta en aquesta part del concert ha donat lloc a llargs aplaudiments, resultat de l’excel•lent interpretació de les diferents obres.\nSegons Jaume Busquets, President del Consell Comarcal del Gironès, l’Escola de Música del Gironès és el clar exemple de què “junts sempre es pot arribar més lluny”, en referència al treball col·laboratiu dels ajuntaments de la comarca per tal que l’ensenyament musical pugui arribar a tots els pobles. Busquets ha afegit que els alumnes són la raó de ser de l’Escola, i ha agraït a totes les famílies, a tot l’equip directiu de l’EMG i als ajuntaments pel seu paper clau perquè l’EMG hagi pogut celebrar 28 anys.


Resultat de la cerca salut\nL’arribada del Nadal és un moment que molts aprofitem per a fer balanç personal sobre l’any que tanquem. I,...dir que el 2019 ha estat un any important per a Begues perquè ens ha permès continuar essent el municipi que volem ser.\nUn nou impuls a l’activitat física\nJa al llarg de la passada legislatura establíem com a una de les principals línies de treball municipal potenciar l&rsq...er no incorporar l’activitat física a la nostra vida. No ho dubteu més i poseu les cames i el cor en moviment.\nEn començar aquest mes reflexionava sobre tot el que ens proposa el nostre municipi quan arriba el mes d’agost. Aquest &...manera de promoure l’esport: demostrant que la seva pràctica no és un sacrifici, és una diversió.\nEls pals a les rodes dels ajuntaments\nEn el meu últim escrit, al voltant dels pressupostos municipals, feia referència a les dificultats imposades pel govern... a l’Ajuntament de Begues de ben segur que no ha estat una altra cosa més que un pal a les rodes del nostre dia a dia.\nEl parc metropolità comença a ser una realitat\nJa han començat els treballs de la primera fase del futur parc metropolità de Begues que se situarà entre els se...inc cap dubte de que aquest serà un lloc de referència en un futur immediat per a tots els beguetans i les beguetanes.\nCom ens movem a Begues?\nEls municipis que com Begues convivim d’una manera estreta i habitual amb la natura, hem de tenir una motivació extra pe...perquè millora el nostre benestar, perquè té un efecte beneficiós directament en el nostre organisme.\nLlum verda a la primera fase del parc de la Parellada\nSovint tenim, com a societat, una tendència excessiva a veure els nostres infants amb una mirada paternalista. És cert ... mandat i ho fa, a més, donant veu a un sector de la nostra població que ha d’aportar molt en els propers anys.\nL’esport, una prioritat a Begues\nEl sedentarisme és un dels principals perills que durant aquest segle XXI haurem de combatre. L’Organització Mund...a la feina que tenim per endavant, és cert. Però no és menys cert que comptem amb les millors eines possibles.\nEns comprometem amb la qualitat de l’aire\nLa qualitat de l’aire que respirem afecta directament a la qualitat de la nostra salut. Aquest és un fet que no podem ob...dem de la salut, cuidem del transport públic. Per a nosaltres són tres peces inseparables d’un mateix projecte.\nequipaments (12) · seguretat (13) · LRSAL (4) · parellada (1) · AMI (5) · tecnologia (6) · parlament (3) · lleure (31) · camí ral (9) · parc del garraf (7) · catalunya (25) · 902 (2) · centre cívic (9) · 25N (3) · Eramprunyà (1) · empresa (2) · hospital (1) · salut (3) · (281) · alta tensió (4) · consulta (11) · participació, (1) · biblioteca (6) · habitatge (2) · diputació de barcelona (4) · abocador (4) · ensenyament (6) · patrimoni; (22) · llei (3) · infants (4) · pressupostos (14) · OAC (1) · gent gran (17) · carnestoltes (1) · refugiats (1) · explosió (1) · coronavirus (31) · civisme (8) · mobilitat (8) · 2017 (3) · LOEPSF (2) · finançament (2) · centre de dia (2) · esport (11) · joventut (12) · solidaritat (13) · Bruguers (1) · AMB (7) · cinema (1) · alcaldia (16) · dona (11) · família (7) · ocupació (4) · ermita (3) · medi ambient (25) · petit casal (1) · 2019 (10) · alcohol (1) · transparència (16) · subvencions (5) · reflexions (288) · parc metropolità (2) · comerç (12) · telecomunicacions (2) · 2014 (2) · participació (32) · Nadal (10) · pobresa energètica (2) · 2018 (4) · festa major (11) · serveis (27) · pagesia (2) · yu (1) · ordenances (2) · eleccions (10) · entitats (26) · aplec (1) · pobresa energètica, (1) · desnonaments (1) · patrimoni; (9) · tapatast (2) · pedrera (4) · carretera (2) · cultura (38) · 2016 (1) · sostenibilitat (8) · 9N (5) · reflexions (4) · sanitat (5) · policia local (7) · felicitació (2) · patrimoni (19)


«Treballà per impregnar l'ordre jesuïta del seu esperit catalanista»\nLa comunitat de Monti-sion elogià les virtuts i qualitats de l'historiador\nMiquel Batllori arribà l'any 1941 a Mallorca, «l'Illa del bell parlar» com ell l'anomenava, per fer classes al col·legi Monti-sion. La decisió dels seus superiors havia estat motivada «pel tarannà liberal, catalanista i inconformista del jove capellà», que recomanaven allunyar-lo de Barcelona. Fou «un enamorament a primera vista» el que sentí el jesuïta per Mallorca, com reconeixeria ell mateix anys després d'abandonar l'Illa el 1947.\nNicolau Pons Llinàs, pare de la companyia de Jesús, amic i admirador de l'obra del finat historiador, coneixeria molt més tard Batllori, «un home seriós, d'arxius i biblioteques» com recordava ahir, «però també una persona accessible que, dins de la Companyia de Jesús, ha tingut una prestància i prestigi universals».\nEmocionat per la pèrdua de l'amic, el jesuïta rememorava l'esperit d'«un home xerrador quan era lluny dels seus arxius», que «sempre feia recalar la seva conversa en els temes per als quals vivia: la història, la companyia i la llengua catalana», encara que «sobretot fou un home religiós».\nPersona que va professar una gran saviesa, «el pare Miquel gaudia de compartir el tresor que tenia a la seva memòria i qui l'escoltava -destacà Nicolau Pons- es consolava en rebre tantes classes d'història en una conversa casolana i amical. Era com un llibre flotant».\nPel que fa al treball que el capellà desenvolupà a Mallorca, en opinió del pare Pons, Batllori «va voler impregnar l'orde del seu esperit catalanista tant a l'àmbit docent, tractant d'inculcar als alumnes l'amor per la seva llengua i la seva la història», com a l'àmbit de la investigació, i com un home «que va connectar amb tots els àmbits de la cultura». Per això, «al col·legi la seva figura avui es recorda com la d'algú que va deixar petjada al seu temps i també amb posterioritat», ja que Batllori no perdé mai el contacte amb el col·legi ni amb l'Illa.\n«Ell sempre va professar un amor especial per Mallorca, convertint-se en un estudiós dels grans noms d'aquesta terra començant per Ramon Llull i interessant-se també per Bartomeu Pou, Costa i Llobera i molts d'altres. Així mateix, mentre va ser a Mallorca es va comunicar i va fer escola amb homes com Moll i dues tríades de germans: els Sureda i Blanes i els Forteza», apuntà Pons.\nPersonalment, el jesuïta recordà la figura de qui ha rebut el reconeixement unànime del món de la cultura com «un personatge molt digne, tot un intel·lectual a primera vista, que vibrava de seguida i fins i tot jo diria que s'emocionava quan li tocaven els seus temes sobre la llengua i la història de Catalunya». Llavors començava a parlar.


Disc de la setmana: Benjamin Biolay “Negatif” | Bloc de toies.com\ndissabte, 16 Juny 2012 by Joan-Carles\nEl disc d’avui és un disc de “chanson”, però totalment contemporani amb arranjament de teclats electrònics i més guitarres, traient-li una mica aquesta nostàlgia que envaeix la chanson i donant-li més contundència.\nBenjamin Biolay (1973), ha estat una de les raons per les que vaig recuperar el meu interes per la música francesa fa uns anys.\n“Negatif” (2003), va estar el àlbum de confirmació de Banjamin Biolay. En aquest disc es belluga pels diferents estils de la música del nostre temps, folk, cançó d’autor, rock, pop, però tots ells interpretats amb una gran elegància i talent.\nM’és impossible parlar de Biolay sense anomenar a Serge Gainsbourg. Ha actualitzat amb la seva música les propostes que Gaingsbourg o Trenet van elevar al seu màxim exponent.\nCançó que escoltes Billy Bob a Raison\nMalgrat el títol Negatif és un treball de cançons relativament optimista, en el que, afortunadament, deixa la imatge de crooner que donava en els discos anteriors, per obrir-se a plantejaments més amplis. Així podem trobar temes amb un aire pop (fregant fins i tot lo comercial), passant per temes més clàssics i cançons més melangioses.\nTambé és destacables la producció de l’àlbum i la gran varietat d’arranjaments que utilitza Biolay en el disc; cordes, vents o elements electrònics que enriqueixen de manera elegant un àlbum que no fa sinó apuntalar el que espero sigui una de les carreres més interessants dels propers temps.\nEtiquetes : Benjamin Biolay, Chanson, Negatiff, Serge Gainsbourg\n← Fotografia i realitat


Apartment Casa Patrizia Varese Ligure Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAllotjaments a Varese Ligure\nVarese Ligure Apartaments\nVeure tots els 36 allotjaments a Varese Ligure.\nVarese Ligure, Varese Ligure, Itàlia - Excepcional ubicació - Veure al mapa\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Varese Ligure, Apartment Casa Patrizia és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Apartment Casa Patrizia asseguren una estada plaentera als seus clients. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix habitació familiar.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, aparell de televisió, reproductor de DVD/CD, nevera, forn microones per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Apartment Casa Patrizia.


Cal un dia de la dona? - La Veu de l'Anoia\nCal un dia de la dona?\nAl pas que anem, aviat ens faltaran dates al calendari per a totes les celebracions. A les festes tradicionals se n’hi han afegit d’altres comercials com el Dia del Pare o de la Mare o les hem importat d’altres cultures (Halloween, Sant Valentí…). I encara ens n’hem inventat de noves per cobrir tots els àmbits de la vida: el Dia Sense Fum, el Dia de la Música, el Dia del Teatre, la Festa de l’Ecologia…\nDeixant de banda les festes d’origen estrictament comercial (que només serveixen per omplir els calaixos de les grans cadenes), dubto de l’eficàcia de moltes de les altres celebracions. Normalment només serveixen perquè una vegada a l’any ens recordem d’un tema o una cosa concreta i l’endemà tot quedi com abans. I…fins l’any que ve!\nEn el cas del Dia Internacional de la Dona hi ha aspectes diferenciats. Té un origen molt remot. Es va instituir poc després de la Festa del Treball, en record de la primera protesta de les dones treballadores que el 8 de març de 1857 varen sortir al carrer en defensa dels seus drets laborals. Però l’empenta principal va venir després de l’incendi d’una fàbrica de Nova York el 1911 on varen morir 142 dones, atrapades perquè els encarregats havien tancat totes les portes de sortida. Avui s’ha convertit en una celebració més aviat de caire festiu i és fàcil caure en aquesta dinàmica de festa anual i que perdi el seu caràcter reivindicatiu: Hauria de ser un dia de reflexió per veure el camí recorregut i el que falta per arribar a la igualtat. Mentre hi hagi dones assassinades, violentades, obligades a casar-se contra seva voluntat o explotades laboralment o sexualment, caldrà sortir al carrer a defensar els seus drets.\nPerò hi ha un altre aspecte que no podem perdre de vista. Els diaris es fan ressò sovint de la violència masclista quan es tracta de violència de gènere (massa freqüent per desgràcia, també entre nosaltres). Però són poques les vegades que es parla del “micromasclisme”, aquell que estableix diferències en el món del treball o en la vida diària. Es considera “normal” –i és socialment acceptat- que una dona cobri menys que un home per la mateixa feina, que s’hagi de presentar “guapa” o bé que rebi insinuacions més o menys velades d’assetjament. D’aquesta situació no en són responsables només els homes, sinó també les dones com a subjectes passius. En certa manera, són moltes les que accepten una submissió “de facto” o almenys toleren la prepotència de l’home. I és en aquest sentit que caldria orientar també el Dia de la Dona fins arribar a una igualtat total fins i tot en la família i el treball.\nNo n’hi ha prou amb condemnar el tracte que reben milions de dones en països llunyans. Els estats i els organismes internacionals hi han d’intervenir malgrat que sigui molt difícil canviar hàbits seculars d’autèntica esclavitud. Però en el nostre àmbit més proper, en una societat que (almenys teòricament) reconeix la igualtat social, caldrien també accions més contundents de denúncia d’unes condicions que massa vegades són acceptades o tolerades massa fàcilment. També aquí cal un canvi de mentalitat i és en aquest aspecte que té sentit la celebració del Dia de la Dona. Per a quan un Dia de l’Home?\nArticle anteriorDéu salvi a la reina\nPròxim articleDemanen 11 anys i mig de presó per a un professor d’arts marcials acusat d’abusar sexualment d’un alumne al Bruc


La ciutat búlgara de Kardzhali mostra especial interès pel projecte 50/50 i pel monitoratge d'edificis públics - Ajuntament de Rubí\nLa ciutat búlgara de Kardzhali mostra especial interès pel projecte 50/50 i pel monitoratge d'edificis públics La delegació búlgara vol seguir l’exemple de Rubí i farà una diagnosi energètica de la ciutat https://www.rubi.cat/ca/ajuntament/comunicacio/sala-de-premsa/notes/la-ciutat-bulgara-de-kardzhali-mostra-especial https://www.rubi.cat/@@site-logo/ajuntament-de-rubi.svg\nLa delegació búlgara vol seguir l’exemple de Rubí i farà una diagnosi energètica de la ciutat\nEl municipi de Kardzhali (Bulgària) podria seguir l’exemple de Rubí i implantar alguns dels projectes d’eficiència energètica que està impulsant l’Ajuntament. Una delegació d’aquesta ciutat, formada per tres representants tècnics, s’ha desplaçat fins a Rubí amb l’objectiu de conèixer de primera mà els diferents àmbits d’actuació del projecte municipal d’eficiència energètica i foment de les energies renovables Rubí Brilla.\nLa visita, de dos dies, s’ha programat en el marc de la iniciativa d’abast europeu Green Twinning, liderada a nivell estatal per l’Agència Energètica de La Ribera (AER) i que compta des del 2013 amb la participació de l’Ajuntament de Rubí. El projecte vol enfortir la capacitat de les autoritats locals per institucionalitzar polítiques d’energia sostenibles en el seu territori, principalment mitjançant l’intercanvi directe d’experiència i accions d’assessorament entre municipis que ja han implantat el Pacte d’Alcaldes i Alcaldesses i altres que encara no ho han fet.\nDins la iniciativa Green Twinning, Rubí actua com a mentora de la població búlgara de Kardzhali, una localitat amb la qual comparteix algunes característiques, especialment un teixit industrial amb un pes específic important, i que busca una solució a la deslocalització de les seves empreses producte de l’elevat cost de l’energia.\nDurant dos dies, la delegació de Kardzhali ha tingut ocasió de conèixer sobretot els projectes Comunitat Rubí Brilla i 50/50, el sistema de monitoratge energètic dels edificis municipals, el projecte de millora energètica al sector industrial que està duent a terme l’Ajuntament amb la col·laboració de l’Institut Cartogràfic de Catalunya (ICC) i les diferents iniciatives que s’han tirat endavant gràcies al conveni amb la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC).\nEntre tots els projectes presentats, els tècnics búlgars han valorat com a especialment interessants el monitoratge d’edificis públics i el 50/50. El sistema de control de consum energètic que actualment s’està aplicant en una part dels equipaments municipals els ha semblat molt útil per identificar possibles anomalies i solucionar-les ràpidament. Pel que fa al projecte 50/50, que funciona amb èxit a les escoles públiques de Rubí, els ha sorprès perquè és senzill de posar en marxa però alhora molt beneficiós, ja que permet importants estalvis energètics. La delegació búlgara també ha valorat el fet que aquest projecte contribueixi a difondre la cultura de la sostenibilitat entre els més petits i, de retruc, entre les seves famílies.\nEls representants de Kardzhali s’han mostrat igualment molt interessats pel conveni de col·laboració que mantenen l’Ajuntament i la UPC. Entenen que es tracta d’una relació molt profitosa per a totes les parts, incloses les empreses de la ciutat, que poden millorar els seus processos productius i la seva competitivitat gràcies a la transferència tecnològica i de coneixement de la universitat. Per aquest motiu, durant la visita a Rubí, s’ha plantejat un possible contacte entre la UPC i la European Politechnic University de Bulgària.\nEn aquesta mateixa línia, s’ha obert la porta a futures relacions entre les empreses de Rubí i Kardzhali, que s'exploraran en una propera visita a la ciutat búlgara.\nRetorn de la visita\nL’equip de Rubí Brilla viatjarà al mes d’abril a Kardzhali per consolidar la seva tasca d’assessorament. Com a ciutat mentora, Rubí ajudarà el municipi búlgar a realitzar una diagnosi energètica que després servirà per elaborar un Pla d’Acció per a l’Energia Sostenible (PAES). Per poder afrontar aquesta feina, els representants de Kardzhali hauran de respondre abans un qüestionari, que determinarà quines són les dades de què disposen actualment. Un cop a Bulgària, l’equip de Rubí Brilla utilitzarà tota la informació per orientar-los en la realització de la diagnosi i en la priorització d’accions.


El 2007 la població en edat de treballar era de 2.067 persones, 1.504 eren actives i 563 eren inactives. De les 1.504 persones actives 1.437 estaven ocupades (746 homes i 691 dones) i 66 estaven aturades (28 homes i 38 dones). De les 563 persones inactives 179 estaven jubilades, 267 estaven estudiant i 117 estaven classificades com a «altres inactius».\nEl 2009 a Étiolles hi havia 1.201 unitats fiscals que integraven 3.055 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 34.334 €.\nDels 128 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa alimentària, 1 d'una empresa de coc i refinatge, 1 d'una empresa de fabricació d'altres productes industrials, 13 d'empreses de construcció, 19 d'empreses de comerç i reparació d'automòbils, 2 d'empreses de transport, 4 d'empreses d'hostatgeria i restauració, 12 d'empreses d'informació i comunicació, 7 d'empreses financeres, 7 d'empreses immobiliàries, 33 d'empreses de serveis, 12 d'entitats de l'administració pública i 16 d'empreses classificades com a «altres activitats de serveis».\nDels 5 establiments comercials que hi havia el 2009, 1 era un hipermercat, 1 una botiga de menys de 120 m², 1 una botiga d'equipament de la llar i 2 floristeries.\nRésumé statistique[Enllaç no actiu] Fitxa resum de dades estadístiques d'Étiolles a l'INSEE.\nÉvolution et structure de la population[Enllaç no actiu] Fitxa amb el detall de dades d'Étiolles a l'INSEE\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Étiolles&oldid=29156869»


Sagunt a escena: El divendres s'estrena 'Saguntilíada'\nEste divendres s'estrena l'obra 'Saguntilíada' en el teatre romà de la localitat\nL'espectacle tindrà lloc a les 22.30 hores\ndijous, 3 de setembre 2020 - 13:20h\nL'obra se celebra este divendres | Ajuntament de Sagunt\nEl festival ‘Sagunt a Escena’, en el Camp de Morvedre (València), arriba a la recta final amb l’estrena de l’espectacle ‘Saguntilíada’, una producció de la saguntina Companyia Hongaresa de Teatre, que es representa este divendres 4 de setembre en el Teatre Romà de la localitat cap a les 22.30 hores.\nDe la mateixa manera, la composició i direcció musical de l’espectacle està a càrrec de Jesús Salvador ‘Chapi’, al front del grup L’Horta Brass, que està format pels músics José Luis Rodrigo, Nino Villanueva, Vicent Muñoz, Andrés Maupoey i Contxi Valero.\nUn viatge per diferents èpoques\n‘Saguntilíada’ és un viatge per tots els gèneres teatrals, des del teatre clàssic fins al postdramàtic, en què el vertader protagonista és el mateix teatre de Sagunt. L’obra ens trasllada per diferents èpoques històriques i pels fets més destacats que hi van tindre lloc en el seu moment.\nEs tracta d’un espectacle contemporani i innovador que, a demés, incorpora la dansa i el moviment corporal acompanyats per la música en directe. Tota la informació de ‘Sagunt a Escena’ es pot consultar en este enllaç.\n"El ministre Salvador Illa deixa les coses clares sobre el confinament: «Hem de...»" "Actualització residència coronavirus Torrent: Hi havia més ingressos dels permesos"


La Natura a la Baixa Tordera: Algunes notícies per llegir 20-22/6/2017...\nRàdio Tordera @RadioTordera 1 hHace 1 hora\n@pl_tordera @bomberscat @agentsruralscat Treballen en l' extinció de dos incendis a les Ferreres i el Torho #tordera\nRàdio Tordera @RadioTordera 54 minHace 54 minutos\nExtingits els incendis a les Ferreres i Torho #tordera Ara operaris de Fecsa endesa treballen per restablir subministrament elèctic\nExtingits dos incendis a les Ferreres i a la zona del Torho\nRàdio Tordera 22/6/2017\nBombers, Policia local i agents rurals han treballat aquest matí en l’extinció de dos incendis simultanis a Les Ferreres i a la zona del Torho. Segons fonts policials, una avaria en una torre elèctrica hauria sigut la causa dels dos incendis. Unes afectacions que també han provocat talls de subministrament elèctric a les Ferreres i Àgora Parc. A les Ferreres el foc ha cremat un 200 metres de terrenys agrícola i al Torho s’han cremat també uns 200 metres de matolls al marge del camí. Tècnics de Fecsa Endesa han treballat durant el matí en recuperar el subministrament elèctric en les urbanitzacions de les Ferreres, Àgora Parc i altres nuclis urbans.\nGi-277-016 Hostalric @danicamposvives 12 minHace 12 minutos\nServei del mati a Tordera, dos petits conats les ferreres i davant torho,@aperichc @pl_tordera @bomberscat\nRàdio Palafolls 22/6/2017\nNou incendi a St Lluís: el 4t en menys d’una setmana a la mateixa zona (camí de Can Jordà)\nEl foc s’ha declarat pels volts de quarts d’una del migdia la zona del camí de Can Jordà. Ha cremat uns 300m2 de zona de matolls. Es tracta de la mateixa finca que la que ja es va incendiar el diumenge passat i que va cremar 4.500m2. En el d’avui hi han intervingut dues dotacions dels bombers de Malgrat i Hostalric que s’han encarregat d’apagar-lo i remullar posteriorment la zona.\nEl foc a cremat durant uns tres quarts d’hora i cap a les 13.20h ja estava apagat. Aquest últim incendi no ha anat acompanyat de la crema d’un contenidor, però la repetició i la sintonia fa pensar als cossos de seguretat que es tracta de focs provocats. En una setmana ja són 4 els focs que s’han hagut d’apagar a Can Jordà i al carrer Montblanc, i en l’últim mes la xifra puja fins a 8 els incendis en aquesta zona.\nLa situació és preocupant. Ja en són 13 el total de focs que han encerclat Sant Lluís. El neguit i l’enuig dels veïns de la part alta és evident. Es queixen de l’estat de les finques i diuen que els propietaris fa anys que no se’n fan càrrec. A més, estan pendents de les persones que deambulen per la zona amb la por que es torni a calar foc.\nDe fet, la zona habitada es troba a pocs metres de distància de la massa forestal. Només els separa el camí de sorra d’uns 3m d’amplada.\nLa Policia Local assegura que distribueix els efectius de què disposen per tal de cobrir les necessitats del municipi. En aquest cas, apunta que la branca de la policia científica dels Mossos d’Esquadra està estudiant la situació. Són declaracions de Miquel Àngel Marín, sergent de la Policia Local de PLF.\nL’Ajuntament demana la col·laboració ciutadana per tal que avisi la Policia Local (608 74 04 04) davant qualsevol moviment sospitós.\nRàdio Palafolls @radiopalafolls 1 hHace 1 hora\nEs torna a declarar un incendi a St Lluís al mateix punt que el diumenge. El 4t a la zona en una setmana . #Palafolls\nRàdio Palafolls @radiopalafolls 38 minHace 38 minutos\nFoc apagat. Han cremat 300m2 de matolls, la majoria afectats pel foc de diumenge. Han treballat 2 dotacions dela @bomberscat i @PLPalafolls\nRàdio Palafolls 21/6/2017\nRàdio Calella 22/6/2017\nNou conflicte polític en el sí del Consell Comarcal. Ara per l’Agència de Boscos creada recentment i que haurà de ser replantejada i només actuarà en aquells municipis que ho sol·licitin. El motiu és l’informe desfavorable que va aprovar dimarts el Consell d’Alcaldes a la creació d’aquest nou servei que ha de vetllar per la gestió sostenible dels boscos del Maresme i buscar recursos per lluitar contra el Tomicus.\nEl president del Consell Comarcal, Miquel Àngel Martínez, ha mostrat durant una entrevista a l’InfoMigdia de Ràdio Calella Televisió la seva perplexitat després que 15 ajuntaments, governats per ERC i la CUP, hagin votat en contra d’aquesta iniciativa.\nMartínez destaca que no es pot renunciar al paper de defensa territorial que ha de tenir el consell comarcal i, per tant, seguiran fent d’observatori de l’expansió de la plaga i reclamant la inversió necessària, tant en matèria de boscos com de rieres.\nRecorda que l’informe del Consell d’Alcaldes no és vinculant perquè qui té capacitat per crear o suprimir un servei és el Plenari del CCM. A més, es dona el fet paradoxal, diu Martínez, hi ha diferents ajuntaments, molts governats per ERC, que ja han demanat suport de l’Agència de Boscos. Segons ell, tot es deu a una intencionalitat política.\nSigui com sigui, el Consell Comarcal ha demanat al Departament d’Agricultura, que és qui té les competències, que expliqui el seu pla d’actuació al Maresme per frenar l’expansió de la plaga i el calendari d’inversions. Segons l’estudi presentat per la Diputació de Barcelona sobre la situació dels boscos del Maresme i part del Vallès Oriental, 850 hectàrees de pi pinyer són irrecuperables i es necessitarien dos milions i mig d’euros per retirar tots els exemplars afectats. Aquesta és, ara per ara, la única forma de combatre l’expansió de la plaga i reduir el risc d’incendis forestals.\nRàdio Premià de Mar @radiopremiamar 7 minHace 7 minutos\nEl @ccmaresme confia q l’Agència de Boscos es mostrarà útil tot i el posicionament contrari de la majoria d’alcaldes http://bit.ly/2stznJj\nFederacióADFMaresme @FADFMaresme 51 minHace 51 minutos\n@ccmaresme #incendis #diba #SantJoan #Tomicus #Pinedespipinyer L'estat boscos #Maresme +onada calor+ Sant Joan, exigeixen màxima precaució!\nUna agència de boscos a demanda\nEl Punt Avui 22/6/2017\nEl rebuig dels alcaldes d’ERC i la CUP al nou ens del Consell Comarcal obliga a replantejar-lo\nEl servei actuarà només en ajuntaments que li ho demanin i la Generalitat reitera el seu compromís contra el ‘Tomicus’\nS’acumulen 853 hectàrees de pi pinyer irrecuperable\nL’Agència de Boscos del Maresme neix sota sospita de ser utilitzada com a arma d’enfrontament polític. El nou servei, plantejat com a gestor sostenible de la massa forestal de la comarca, va superar el tràmit de la seva creació en el ple de maig del Consell Comarcal. Llavors, però, l’abstenció dels grups d’ERC i la CUP basada en el fet que es trepitjaven competències que corresponien a la Generalitat ja va evidenciar que les discrepàncies amb el govern comarcal –el PDeCAT i el PSC– es mantindrien. El consell d’alcaldes de dimarts passat va ser l’escenari escollit per confirmar l’enfrontament. Quinze alcaldes republicans, de la CUP i l’agrupació de veïns de Sant Cebrià van votar desfavorablement a la creació del nou servei comarcal, mentre que deu batlles (PDeCAT i PSC) ho van fer a favor i un d’ERC es va abstenir. Amb un territori tan fragmentat, el futur de l’agència penjava d’un fil. Malgrat que la votació dels alcaldes no era vinculant –qui té capacitat per crear o treure un servei és el ple de l’ens comarcal–, ahir el Consell va emetre un comunicat en què explicava la “reformulació del servei”.\n“No podem ni volem renunciar al nostre paper de defensa territorial i, per tant, seguirem fent d’observatori de l’expansió de la plaga i reclamant la inversió necessària, tant en matèria de boscos com de rieres”, va especificar el president de l’ens, Miquel Àngel Martínez (PDeCAT). En aquest sentit, l’Agència de Boscos continuarà vigent, però només actuarà en aquells municipis que prèviament li hagin demanat per escrit la seva col·laboració. Una mena de servei a la carta “per donar assistència només a aquelles poblacions que així ens ho manifestin”. Per aquest motiu, des del Consell Comarcal s’ha donat ordre d’aturar les actuacions programades a 15 municipis per als dies vinents a l’espera de rebre les peticions formals i la signatura del conveni.\nParal·lelament, tal com recorda el conseller comarcal de Medi Ambient, Josep Triadó (PDeCAT), reconeixent que les competències sobre gestió forestal corresponen al Departament d’Agricultura, se li demanarà “de manera insistent davant la greu amenaça que representa pel Maresme la plaga de l’escarabat Tomicus” que expliqui quin és el pla d’actuació que té per frenar-ne l’expansió i quin serà el calendari d’inversions previst. “Tenim l’obligació de treballar pel territori i respectar la decisió d’aquells ajuntaments que no creuen en l’agència de boscos, però sobretot hem de donar resposta als que sí que volen la nostra ajuda”, assenyala. Triadó destaca que un estudi recent elaborat per tècnics de la Diputació sobre la situació dels boscos del Maresme i el Vallès constata l’evolució alarmant de la plaga i avala les tesis defensades pels tècnics del Consell Comarcal sobre la necessitat d’invertir uns 2 milions d’euros per retirar tota la fusta morta acumulada de les 853 hectàrees de pi pinyer irrecuperable datats del 2016. “Nosaltres continuarem reclamant que la Generalitat ens declari zona d’actuació urgent”, comenta.\nLa portaveu d’ERC al Consell Comarcal i presidenta de la formació a la comarca, Mònica Palacín, va retreure ahir al govern del Consell Comarcal la manca de consens a l’hora de posar en marxa l’agència. “La Generalitat ja disposa dels instruments adients per treballar en coordinació amb els ajuntaments i amb les associacions de propietaris forestals”, va precisar, i hi va afegir que l’ens de nova creació “ni és necessari ni està prou justificat”. “S’és ben conscient des del govern que el Consell Comarcal vol assumir unes competències que no li són pròpies, sense estructura ni pressupost, quan el que hauria d’imposar-se és la coordinació i la col·laboració”, assenyala la representant d’ERC, que recorda que l’administració comarcal “ha de saber escoltar els dubtes que li exposen la meitat dels alcaldes del Maresme”.\nCompromís i actuació\nD’altra banda, des dels serveis territorials del Departament d’Agricultura a Barcelona, el seu director, Josep Pena, remarca que el compromís de la Generalitat amb la lluita contra la plaga del Tomicus al Maresme “i per a una gestió sostenible dels boscos del territori és indiscutible”. Pena no entra a valorar la creació de l’agència de boscos, però afirma que la col·laboració entre les administracions i les tres associacions de propietaris “s’ha mantingut, es manté i es mantindrà molt activa”. “L’objectiu prioritari i pràcticament únic és lluitar contra la plaga, i si és necessari doblar els esforços per obtenir millors resultats que ningú dubti que treballarem per fer-ho”, diu.\nPel director dels serveis territorials, declarar zona d’actuació urgent els boscos del Maresme “no és l’instrument adequat”. “Aquesta declaració és efectiva quan es tracta d’un fenomen molt delimitat, com ara un incendi, i no pas una plaga dinàmica com la del Tomicus i també quan se li han de destinar ajuts específics que en el cas del Maresme ja s’hi estan abocant”, apunta. Josep Pena advoca per tornar a recuperar un diàleg fluït entre les dues administracions “que tenim un enemic comú a batre” i avança que properament el departament concretarà els ajuts econòmics que destinarà a posar fi a la plaga.\nL’ACA inverteix en netejar i conservar rieres urbanes\nLa riera d’Argentona, una de les beneficiades del programa de neteja de l’ACA Foto: LL.A.\nL’Agència Catalana de l’Aigua (ACA) va fer públics la setmana passada els ajuts que destinarà al manteniment i conservació de les rieres urbanes. Es tracta d’un conveni amb els ajuntaments beneficiats a partir del qual l’ACA hi aporta el 80% del cost i el consistori, el 20% restant. En el cas del Maresme, hi ha sis ajuntaments que rebran aquestes inversions per un valor total de 58.634 euros. Una quantitat que representa el 10% dels diners que l’agència destina arreu del territori català. En concret, la inversió més alta correspon a Tordera, on s’hi aporten 12.000 euros per endreçar el riu Tordera al seu pas pel polígon industrial de Can Buscà. La riera de Pineda, amb 11.985,60 euros, ocupa el segon lloc pel que fa a quantitat de diners destinats, seguida de la riera de Vallalta, a Sant Cebrià de Vallalta, des del parc Puigvert fins al final del terme municipal amb 11.976 euros; el torrent de la Roureda de Sant Iscle, amb 10.129,60 euros; la riera de Dosrius a la Font del Sot, amb 7.344,80 euros i, finalment, la riera d’Argentona al seu pas per Mataró, que obtindrà 5.200 euros. L’ACA destinarà més de 577.000 euros per finançar 66 actuacions a Catalunya corresponents als anys 2016 i 2017.\nRecupero un fragment que m'ha posat els pels de punta...\n"Una quantitat que representa el 10% dels diners que l’agència destina arreu del territori català. En concret, la inversió més alta correspon a Tordera, on s’hi aporten 12.000 euros per endreçar el riu Tordera al seu pas pel polígon industrial de Can Buscà. La riera de Pineda, amb 11.985,60 euros, ocupa el segon lloc pel que fa a quantitat de diners destinats, seguida de la riera de Vallalta, a Sant Cebrià de Vallalta, des del parc Puigvert fins al final del terme municipal amb 11.976 euros; el torrent de la Roureda de Sant Iscle, amb 10.129,60 euros; la riera de Dosrius a la Font del Sot, amb 7.344,80 euros i, finalment, la riera d’Argentona al seu pas per Mataró, que obtindrà 5.200 euros."\nMés que por... pànic...\nL’ACA destina 12.000 euros per actuar a la llera del Riu Tordera al seu pas pel polígon industrial de Can Buscà\nL’Agència Catalana de l’Aigua (ACA) ha fet pública la resolució de les subvencions atorgades per actuacions de manteniment i conservació de lleres en cursos fluvials de trams urbans, corresponents als anys 2016 i 2017.\nL’ACA destinarà més de 577.000 euros per finançar un total de 66 actuacions que beneficiaran diverses lleres de les conques internes catalanes. Les actuacions serviran, per tant, per garantir la lliure circulació de l’aigua i minimitzar possibles riscos en cas d’avingudes. A Tordera, l’ACA destinarà 12.000 euros en la neteja de la llera del Riu Tordera al seu pas pel polígon industrial de Can Buscà.\nAquesta línia d’ajuts determina que l’ACA aportarà el 80% del finançament de l’actuació, mentre que el 20% restant és finançat pels ajuntaments.\nI cada vegada queda més clar... ja no tenim platges sinó equipaments municipals...\nPràcticament ja estan enllestides les actuacions per anivellar la sorra a la platja\nNova Ràdio Lloret 20/6/2017\nIMATGE: UNA MÀQUINA TREBALLANT A LA PLATJA DE FENALS | FONT: NRLL\nL’Ajuntament ja gairebé ha enllestit els treballs per anivellar la sorra a les platges del municipi. Les primeres actuacions es van fer a Lloret i aquests dies les màquines estan acabant les tasques a Fenals.\nEl regidor de Platges, Jordi Orobitg, ha explicat que en finalitzar aquests treballs ja es poden instal•lar els elements accessoris definitius a les platges, com les rampes, alguna dutxa i les anomenades línies de vida.\nMalgrat que va haver-hi un fort temporal de gregal, un parell de garbinades van deixar el repartiment de la sorra a la platja bastant equilibrat. Com que la situació era millor que altres anys i hi havia poca actuació a fer, els treballs han començat més tard del que és habitual.\nD’altra banda, el fort temporal de garbí va generar desperfectes importants en alguns bancs del passeig. Com que la inversió que cal és elevada, l’Ajuntament ha posat unes tanques provisionals i, un cop passat l’estiu, farà les obres pertinents per arreglar-los.\nDe fet, tot just després del temporal es va passar un informe al departament de Costes amb la valoració dels danys, que pujaven a uns 100.000 euros. Des de l’Estat, però, no es va fer front a aquesta despesa. I, davant d’aquesta negativa, l’Ajuntament ha decidit actuar pel seu propi compte. Els moviments de sorra han tingut un cost total d’uns 15.000 euros.\nRàdio Arenys 20/6/2017\nEtiquetes de comentaris: costa, espais-Arenys de Mar, espais-Lloret de Mar, espais-Palafolls, espais-Pla de la Júlia (Tordera), espais-riu Tordera, flora, incendis, muntanya, notícies, turisme


Adéu Togetherness - Directorfrustrat\nMassa sovint l’audiència no va lligada a la qualitat de la sèrie o a la crítica i tots sabem en què es basen les productores a l’hora de renovar o no un programa. Sèries que no mereixerien passar d’una temporada aconsegueixen tal volum de públic que les porta a renovar temporada rere temporada mentre que d’altres amb molta més qualitat es queden pel camí. Togetherness forma part del grup de les segones.\nCreada, escrita i dirigida per Jay Duplass, Mark Duplass i Steve Zissis (els dos últims també protagonistes) la sèrie ens explicava de forma molt natural (estil Duplass) la vida de quatre amics, dos d’ells parella amb fills, als volts de la quarantena. Drama, humor i amistat apareixien de forma natural sense els artificis que utilitzen altres sèries sobre la vida de parella per atraure el públic. Togetherness era el retrat d’una parella cansada de la monotonia, de dos amics que ho deixarien tot l’un per l’altre i d’uns altres que es busquen l’un a l’altre sense ser-ne conscients. Un retrat de la vida normal que fugia de la ficció i se centrava en els conflictes que qualsevol persona pot trobar al llarg de la seva vida.\nEl mateix Jay Duplass ha fet un escrit al seu compte de twitter (@jayduplass) donant les gràcies per les mostres de suport i donant per tancada l’etapa de Togetherness. Duplass assegura que estan orgullosos de com ha acabat la sèrie i que aquestes dues temporades han explicat la història que ells volien explicar tal com ells la volien explicar. No dubto ni un moment de les paraules signades per Jay, Mark i Steve però no puc evitar pensar que encara ens quedaven moltes històries per explicar i que Togetherness encara tenia un llarg camí per recórrer.\nTuit de @jayduplass\nD’alguna manera o d’altre era fàcil sentir-se identificat amb algun dels personatges de Togetherness o amb algunes de les seves històries o motivacions. No imitant les situacions però sí el motiu que els portava a actuar d’una manera o d’una altra. Togetherness era d’aquelles sèries que a vegades et deixava tocat, no per la seva espectacularitat sinó per la naturalitat del que passava i amb la que et podies sentir retratat.\nTogetherness és d’aquelles sèries que val la pena recomanar.\nThanks Jay, Mark and Steve. Until the next one.


Cultura popular. La cultura popular és el conjunt de manifestacions culturals produïdes o consumides per les classes populars, en contraposició a lalta cultura\nⓘ Cultura popular. La cultura popular és el conjunt de manifestacions culturals produïdes o consumides per les classes populars, en contraposició a lalta cultura ..\nⓘ Cultura popular\nLa cultura popular és el conjunt de manifestacions culturals produïdes o consumides per les classes populars, en contraposició a lalta cultura o cultura acadèmica, centrada en mitjans dexpressió socialment excloents considerats superiors i elitistes, i inclou tradicions, cançons, llegendes, supersticions. Tradicionalment es transmet de manera oral, tot i que modernament lextensió dels mitjans de comunicació i laparició dInternet han fet que esdevinguin un transmissor molt important de cultura popular. La cultura popular es diferencia del folklore perquè la primera posa èmfasi en la popularitat, mentre que el segon posa èmfasi en el component tradicional.\nEl terme cultura pop també sutilitza, sobretot en països anglosaxons, per referir-se als trets característics, sobretot iconogràfics, de la cultura de masses en un moment determinat. En aquest sentit, la cultura popular sorigina com a resposta la cultura oficial, perquè luna i laltra representen diferents sectors socials, així com diferents gustos i interessos, segons autors com Mijaíl Bajtín, estudiós de la cultura popular de ledat mitjana. Com a tal, la cultura popular es caracteritza per ser un producte fonamentalment creat i consumit per les classes populars, compostes fonamentalment per individus de baixa extracció social, és a dir, del poble pla o la plebs.\nLa cultura popular, a més, es considera com un dels factors distintius de la identitat duna nació, perquè shi troben plasmats els valors culturals, tradicions, sistemes de creences i costums que expressen la singularitat del poble que conforma un país.\nAlguns exemples de la cultura popular són expressions musicals com el jazz sobretot en els seus inicis, el reggae, el rap o el rock i el pop, així com els graffiti, els còmics i la literatura fantàstica, negra i de ciència-ficció.\n"TRAM" té aquests significats: Sistema de tramvia i tren lleuger de la ciutat dAlacant i rodalia. Vegeu: TRAM Metropolità dAlacant Tramvia que enllaça Sant Adrià de Besòs amb la ciutat de Barcelona. Vegeu: Trambesòs Tramvia que enllaça el Baix Llobregat amb la ciutat de Barcelona. Vegeu: Trambaix TRAM Associació formada per la promoció de la música i la cultura popular catalana. Vegeu: Associació Cultural TRAM\nWikipedia: Cultura popular