La Nostra Revista | Temes d'Avui - 50è ANIVERSARI VATICÀ II - Més enllà de la ''Lumen gentium''\n50è ANIVERSARI VATICÀ II - Més enllà de la ''Lumen gentium''\n«En el temps de la preparació del concili Vaticà II i també en el mateix Concili, el cardenal Frings –deia el cardenal Ratzinger en la conferència memorable sobre la Lumen gentium de l´any 2000– em va explicar sovint un succés senzill, que era evident que l´havia impressionat de manera profunda. El sant Pare Joan XXIII no havia fixat cap tema concret per al Concili, però havia invitat els bisbes de tot el món a proposar les seves prioritats, de manera que, de les experiències vives de l´Església universal, en sorgís la temàtica que havia de ser tractada en el Concili. [...]\n»També en la Conferència episcopal alemanya es va discutir quins temes convenia proposar per a la reunió dels bisbes. No solament a Alemanya, sinó pràcticament en tota l´Església catòlica, l´opinió era que el tema havia de ser l´Església [...]\n»També ho afavoria el clima cultural de l´època. [...] No només Romano Guardini parlava d´un despertar de l´Església en les ànimes. També el bisbe evangèlic Otto Dibelius encunyava la fórmula de «el segle de l´Església», i Karl Barth donava a la seva dogmàtica, fundada en les tradicions reformades, la titulació programàtica de 'Kirchliche Dogmatik' (Dogmàtica eclesial); ho expressava així: 'la dogmàtica pressuposa l´Església, sense l´Església no existeix'.\n»Així, doncs, entre els membres de la Conferència episcopal alemanya, regnava l´opinió comuna que el tema havia de ser l´Església. L´ancià bisbe Buchberger, de Ratisbona, (...) digué: 'Estimats germans, en el Concili, sobre tot, heu de parlar de Déu. Aquest és el tema més important´. Els bisbes es van quedar impressionats per la profunditat d´aquestes paraules. Com és natural, no podien limitar-se a proposar senzillament el tema de Déu. Però, almenys en el cardenal Frings, hi restà una inquietud interior, i es preguntava contínuament com podíem complir aquest imperatiu. [...]\n»Johann Baptist Metz, l´any 1993, va dir adéu a la seva càtedra de Münster. Voldria esmentar d´aquest important discurs algunes frases significatives. Diu Metz: 'La crisi que ha afectat el cristianisme europeu, no és tan sols una crisi eclesial... La crisi és més profunda: en efecte, no sols té la seva arrel en la situació de l´Església mateixa; ha arribat a ser una crisi de Déu´. 'De manera esquemàtica es podria dir: religió sí, Déu no; però aquest 'no´ tampoc no s´ha d´entendre en el sentit categòric dels grans ateismes. Ara no existeixen grans ateismes. En realitat, l´ateisme actual pot tornar a parlar de Déu, de manera serena i tranquil·la. Sense entendre´l de debò...´. 'També l´Església té una concepció d´immunització contra la crisi de Déu. Avui dia, no parla de Déu –com va succeir encara en el Concili Vaticà I–, sinó solament del Déu anunciat per l´Església, com en l´últim Concili. La crisi de Déu és central en l'eclesiologia´.[...]\n»Aquestes paraules, en els llavis del creador de la teologia política, ens criden l´atenció. Ens recorden, en primer lloc, amb raó, que el Concili Vaticà II no va ser tan sols un concili eclesiològic, sinó abans que res i sobre tot, s´hi va parlar de Déu –i no solament a la cristiandat, sinó també dirigint-se al món–, del Déu que és Déu de tots, que salva tots i és accessible a tots. ¿És veritat que el Vaticà II, com sembla dir Metz, solament va recollir la meitat de l´herència de l´anterior concili? És evident que una relació dedicada a la eclesiologia del Concili s´ha de plantejar aquesta pregunta. Voldria donar ara per endavant la meva tesi de fons: el Vaticà II va voler clarament inserir i subordinar el discurs sobre l´Església en el discurs sobre Déu; va voler proposar una eclesiologia en sentit pròpiament teo-lògic, però la recepció del Concili ha omès aquesta característica determinant, privilegiant algunes afirmacions eclesiològiques; s'ha fixat en algunes paraules aïllades, que cridaven l´atenció, i així no ha captat totes les grans perspectives dels pares conciliars».\nLa “Lumen gentium”, potser el document més important sobre l´Església de Jesucrist\nFins aquí, aquesta citació extensa del memorable discurs que l'any 2000 qui aleshores era el cardenal Ratzinger va dedicar a la Lumen gentium. Aquest text de qui, ara, al cap de tretze anys, és el sant Pare retirat Benet XVI expressa les diferents interpretacions que s´han fet de la Lumen gentium en els cinquanta anys que ens separen de la seva publicació, i és potser el document més important sobre l'Església de Jesucrist en tota la llarga història de difusió del cristianisme en el món. La llarga citació de la conferència del llavors president de la Congregació de la Doctrina de la Fe, bé s´ho val.\nAvui, resulta frontalment necessari repetir amb l´àngel que va rebre les dones al sepulcre buit de Jesucrist: «Per què busqueu entre els morts el qui és viu?» (Jo 24,5b). Precisament, en el lluminós pròleg de Jesús de Natzaret, s´explica que, tot i donar un gran interès a la investigació històrica i crítica, exegètica i arqueològica, sobre Jesús i el seu temps, no anem a la recerca del coneixement de l´home Jesús amb l´objectiu d´obtenir el seu retrat robot en el segle primer, sinó del Jesús que acredita ser el Fill de Déu fet home, encarnat i nascut de Maria Verge, que va morir sota el poder de Ponç Pilat, i que, ressuscitat i glorificat en la seva Humanitat, seu a la dreta de Déu Pare, i viu per sempre. Com diu Benet XVI, en uns vint anys, aquell que és home, Jesús de Natzaret, és anunciat en l´himne de Crist de la Carta als Filipencs (2,6-11) amb una cristologia completa en els seus misteris de la encarnació i la redempció, i a qui correspon l´adoració que Déu profetitzà per Isaïes (cf. 45,23). No és una comunitat anònima qui forja sense fonament aquesta plenitud de la proclamació del misteri de Jesucrist en fe inicial, sinó la força manifestada en el Ressuscitat del misteri de Jesús, Déu fet home. Ell és el Vivent. Tomàs ho dirà tot esglaiat del que veu: Senyor meu i Déu meu! (Jo 20,28).\nLa més gran troballa del Sínode extraordinari, als vint anys del Concili (1985), va ser que tot el text de la Constitució Lumen gentium, amb els molts encerts per comprendre millor el misteri de l´Església com a Sagrament universal de salvació, la perspectiva de la col·legialitat jeràrquica, i molts altres aspectes eclesiològics, apuntava vers la comprensió teo-lògica de l´Església com a misteri de comunió (Koinonia) entre Déu i els homes i dels homes entre si, per Jesucrist nostre Senyor. Crist, en la seva santíssima Humanitat glorificada, és l´únic mitjancer, i la seva mediació té com a instrument universal l´Església, que és el seu Cos, i de la qual Ell és el Cap.\nL´Església, contemplada especialment en la imatge de Poble de Déu en camí vers la seva plenitud escatològica, i com a Cos de Crist, comprèn tota la densitat del Misteri Pasqual de la salvació per a tots els homes de tots els temps i llocs. D´aquest instrument de Crist, que és la seva Església, diu al començament la Lumen gentium que és com un sagrament universal de salvació, perquè, com ho expressava Tomàs d´Aquino, Jesucrist és el Sagrament unit a la Divinitat, i els set Sagraments són els mitjans separats que fa servir Jesucrist per portar a terme la seva acció salvífica, i que, quan la santíssima Humanitat del Senyor és glorificada, substitueixen la seva presència física per la presència sagramental, quedant-se entre nosaltres fins a la fi dels temps, quan vindrà en glòria.\nÉs en la definició trobada de l'Església com a misteri de comunió, que la interpretació eclesiològica del Concili Vaticà II, tan centrada en la constitució dogmàtica Lumen gentium, es converteix en una interpretació més profunda, teo-lògica, centrada en Déu, U i Tri. L´Església no és, pròpiament, sagrament, sinó instrument del sagrament que és Crist i dels Sagraments que Ell institueix pel seu lliurament (Eucaristia) i acció salvífica (tots els sagraments) del Déu Amor vers els homes.\nEl Credo, com a símbol de la fe, és trinitari. En confessar la fe en Jesucrist nostre Senyor i en Déu Esperit Sant, diu també: «Crec en l´Església una, santa, catòlica i apostòlica». No professem que l´Església és un nou objecte de la fe, ni cap altra cosa que no sigui un aspecte de la mateixa fe que proclamem en Jesucrist, que «seu a la dreta de Déu Pare», com a únic mitjancer, i en l´Esperit Sant com a «Senyor que infon la vida» per l´acció santificadora de la santíssima Humanitat de Jesucrist, amb els set Sagraments de la gràcia. La comunió en l´Església és un misteri pel qual els homes i el món participen, per Jesucrist, del misteri de comunió de Déu, Pare, Fill i Esperit Sant. Per això, tant la Lumen gentium, com el Decret Ad gentes, manifesten al seu inici l´evolució teològica dels textos del Concili, que parlen fonamentalment del Déu únic i de la Trinitat, que en la seva vida divina íntima és realment Misteri de Comunió, que Jesucrist fa participar a la seva Església per obra de l'Esperit Sant, que és la Persona en què es dóna la comunió d´amor del Pare i el Fill (cf. 2Co 13,13).\nEl Catecisme de l´Església Catòlica ho ensenya en alguns punts que val la pena recordar en els següents números:\n748. «Crist és la llum dels pobles. Reunit en l´Esperit Sant, el sagrat Concili té, per tant, el viu desig d´anunciar a totes les criatures la Bona Nova de l´Evangeli, de difondre entre tots els homes la claror del Crist que resplendeix en el rostre de l´Església». Amb aquestes paraules s'obre la Constitució dogmàtica sobre l´Església del Concili Vaticà II. Així mostra el Concili que l'article de fe sobre l´Església depèn totalment dels articles que es refereixen a Jesucrist. L'Església no té més llum que la del Crist. Segons una imatge preferida pels Pares de l´Església, és com la lluna que rep del sol tota la seva llum.\n749. L´article sobre l´Església depèn també totalment de l´article sobre l´Esperit Sant que el precedeix. «En efecte, després d´haver ensenyat que l´Esperit Sant és la font i el donador de tota santedat, ara confessem que és ell el qui dóna la santedat a l´Església». L´Església, segons una dita dels Pares, és el lloc «on floreix l´Esperit».\n750 Creure que l´Església és «santa» i «catòlica», i que és «una» i «apostòlica» (tal com afegeix el Símbol de Nicea-Constantinoble) és inseparable de la fe en Déu Pare, Fill i Esperit Sant. En el Símbol dels apòstols, fem professió de creure en una Església santa (Credo [..] Ecclesiam») i no en l´Església, per no confondre Déu i les seves obres i per atribuir clarament a la bondat de Déu tots els dons que ell ha posat en la seva Església.\nAmb força claredat, doncs, el Catecisme posa la fe en l´Església en dependència directa de la «missió» trinitària del Fill (n. 748) i de l´Esperit Sant (n. 749): és l´Església de Crist, «on floreix l´Esperit». Per això no diem que crec en l´Església, sinó que crec en una Església santa, catòlica i apostòlica, segons la versió del Credo més «romana», ja que el Credo dels Apòstols sembla tenir les seves arrels en el símbol baptismal de l´església de Roma. Diu el Catecisme al final de l´exposició del tema (n. 750): «per no confondre Déu i les seves obres i per atribuir clarament a la bondat de Déu tots els dons que ell ha posat en la seva Església».\nL´Església és la finalitat del projecte de Déu de renovar-ho tot per Amor mitjançant la seva Paraula. Si el misteri de Déu té una dimensió eclesiològica, que tan bé exposa el Concili Vaticà II, és perquè primer i principalment té una dimensió teo-lògica, també volguda pels Pares conciliars, i que contempla l'Església com a participació del Misteri de Comunió trinitari; una Església que manifesta en la fe, la litúrgia i la vida diària la caritat de Déu, perquè viu en una adoració profunda.\nHem començat amb una citació extensa de l´inoblidable conferència del cardenal Ratzinger sobre la Lumen gentium en ocasió del Jubileu de l´any 2000. Vull acabar amb les paraules finals que Benet XVI va dir, ex abundantia cordis, pocs dies abans de retirar-se, al seu clergat de Roma, el 14 de febrer, també com a homenatge del seu treball, teo-lògic i eclesio-lògic, primer en una universitat alemanya, després al costat de Joan Pau II, i finalment en la seva lluminosa tasca docent del magisteri papal dels últims anys. Recordant la seva experiència personal en el Concili Vaticà II, va concloure amb llenguatge col·loquial:\n«Voldria ara afegir un tercer punt: Hi havia el Concili dels Pares –el vertader Concili–, però hi era també el Concili dels mitjans de comunicació. Era quasi un Concili a part, i el món va percebre el Concili a través d´ells, a través dels media... I mentre el Concili dels Pares es realitzava dins la fe, era un Concili de la fe que busca el intellectus, que cerca comprendre´s i comprendre els signes de Déu en aquell moment, que cerca respondre al repte de Déu i trobar en la Paraula de Déu la paraula per avui i per demà; mentre tot el Concili -com he dit- es movia dins la fe, com a fides quaerens intellectum, el Concili dels periodistes no es desenvolupava naturalment dins la fe, sinó dins les categories dels mitjans de comunicació d´avui dia, fora de la fe, amb una hermenèutica diferent. Era una hermenèutica política. Per als mitjans de comunicació, el Concili era una lluita política, una lluita de poder entre diversos corrents dins l´Església...\n»Hi havia aquesta triple qüestió: el poder del Papa, transferit després al poder dels bisbes, finalment, al poder de tots, a la sobirania popular. Per a ells, naturalment, aquesta era la part que calia aprovar, promulgar, afavorir... (la Litúrgia com a acció de la comunitat i la Paraula de Déu com a fonament històric sotmès a revisió critica i de contingut pagà)... Aquestes traduccions, aquestes banalitzacions de la idea del Concili, han estat virulentes en l´aplicació pràctica de la Reforma litúrgica; van néixer en una visió del Concili fora de la seva clau, de la fe. I així també en la qüestió de l´Escriptura: l´Escriptura és un llibre històric, que només ha de ser tractat històricament i i llestos. Sabem que aquest Concili dels mitjans de comunicació va ser accessible a tothom. Va ser el missatge dominant, l´eficient, i el que ha ocasionat tantes calamitats, tants problemes; realment, tantes misèries: seminaris buits, convents tancats, litúrgia banalitzada...\n»I el vertader Concili ha tingut dificultats per concretar-se, per realitzar-se; el Concili virtual era més fort que el Concili real. Però la força real del Concili hi era present i, a poc a poc, es realitza cada vegada més i es converteix en la vertadera força que després també és reforma vertadera, vertadera renovació de l´Església.\n»Em sembla que, cinquanta anys després del Concili, veiem com aquest Concili virtual es trenca, es perd, i apareix el vertader Concili amb tota la seva força espiritual. La nostra tasca, precisament en aquest Any de la fe, és la de treballar perquè el vertader Concili, amb la força de l´Esperit Sant, es realitzi i l´Església es renovi realment. Confiem que el Senyor ens hi ajudi. Jo, retirat en la meva oració, estaré sempre amb vosaltres, i junts avançarem amb el Senyor, amb aquesta certesa: El Senyor venç».\nCrec que no cal afegir-hi res més. Donar la benvinguda al sant Pare Francesc, que va començar a demanar-nos, inclinat el cap, l´almoina de l´oració de tots. L´eclesiologia del Vaticà II, que és present en tots els textos, però molt especialment en la Lumen gentium, ha d´anar més enllà, ha de subordinar-se a l´hermenèutica teo-lògica, a la fe, tant en l´especulació teòrica com en la pràctica de la vida eclesial. La fe teologal ha de ser anunciada amb tota la seva bellesa i amb el realisme de qui, per la pregària, sap que el Déu Trinitari, encarnat en nostre Senyor Jesucrist, és la font única i el suport de tota la realitat existent: és aquest «Déu desconegut», del qual sant Pau va parlar en l´Areòpag d´Atenes, del qui avui hem de parlar en els «nous areòpags»: «en Ell vivim, ens movem i som... Perquè som fins i tot del seu llinatge». (Ac 17,28).\nMn. Josep Maria Riera Munné


Infermeravirtual.com - Teixit muscular, Activitats de la vida diària\nTeixit muscular Teixits, membranes, pell i derivats de la pell\nTeixits, membranes, pell i derivats de la pell Teixit muscular\nMúscul esquelètic: estructura microscòpica\nMúscul esquelètic: fisiologia de la contracció i la relaxació\nFuncions dels músculs\nGeneralitats Pell Teixit cartilaginós Teixit conjuntiu o connectiu Teixit epitelial Teixit muscular Teixit nerviós Teixit ossi\nEl moviment resulta de la contracció i la relaxació alternatives dels músculs esquelètics, que constitueixen entre el 40 i el 50 % del pes corporal total. Té la propietat de la contractilitat i les cèl·lules que el componen són allargades, per això s’anomenen fibres musculars.\nEs distingeixen dos tipus de múscul: 1. l’estriat i 2. el llis.\nEl múscul estriat s’anomena així perquè mostra bandes transverses espaiades regularment al llarg de la longitud de cada fibra muscular. Aquest múscul es subdivideix, alhora, en dos tipus, l’esquelètic i el cardíac:\nEl múscul estriat esquelètic rep aquest nom perquè la major part del múscul s’insereix a l’esquelet. El moviment està sota control voluntari.\nEl múscul estriat cardíac forma les parets del cor i és automàtic, perquè té un sistema de marcapassos que origina la pròpia contracció (autoritmicitat). El moviment és involuntari.\nEl múscul llis està localitzat a les parets de les estructures internes buides de l’organisme, com els vasos sanguinis, l’estómac o la veixiga urinària, i el moviment és involuntari.\nMúscul esquelètic: estructura microscòpica FTGI\nLa unitat d’organització histològica del múscul estriat esquelètic és la fibra muscular, que és una cèl·lula allargada. Un neurotransmissor, l’acetilcolina, i l’alliberació de calci posen en marxa la contracció muscular.\nEl teixit muscular, quan es contrau, necessita grans quantitats de nutrients i d’oxigen, per la qual cosa requereix abundant aportació sanguínia.\nMúscul esquelètic: fisiologia de la contracció i la relaxacióFTGI\nUn múscul esquelètic es contrau en resposta a una ordre nerviosa, que pot ser voluntària o involuntària (un reflex). La unitat estructural d’un múscul esquelètic és la fibra muscular.\nLa unitat funcional d’un múscul esquelètic consta d’una neurona motora, o motoneurona, i de les fibres musculars que aquesta controla, i s’anomena unitat motora.\nA mesura que baixa el nivell de calci, les fibres musculars s’allarguen i per tant el múscul s’allarga, és a dir, es relaxa.\nLes fibres musculars estriades cardíaques tenen un sol nucli. El múscul estriat cardíac o miocardi es caracteritza perquè les fibres musculars es bifurquen i connecten les unes amb les altres per formar xarxes musculars.\nCada fibra està connectada amb la veïna per uns engrandiments anomenats discs intercalars, que permeten el pas de ions directament d’unes fibres a les altres. Així doncs, quan una fibra muscular cardíaca és despolaritzada, totes les altres fibres de la xarxa muscular també es despolaritzen i el potencial d’acció es propaga amb gran rapidesa.\nLa majoria de les fibres musculars llises es contrauen o relaxen com a resposta al sistema nerviós autonòmic, de manera que el múscul llis no està sota control voluntari. També es poden contraure en resposta a hormones o factors locals com el pH de la sang o la quantitat d’oxigen i diòxid de carboni que hi ha a la sang.\nFuncions dels músculsFTGI\nLes funcions dels músculs són les següents:\nEls músculs esquelètics són els responsables de la locomoció (moviment d’un lloc a un altre) i dels moviments d’unes parts del cos respecte les altres. Menys notoris per a l’ésser humà són els moviments realitzats pel múscul cardíac o pels músculs llisos de la paret de les artèries o dels òrgans buits.\nEstabilitzen les posicions del cos i regulen el volum dels òrgans.\nSón causants de la termogènesi o producció de calor.\n29 Valoracions, valoració mitja 3,7 de 5.\nÚltima modificació: 26/05/15 10:04h


CENTRE COMMERCIAL LES HALLES DU BEFFROI - Informació sobre la marca\nCENTRE COMMERCIAL LES HALLES DU BEFFROI - Informació sobre la marca\nMarca CENTRE COMMERCIAL LES HALLES DU BEFFROI a França\nInformació sobre la marca CENTRE COMMERCIAL LES HALLES DU BEFFROI amb el nombre M3345437\nLa marca CENTRE COMMERCIAL LES HALLES DU BEFFROI amb el nombre M3345437 va ser sol·licitada el 08/03/2005. Es tracta d'una marca a França pel que aquest registre no ofereix protecció en la resta de països. La marca CENTRE COMMERCIAL LES HALLES DU BEFFROI amb el nombre M3345437 va ser sol·licitada per Persona física mitjançant els serveis de BLETRY & Associés. La marca CENTRE COMMERCIAL LES HALLES DU BEFFROI amb el nombre M3345437 va ser sol·licitada per les classes Pu segons la Classificació niçarda.\nRenovació de la marca CENTRE COMMERCIAL LES HALLES DU BEFFROI amb el nombre M3345437\nÉs possible conèixer marques similars quant a productes i serveis a identificar es refereix. La marca CENTRE COMMERCIAL LES HALLES DU BEFFROI amb el nombre M3345437 va ser sol·licitada a les classes Pu pel que si es desitja conèixer més marques sol·licitades en Pu clicar aquí.\nÉs possible conèixer totes les marques sol·licitades a través de BLETRY & ASSOCIÉS entre les quals es troba la marca CENTRE COMMERCIAL LES HALLES DU BEFFROI amb el nombre M3345437. Si es desitgen conèixer més marques sol·licitades a través de BLETRY & ASSOCIÉS clicar aquí.\nÉs possible conèixer totes les marques publicades a França entre les quals es troba la marca CENTRE COMMERCIAL LES HALLES DU BEFFROI. El nostre portal www.patentes-y-marcas.com ofereix accés a les publicacions de marques a França. Conèixer les marques registrades en un país és important per saber les possibilitats de registrar una marca a França.\nÉs possible conèixer totes les marques registrades en la classe Pu () entre les quals es troba la marca CENTRE COMMERCIAL LES HALLES DU BEFFROI amb el número M3345437. Conèixer les marques registrades en una classe és important per a saber les possibilitats de registrar una marca en aquesta mateixa classe.


Carina Mejías, cap de Ciudadanos a l’Ajuntament de Barcelona, “se parte” de riure es sobreentén, al seu compte de Twitter responent a uns usuaris que proposaven “degollar” Gabriel Rufián i Joan Tardà i penjar-los en fanals. Mejias va afegir en to de broma “però teneis que reconocer que a veces sois crueles “\nLa diversió de Mejías va provocar un allau de crítiques. Alguns dels tuïts es van esborrar però no les respostes de la política de la líder de Ciudadanos a Barcelona. Posteriorment, Mejías es va voler desmarcar assegurat que “els seus comentaris no responien a un fil que no va llegir sencer”, i va “condemnar qualsevol manifestació de violència”.\nJoan Tardà, li ha contestat: “Vols dir que animar brètols a degollar Gabriel Rufián i a mi mateix és democràticament gaire saludable?”.


ETC: Microtaller en dues edicions: Narració multimodal digital 2.0 - 13 i 21 de febrer\nMicrotaller en dues edicions: Narració multimodal digital 2.0 - 13 i 21 de febrer\nLa narració digital és una manera d'explicar històries que combina diversos formats. Són petits relats d'experiència que pretenen expressar i explorar el vessant més emotiu i personal de cadascú a través d'imatges i sons. S’hi poden utilitzar dibuixos, fotografies, animacions, presentacions, so, música, vídeo... A les aules es pot utilitzar com a recurs, per exemple, quan es desenvolupa un treball interdisciplinari a Primària, un treball de síntesi o de recerca a Secundària o en d’altres etapes formatives.\nPer abordar aquest recurs, la FECC organitza el microtaller TIC Narració Multimodal Digital 2.0, que tindrà lloc els propers 13 de febrer (17.30h) i 21 de febrer (15h) i que té com a objectiu prendre consciència del paper de la construcció de la identitat en la societat digital, conèixer diverses formes i formats d'elaboració de narracions multimodals i compartir narracions emocionants a la xarxa.\nEl taller serà impartit pel mestre i assessor d'usos de la tecnologia i de recursos digitals per a l’aprenentatge i el coneixement del Departament d'Ensenyament de la Generalitat de Catalunya, Jordi Jubany.\nPrograma – Inscripció dia 13 de febrer (17.30h) – Inscripció dia 21 de febrer (15h).\nPublicat per FECC a 16:54


De cicle en cicle: de novembre 2015\nSegon al Palau de la Música Catalana\nEls alumnes de segon van visitar el Palau de la Música Catalana per veure l'obra de La Cobla 2.0. Va ser una visita molt enriquidora on vam gaudir no només de la música sinó també de l'edifici.\nPublicat per Mestres de Primària a 13:32:00 Cap comentari:\nSegon visita el Mercat de la Concepció\nHola famílies! Dijous passat els nens i nenes de segon vam anar al Mercat de la Concepció. Allà els nens i nenes van poder comprar aquelles fruites que menys coneixíen per tal de poder-les tastar després, un cop a l'escola.\nPer acabar la visita d'una manera saludable, vam prendre un suc de taronja bonííííííísssimm!\nPublicat per Mestres de Primària a 13:28:00 Cap comentari:\nEls nostres alumnes van visitar divendres la biblioteca Francesca Bonnemaison,va ser una experiència molt enriquidora i només pensem en tornar-hi!!\nRemenenar,buscar, triar... Ens agrada llegir!!\nPublicat per Mestres de Primària a 7:39:00 Cap comentari:\nL'escola MDP Bailén amb França\nLa nostra escola es mostra en desacord amb la violència i mostra el seu recolzament a totes les famílies afectades per aquesta desgràcia especialment a totes les famílies franceses de l'escola que passen per un moment dolorós.\nNous sommes français aujord'hui... nous meilleures voeux de paix à tous mes collègues parisiens.\nPublicat per Mestres de Primària a 1:37:00 Cap comentari:\nDivendres per la tarda vam celebrar la nostra particular CASTANYALLOWEEN, una fusió de jocs barrejant les idees monstruoses de Halloween i la tradició de les nostres castanyes.\nVam omplir el pati de jocs ben divertits i els alumnes podien anar jugant en aquells que volguessin:\nTeníem bitlles de fantasmes de paper higiènic, muntar un esquelet amb els ulls tapats seguint les instruccions dels companys, un memory monstruós, un fotocol ben divertit, curses d'aranyes bufades, un tres en ratlla de carabasses i esquelets, jocs de punteria amb aranyes, menjar gelatina d'un sol glop...\nPublicat per Mestres de Primària a 7:42:00 Cap comentari:


Detenen un home per contagiar de covid 22 persones a Manacor\nPublicat 24/04/2021 18:03CET\nEls contagis es van produir al lloc de feina del detingut i al gimnàs on anava\nPALMA, 24 abr. (EUROPA PRESS) -\nLa Policia Nacional ha detingut a Manacor un home de 40 anys com el presumpte autor d'un delicte de lesions per, presumptament, contagiar 22 persones de covid-19, vuit de manera directa i 14 més de manera indirecta, tant al seu centre de feina com al gimnàs on anava, tots dos a la localitat balear.\nSegons ha informat la Policia aquest dissabte en una nota de premsa, la investigació va començar finals del mes de gener quan els agents van tenir coneixement de l'existència d'un brot de covid-19 en un conegut establiment de Manacor on, pel que sembla, un treballador s'havia contagiat i havia ocultat la seva malaltia.\nDies abans que es revelés el brot, el treballador va començar a presentar símptomes compatibles amb la malaltia, motiu pel qual els seus companys es van començar a preocupar perquè observaven que no es trobava bé però no se'n volia anar a casa seva, i temien que els contagiés.\nQuan va acabar la seva jornada laboral, el detingut es va presentar en un centre mèdic per fer-se una prova PCR perquè no millorava, i va tornar al seu gimnàs i al seu lloc de feina l'endemà.\nTant els companys com l'encarregat de l'establiment li van ordenar que se n'anés a casa perquè podria estar contagiat de covid-19, tot i que va fer cas omís a les ordres dels seus caps.\nSegons van manifestar als policies, el detingut va acudir amb més de 40 graus de febre. A més, durant la seva jornada laboral, es passejava pel local, tossint mentre es baixava la mascareta, i manifestava que "contagiaria tothom de coronavirus". Quan va acabar la seva jornada li van comunicar que el resultat de la prova PCR havia estat positiu, circumstància que va alarmar la resta de treballadors.\nQuan van citar tots els treballadors perquè es fessin la PCR, cinc van donar positiu, els qui van contagiar alguns dels seus familiars, i hi havia tres nadons de només un any contagiats. A més, al gimnàs que freqüentava es van contagiar directament tres persones, els qui també van contagiar diversos familiars, sumant un total 22 persones contagiades, tot i que cap va haver d'estar ingressada.\nPer tot això, la Policia Nacional ha detingut el treballador com el presumpte autor d'un delicte de lesions i aquest divendres ha estat posat a disposició de l'Autoritat Judicial.


Alga marina: beneficis i per què serveix\nPaula Saez 13 de novembre de 2020 (10:36 CET)\nLes algues marines es poden emprar per a elaborar diferents plats i, així, aconseguir els beneficis que ens aporten, els quals us detallem aquí.\nCom bé sabeu, hi ha molts tipus d’algues que compten amb una gran riquesa de formes i colors i creixen per tot el planeta. Tot i això, el que potser no coneixeu són tots els usos que tenen a la cuina. A territoris com la Xina o el Japó formen part de diversos dels seus plats més icònics, com el sushi o la sopa de miso. Per aquest motiu, a continuació us detallem tots els beneficis que ens poden aportar les algues, les quals formen part de diversos plats que podem tastar i menjar un restaurant o bé preparant diversos plats a casa (com el sushi, molt divertir de cuinar i més fàcil del que sembla).\nBeneficis i propietats de les algues marines\nVitamines i fibra: l'alga nori presenta un alt contingut en betacarotè o provitamina A, coneguda pel seu paper protector en la salut de la vista. La família de la vitamina B és també abundant en algues com la hiziki o l'espirulina, mentre que les vitamines E i C, potents antioxidants a més de grans aliades per a un bon to i salut de la pell, són presents en l'alga wakame.\nSalut cardiovascular: es tracta, en general, d'un aliment amb molt baix contingut en greixos. Algunes varietats són conegudes per la seva capacitat per mantenir a ratlla el colesterol LDL (el "dolent").\nBones digestions: els mucílags d'algues com el cochayuyo i la wakame exerceixen un paper protector sobre les mucoses de l'estómac i intestí, fent que les digestions siguin més suaus i que es tingui una major sensació de sacietat, aspecte especialment interessant en algunes dietes.\nUna bona font de iode: és un dels minerals estrella de les algues. Es tracta d'un oligoelement imprescindible per al metabolisme energètic de les cèl·lules. La principal font de iode en la dieta omnívora són aliments d'origen marí, com el peix i el marisc, per la qual cosa les algues són l'alternativa vegetariana i vegana perfecta.\nFòsfor i calci per uns óssos i dents sans: el fòsfor es troba en gran varietat d'algues, per exemple l'espagueti de mar. Pel que fa al calci, s'han realitzat diversos estudis que mostren la seva aportació provinent d'algues com la hiziki (1.400 mg / 100 g) o el arame (1.170 mg). Uns nivells adequats de calci, el magnesi i el fòsfor que aporten les algues ajuden a mantenir dents i ossos sans i per a prevenir l'osteoporosi. A més, el calci present a les algues ve acompanyat d'altres minerals com el magnesi, per a la correcta assimilació i formació òssia.\nRiques en ferro i potassi: tot i que el ferro de les algues no s'assimili igual que el d'origen animal, segueix sent molt interessant per la seva quantitat i per la presència de vitamina C, que exerceix un important paper en la seva absorció. També podem trobar potassi a les algues, així com petites dosis de seleni i zinc. Aquest contingut ferro i en vitamina C converteix les algues en grans aliades per combatre l'anèmia.


Taller sabatilles de viatge – Tot Labors\nTaller sabatilles de viatge\n08/05/2020 Tot LaborsTallers de patchwork, Tallers intensius\nPer fer aquestes sabatilles necessitarem:\nDues teles que combinin\nGuata més tova\nPer adornar: cinta de ras, punta brodada, botons, etc…\nPatrones: sola de la sabatilles, i part superior de la sabatilla\nUtilitzant el patró de la sola, tallem una peça de: antilliscant, guata tova, guata premsada i en el nostre cas de la tela granatós. Fem el sándwich amb elles, tenint en compte d’ajustar-les bé, i passem un zig-zag perquè no es mogui. Un consell: quan cosiu a màquina la tela antilliscant estigui a la part de sobre d’aquesta manera anirà més suau al cosir.\nAmb l’altra sabatilla farem el mateix, però per l’altra cara del patró. Si ens fixem, en la part interna hi ha una petita corba que assenyala el pont del peu. En el cas que no el distengueu fer un senyal.\nUtilitzant el patró de la part superior de la sabatilla tallem, per cada sabatilla, un de cada tela i una de la guata premsada. Fem el sándwich, encarant les dues teles i en el costat de la granat, col•loquem la guata. Cosim la ve baixa, fem els piquets que necessitem i el girem. Planxem bé i passem una vasta perquè no es mogui. Als costats ens queden uns pics que tallarem igualant la peça.\nSi volem adornar-la, aquest és el moment. En el nostre cas, hem escollit una cinta de ras i un botó.\nA continuació, marquem els senyals del patró en la part superior i en la sola. En la part superior, passem una vasta d’una marca lateral a l’altre perquè ens ajudi a donar-li forma a la sabatilla quan la unim a la sola. A continuació muntarem la sabatilla, arrufant una mica la punta i fent que coincideixin les marques. Embastem i el polim amb un biaix. El biaix és de 3,8cm.\nPer fer la bossa, tallarem dos rectangles de 34cm x 17cm de la tela exterior i el mateix de la tela del folre. Encarem les teles exteriors amb els seus folres corresponents i cosim per una de les parts estretes. Un cop cosits, obrim les costures. Encarem les dues peces que tenim cosides, folre amb folre i exterior amb exterior, cosim tot al voltant deixant una obertura en el folre per poder girar-la. Tallem les cantonades perquè les cantonades quedin bé, les girem i tanquem l’obertura amb un punt amagat.\nFiquem la part del folre dins de la part exterior i ho planxem.\nPassem un repunt a 2cm del tall i un altre a 4cm. Obrim les costures laterals entre els dos repunts, de manera que ens queda una obertura per passar el llaç o cordó, amb el que ajustem la bossa per tancar-la.\nTaller antifac per dormir\nTaller tovallola cap\nTaller roses de Sant Jordi\nTaller banderola de Sant Jordi


Instint Maternal: Pastís de bolquers\nAquesta setmana vaig tard amb l'entrada, però entre una cosa i l'altra no m'hi he pogut posar abans! I així us mostro el regal que li hem fet a la meva cosina i la seva família pel naixement del seu tercer fill: un pastís de bolquers!\nJa feia temps que hi donava voltes perquè al ser el tercer, doncs ja té de tot. A més, els bolquers són moooolt útils, tots i totes ho sabem!! Vaig començar a buscar per internet, però la majoria són a base d'enrotllar-los un a un i llavors muntar el pastís. A mi em feia molta mandra enrotllar-los un a un i també creia que quedaria millor si feia una espècie roda. Així que he anat a veure la meva cunyada que sempre té brillants idees i de seguida ha vist com s'havia de fer.\nPrimer de tot hem posat una base de cartró folrada amb paper d'embolicar. Després hem començat pel pis de dalt de tot. Per fer-lo, hem agafat 6 o 7 bolquers i els hem posat com en efecte dòmino. Aleshores hem enrotllat un bolquer i l'hem empalmat amb una punta de la tira i anar enrotllant com una "bola de l'oeste". Quan el teníem hem fet una llaçada perquè no es desfaci.\nPel segon pis, el mateix, però amb més bolquers i per començar a enrotllar, en comptes d'un n'hem posat 3 o 4. En total hem fet quatre pisos (més mig amb un sol bolquer), cada vegada amb més bolquers i a sota hem posat com una base de bolquers. No us sé dir les quantitats perquè hem anat fent a ull, però en total hem gastat uns 165 bolquers. Aquí en teniu el resultat!\nEl tercer i el quart pis han quedat força semblants, però m'han fet parar per por que es desmuntés...\nEls podeu fer amb menys bolquers i menys pisos, o amb més. Només cal tenir en compte que com més gran el pis, més mans es necessiten perquè no es desfaci. Per lligar els pisos també es pot fer amb cinta més ampla, jo he agafat ràfia i llavors he fet dues llaçades a cada pis. També es poden afegir més regalets, per exemple un pot de colònia o de sabó gran per enganxar els pisos (nosaltres no hem enganxat els pisos) o algun pitet o algun peluix, etc...Jo hi he afegit un regalet per la mare, que és la bosseta que es veu a dalt de tot!\nDesitjo que us agradi i que us atreviu a fer-ne algun quan us toqui fer un regal!\nPublicat per Inski a 3:14


El Consell pretén ubicar la seu en un local d'una exconsellera - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl Consell pretén ubicar la seu en un local d'una exconsellera\nEl PSC, a l'oposició, diu que no seria ètic triar aquesta opció d'entre les dues que hi ha sobre la taula\njordi escudé/berga 05.11.2009 | 08:59\nLocal que centra la polèmica Pilar Màrquez\nEl Consell Comarcal del Berguedà podria situar la seva nova seu en un local vinculat a Mercè Font, regidora a l'Ajuntament de Gironella i consellera comarcal de CiU, a l'equip de govern, fins fa unes setmanes. L'edifici en qüestió, situat just davant del futur parc de la Rasa dels Molins de Berga, forma part d'una de les dues propostes presentades en la licitació d'ofertes, i encara són sobre la taula a l'espera que s'aprovi l'adjudicació definitiva. Segons ha pogut saber aquest diari, l'altra opció que s'estudia és un local que proposa promocions Queralt al carrer de la Sardana de Berga.\nL'adjudicació per a alguna de les dues opcions s'havia d'haver aprovat al ple del Consell Comarcal d'ahir al vespre, juntament amb la concertació d'un préstec d'1 milió d'euros a una entitat bancària per a l'adquisició del local. Tanmateix, l'absència dels consellers Juli Gendrau i Serafí Costa no permetia a l'equip de govern de CiU i ICV (amb un total d'11 regidors) assegurar-se la majoria absoluta que es requereix per poder concertar el préstec. Davant d'això, el president comarcal, Sergi Roca, va decidir deixar els punts sobre la taula, sense precisar en quin ple es tornarien a incloure "perquè ho hem de valorar amb l'equip de govern".\nLa decisió de Roca va ser aplaudida pels regidors del PSC, a l'oposició, atès que "ja és la situació on volíem arribar", com a mínim de moment, segons va apuntar el seu portaveu, Abel Garcia. I és que el grup comarcal socialista s'ha oposat des d'un primer moment a la necessitat de comprar un nou local, però especialment és crític amb el procés que s'ha seguit, tenint en compte que l'exconsellera Mercè Font té participacions en una de les dues parts que han presentat l'oferta per a la compravenda del local. En aquest sentit, el PSC considera "èticament reprovable" que l'equip de govern hagi acceptat com a opció una oferta vinculada a una exconsellera que ha renunciat al càrrec just abans d'iniciar-se el procés, tenint en compte que la renúncia és del mes d'agost i les pliques es van obrir el 2 de setembre. Tot plegat, fa pensar al PSC que "es va endegar un procés que ja tenia el final escrit", va lamentar ahir Garcia, i va retreure el fet que Font continués exercint durant un temps de consellera comarcal un cop ja presentada la renúncia. Va afegir que "si aquest procés tira endavant com fins ara, demanarem la dimissió del president comarcal i de la resta de consellers que hi donin suport", perquè tot plegat "haurà estat un un vestit fet a mida, que no es pot acceptar".\nPer la seva banda, Sergi Roca va assegurar que en tot aquest afer "no hi ha res a amagar", però va matisar que no és adequat fer valoracions prèvies sobre aquesta qüestió perquè encara no s'ha procedit a l'adjudicació de cap de les dues ofertes. En aquest sentit, va insistir a no parlar-ne públicament "fins que no es discuteixi aquest punt al ple".\nEl Consell defensa la legalitat de l´adquisició del nou local. Berguedà\nEl Consell Comarcal defensa la necessitat d´un nou local en ple centre de Berga . Berguedà


El Caja Laboral supera el Gran Canària i s'enfrontarà al Regal Barça en les semifinals de l'ACB (76-93)\nEl Regal Barça i el Caja Laboral reeditaran en semifinals la final de l'ACB de la temporada passada després que els vitorians van fer aquest diumenge el mateix que els catalans i van sentenciar la seva eliminatòria de quarts de final per la via ràpida. Els bascos s'han imposat al Gran Canària al Centro Insular per 76-93 en el segon partit de la sèrie i han segellat el seu accés a la següent ronda del "play-off". Malgrat el resultat final, els de Dusko Ivanovic han patit més del compte per doblegar els canaris i només han pogut trencar l'enfrontament en un últim quart impecable.\n22/05/2011 - 13.13 Actualitzat 22/05/2011 - 19.06\nEl Gran Canària ha estat molt a prop de forçar el tercer partit de l'eliminatòria però finalment no ha pogut evitar la derrota enfront el Caja Laboral i ha dit adéu a la temporada. Els vitorians s'han imposat a domicili per 76-93 i han segellat la seva classificació per a les semifinals, on es veuran les cares amb el Regal Barça.\nEls d'Ivanovic, però, s'han vist sorpresos pel conjunt de Pedro Martínez i han tingut molts problemes per combatre la defensa agressiva dels locals. Barac s'ha erigit aleshores en el gran argument del Baskonia però no això li ha servit per arribar al descans dos punts per sota (43-41). A la segona meitat, el Gran Canària ha obert una petita escletxa (53-47) però l'equip basc ha respost magníficament amb els triples de Palacios i San Emeterio. Els bascos han sabut reaccionar i han aprofitat un moment de desconcert dels locals per arribar als últims deu minuts amb totes les opcions (59-61).\nPer acabar-ho d'adobar, un parcial de 0-10 amb Oleson com a protagonista ha deixat el duel vist per a sentència. Teletovic i San Emeterio s'han sumat al festival ofensiu dels vitorians mentre el Gran Canària quedava immers en una crisi anotadora que ha estat fatal per als seus interessos. El Caja Laboral ha anat obrint forat de manera imparable fins a tancar l'enfrontament amb el definitiu 76-93.\nEl València, eliminat\nEl Bilbao Basket i el Reial Madrid disputaran l'altra semifinal després que els primers han eliminat contra pronòstic el Power Electronics València amb un 2-0. Els bilbaïns no han desaprofitat l'oportunitat i amb el suport del seu públic han derrotat els de Pesic per 79-75, fent valer el triomf aconseguit a la Fonteta. El seu rival per a un lloc a la final serà el Reial Madrid, que no ha tingut problemes per eliminar el Fuenlabrada amb un triomf aclaparador per 55-66.\nLes semifinals decidides


Camp de Tarragona » Alt Camp » Alió\nCapital del municipi de Alió, situat a una altitud sobre el nivell del mar de 263 metres i amb una extensió de 7,0 km2.\nCompta amb una població de 391 habitants.\nCelebra les seves festes majors el dia 20 de Gener , el dia 16 de Juliol y el dia 24 de Agost.\nDestaquem del nucli antic l'església parroquial de Sant Bartomeu, notable edifici barroc-neoclàssic, beneit el 1769, amb un esvelt campanar de planta quadrada, coronat per un pis vuitavat i una torrella inacabada.\nL'interior és format per una gran nau, amb volta de llunetes i capelles laterals entre els contraforts. Té com a eixos principals els carrers Major i el de la Muralla, les restes de la qual foren declarades el 1985 Bé d'Interès Cultural.\nEl Sindicat Agrícola (1911) és a l'entrada del poble, i va ser ampliat per Cèsar Martinell el 1917.


Estopa grava un videoclip del nou CD en ple confinament - Línia Cornellà\nEstopa grava un videoclip del nou CD en ple confinament\nRedacció|2020-04-23T18:02:47+02:0022 abril 2020|Cornellà|Línia Cornellà\nDavid i Jose Muñoz han estrenat un videoclip en ple confinament. Foto: ACN\nL’estat d’alarma i la prohibició de sortir de casa si no és per treballar o per fer compres de primera necessitat no atura la creativitat cultural d’aquells que estan inspirats. I si algú ho està ara mateix, sense cap mena de dubte, és Estopa.\nEls germans Muñoz van presentar el seu desè disc la passada tardor i els esperava una primavera plena de concerts. El coronavirus els va obligar a cancel·lar la gira i a buscar noves dates, però això no els ha impedit continuar creant i mantenir el contacte amb els seus fans.\nL’última creació de David i Jose és un videoclip confinat. Ho van anunciar al Twitter del grup a principis de mes, avisant a tots els seus seguidors que estaven treballant en el “videoclip confinat” de la cançó ‘Corazón sin salida’, que forma part del CD ‘Fuego’.\nAmb el seu estil característic van advertir que podria ser una cosa “molt boja” i així ha estat. Amb poc més de dues setmanes, els germans de Sant Ildefons i tot el seu grup han creat el tercer videoclip del seu desè disc. Estrenat el 17 d’abril, la cançó ja ha aconseguit més de 125.000 reproduccions a YouTube.\nAl vídeo, dirigit per Fran Gas i produït per Maskeline, hi apareixen els dos germans que formen Estopa i tots els músics que han participat en la composició del desè CD de la carrera musical. Tots ells estan tancats a casa seva, des d’on s’han gravat cantant o tocant els seus instruments. Això se’ns presenta amb pantalles compartides, una imatge desconeguda per molts fins ara, però que amb el confinament i la proliferació de les videotrucades s’ha convertit en familiar.\nEl videoclip de la tercera cançó del disc ‘Fuego’ arriba després que, a finals de març, els germans Muñoz decidissin sumar-se als concerts i xous en directe que, des de l’inici del confinament, diferents músics han fet a Instagram.\nDavid i Jose van aconseguir reunir 175.000 fans d’Estopa que van poder sentir alguns dels grans èxits del grup de Sant Ildefons, que van tocar des dels clàssics més coneguts fins a alguna de les cançons més noves.


PUBLICACIONS EDUARD NOGUES: La immersió lingüística\nLa immersió lingüística no ha estat avalada pel Tribunal Superior de Justícia de Catalunya\nIMPULS CIUTADÀ expressa la seva posició davant el contingut de l'acte del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya relatiu a l'execució de la sentència del Tribunal Suprem sobre el règim lingüístic del sistema educatiu català.\n1.- En primer lloc, rebutja per inexacta la interpretació que ha fet el Govern de Catalunya de la resolució judicial. És completament fals que el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya hagi avalat la immersió lingüística obligatòria en català. El Tribunal no es pronuncia sobre això. És més, l'única defensa de les posicions de la Generalitat es conté en el vot particular de la sentència, és a dir de 24 magistrats solament una ha defensat que el català sigui l'única llengua vehicular d'ensenyament en el sistema educatiu català.\n2.- El Tribunal Superior de Justícia de Catalunya declara expressament que la Generalitat no ha executat degudament la fallada de la sentència del Tribunal Suprem que, s'ha de recordar, obligava a l'Administració educativa catalana a adoptar les mesures necessàries per fer del castellà també llengua vehicular.\n3.- Impuls Ciutadà lamenta que la resolució processal de l'assumpte es demori a una nova resolució del Tribunal Suprem, atès que són molts els alumnes catalans afectats per un sistema que impedeix fer del castellà i català les llengües vehiculessis de forma equilibrada i racional en una societat bilingüe. En tot cas, s'ha d'entendre de la lectura de l'acte que en aquells centres educatius en els quals cursin les alumnes afectats per la sentència s'ha de *reintroducir el castellà com a llengua vehicular juntament amb el català.\n4.- Impuls Ciutadà rebutja la manipulació de l'opinió pública duta a terme per les autoritats catalanes i adverteix que, de cap manera, pot donar-se per finalitzat el conflicte a l'escola catalana mentre se segueixin conculcant els drets de milers de pares i alumnes que defensen l'educació bilingüe a Catalunya. En aquest sentit, s'ha de recordar que ja existeixen oberts nous processos judicials que denuncien la inconstitucionalitat del sistema educatiu català.\n5.- En tot cas, és imprescindible que, per resoldre aquesta situació conflictiva que s'arrossega des de fa molts anys, el Govern de la Nació impulsi les mesures legislatives necessàries, en concret en la Llei Orgànica del Dret a l'Educació, per reconèixer el dret dels espanyols a ser educats en castellà en tot el territori nacional.\nA Barcelona, a vuit de març de dos mil dotze.\nEtiquetes de comentaris: La immersió lingüística


El bàsquet de Gràcia s’activa per fer una recollida d’aliments pel Rebost Solidari | Gràcia TV\nEl bàsquet de Gràcia s’activa per fer una recollida d’aliments pel Rebost Solidari\nEls clubs de bàsquet de Gràcia estan sense activitat a causa de les restriccions per la covid-19. De moment no poden fer ni entrenaments, tot i que estan amatents al que diguin les autoritats pel que fa a la desescalada. Esperen que en algun moment els deixin reprendre entrenaments a l’aire lliure, amb aforament limitat i seguint la normativa.\nAquests clubs es van organitzar el 2018 en la Plataforma Bàsquet Gràcia, per tal de fer pinya en la demanda d’equipaments pel bàsquet al districte, ajudar-se i fer barri. L’any passat van recuperar el Torneig Vila de Gràcia i van organitzar activitats per col·laborar amb la Marató de TV3.\nAra, sense poder fer esport però pensant en poder fer alguna cosa plegats i per ajudar, han llançat una campanya per recollir aliments pel Rebost Solidari de Gràcia, sota el lema” Omplim el rebost, si no podem omplir les pistes…”\nLa Recollida es farà divendres de 17 a 20 a les instal·lacions dels clubs Claret, Vedruna Gràcia, Salle Gràcia i Lluïsos de Gràcia. També a la Clínica del Remei. El CB Coll i el Pedagògium també formen part de la plataforma i participen de la iniciativa però no poden obrir les seves seus per la recollida, ja que són espais municipals.\nDemanen bàsicament productes d’higiene personal i de neteja, així com cafè soluble.\nLaura Rafegas, Plataforma Bàsquet Gràcia: “Els nostres equips, jugadors i jugadores, no poden entrenar. Els clubs hem de tirar endavant. Ja que nosaltres estem aturats, nosaltres no podem ser aliens al que està passant a la societat, la gran crisi social que ha arribat i creiem molt necessari poder col·laborar, perquè no sabem mai com ens poden anar les coses a tots plegats.”


1. Jesús troba un Jove\n«Quan [Jesús] es posava en camí, un home s'acostà corrent, s'agenollà davant de Jesús i li preguntà: "Mestre bo, què haig de fer per a posseir la vida eterna?" Jesús li digué: "Per què em dius bo? De bo, només n'hi ha un, que és Déu. Ja saps els manaments: No matis, no cometis adulteri, no robis, no acusis ningú falsament, no facis cap frau, honra el pare i la mare." Ell li va dir: "Mestre, tot això ho he complert des de jove." Jesús se'l mirà i el va estimar. Li digué: "Només et falta una cosa: vés, ven tot el que tens i dóna-ho als pobres, i tindràs un tresor al cel. Després vine i segueix-me." En sentir aquestes paraules, aquell home va quedar abatut i se n'anà tot trist, perquè tenia molts béns» (Mc 10,17-22).\nAquest relat expressa de manera eficaç la gran atenció de Jesús envers els joves, envers vosaltres, envers les vostres expectatives, les vostres esperances, i mostra com n'és, de gran, el seu desig de trobar-vos personalment i d'obrir un diàleg amb cadascun de vosaltres. Crist, de fet, interromp el seu camí per a respondre la pregunta del seu interlocutor, manifestant plena disponibilitat per aquest jove, que estava mogut per un ardent desig de parlar amb el «Mestre bo», per a aprendre d'ell com recórrer el camí de la vida. Amb aquest passatge evangèlic el meu Predecessor volia exhortar cadascun de vosaltres a «desenvolupar el propi col•loqui amb Crist, un col•loqui que és molt important i essencial per a un jove» (Carta als joves, n. 2).


Gener | 2018 | ZEPPELIN DREAMS\nFRIDAY NIGHT – STANDARD\nPublicat el 31 Gener 2018 per ZEPPELIN DREAMS\nFORMAT STANDARD Dia: Divendres 2 de febrer a les 17:00h. Lloc: Botiga Zeppelin un Món de Jocs. Preu: 5€ Normes bàsiques format standard: – Baralla formada per un mínim de 60 cartes, sense un tamany màxim -Fins a … Continua llegint →\nComentaris tancats a FRIDAY NIGHT – STANDARD\nPublicat el 29 Gener 2018 per ZEPPELIN DREAMS\nLLIGA ZEPPELIN Preu: 12 €. Inscripcions obertes. Dies: a partir del 30 de gener i fins el 12 d’abril. Normes: 1. En el moment d’unir-se a la lliga, a cada jugador se li donen 3 sobres d’Ixalan,una carta promocional … Continua llegint →\nComentaris tancats a LLIGA MAGIC\nFriday Night – Modern\nPublicat el 24 Gener 2018 per ZEPPELIN DREAMS\nDia: Divendres 26 de gener a les 17h Preu: 5 € Premis per els guanyadors i per tots el participants que juguin fins al final!!! Preinscripció obligatòria per mail: info@zeppelindreams.com o a la botiga. Que és el FORMAT MODERN? Al … Continua llegint →\nComentaris tancats a Friday Night – Modern\nPublicat el 20 Gener 2018 per ZEPPELIN DREAMS\nDia: Dissabte 20 de gener a les 17h Preu: 5 € Premis per els guanyadors i per tots el participants que juguin fins al final!!! Preinscripció obligatòria per mail: info@zeppelindreams.com o a la botiga. Que és el … Continua llegint →\nComentaris tancats a Modern Magic\nPublicat el 17 Gener 2018 per ZEPPELIN DREAMS\nDia: Dissabte 20 de gener a les 10h. Preu: 12 €. Lloc: Botiga Zeppelin, Plaça Sta. Susanna,7 , baixos. 5 rondes i top (tot depén dels nombre de jugadors). Inclou en l’inscripció: 3 sobres de Rivales … Continua llegint →\nComentaris tancats a Magic Booster Draft\nFriday Night – Mini Master\nDia: Divendres 19 de gener a les 17:00h. Preu: 5€. Què és un Torneig Mini Màster? Al principi reps un sobre de Rivales de Ixalan més tres terres de cada color. Amb aquest material comences a jugar!!! … Continua llegint →\nComentaris tancats a Friday Night – Mini Master\n15è Gran Campionat Puzles 2018\nPublicat el 10 Gener 2018 per ZEPPELIN DREAMS\nAtenció aficionats als puzles!! Celebreu amb Ravensburger i Zeppelin el mes del puzle amb gran campionat de puzles 2018! Primer de tot feu un equip de dues persones i el repte del campionat és muntar un puzle de 500 peces … Continua llegint →\nComentaris tancats a 15è Gran Campionat Puzles 2018\nDia: Divendres 12 de 10:30 a 13 i de 17 a 19:45. Vols aprendre a jugar a Magic? doncs aquesta es la teva oportunitat! Vine i et donarem una baralla preparada per jugar i una carta promocional i t’ensenyarem a … Continua llegint →\nComentaris tancats a Magic Open House\nLXI PRESENTACIÓ MAGIC: RIVALES DE IXALAN\nPublicat el 3 Gener 2018 per ZEPPELIN DREAMS\nDIA I HORA: dissabte 13 de gener les 10h. PREU: 24 EUROS Duració: tot el dia Lloc: Botiga Zeppelin un món de jocs PREINCRIPCIONS JA!!!! Inscripcions només via e-mai: info@zeppelindreams.com, per telf.:972 208 265 o a la botiga. NO ES … Continua llegint →\nComentaris tancats a LXI PRESENTACIÓ MAGIC: RIVALES DE IXALAN\nBooster Draft El Trono De Eldraine\nLLIGA Zeppelin el Trono de Eldraine\nFriday Night – Booster Draft


Cárcel manté la porta d'entrada oberta per a alguna cessió del City - Diari de Girona\nCárcel manté la porta d'entrada oberta per a alguna cessió del City\nEl director esportiu diu que el Girona està «esperant coses» referint-se a algun jugador «citizen» a préstec\nmarc bruguésgirona 08.08.2016 | 07:18\nCárcel manté la porta d'entrada oberta per a alguna cessió del City aniol resclosa\nLligat Álex Menéndez i a l'espera de si s'aposta per incorporar algun altre jugador esquerrà pel carril, el Girona continua obert a fer més incorporacions abans que es tanqui el mercat. Això sí, amb calma i conscient que hi ha un bon bloc amb pràcticament totes les posicions desdoblades. En aquest sentit, Quique Cárcel reconeix que a la plantilla «no hi falta res» però deixa anar que «si el mercat ofereix oportunitats i veiem que podem millorar l'equip, ho farem sempre que puguem». El director esportiu del Girona és partidari de la competència màxima a l'equip. «Hi crec molt. Volem fer un equip el màxim de competitiu possible», deia ahir. És per això que no seria de descartar que el club estigui atent a si apareix alguna opció per reforçar la davantera. Un dels que més agraden a Machín és Mamadou Koné, del Racing de Santander, tot i que hi ha altres noms sobre la taula.\nEl Girona ha realitzat més d'una desena de fitxategs però a diferència de la temporada passada, cap ha arribat mitjançant una cessió del Manchester City. Les bones relacions entre els dos clubs d'ençà de l'entrada de TVSE Futbol a la propietat i de l'assessorament de Pere Guardiola van fer que el curs passat el City comprés Lejeune i el deixés cedit a Montilivi per evitar que el francès se n'anés a un altre equip. El City també va pagar un bon traspàs per Sobrino al Ponferradina i Reial Madrid, que compartien els seus drets.\nDesprés arribaria el nigerià Nwakali, inèdit, i un Pablo Maffeo que acabaria tenint molt de protagonisme. Cárcel no descarta encara la via City però hauria de ser una operació molt clara per a les dues entitats. «Ha de ser quelcom que es vegi amb bons ulls per part dels clubs. De moment si no s'ha fet és perquè no es veu res clar», deia Cárcel. L'opció que el City fitxi algú i el cedeixi al Girona és viva, de la mateixa manera que ho és que pugui arribar algun jove jugador del planter citizen a préstec. En aquest sentit, Cárcel admet que el Girona està «esperant coses» però el fet que futbolistes abellibles pel Girona, com el carriler esquerre gallec Angeliño Tasende, estiguin tenint força protagonisme aquesta pretemporada amb el primer equip de Pep Guardiola complica les coses. «Alguns jugadors estan treballant amb el primer equip i s'estan guanyant el dret de jugar-hi», deia Cárcel.\nPresentació oficial a plaça Independència . Girona FC\nCárcel vol que Coris tingui minuts i el futur del selvatà continua sent incert . Girona FC


Joan Creus. Castellar del Vallès: El día de la mujer mundial\nSegurament els dies mundials de les coses, de les persones, suposen el reconeixement just vers elles o el seu patiment i la resistència a l'oblit.\nSi bé a Alemanya, Suïssa i d'altres països europeus ja es celebrava a principis del segle XX, no va ser fins el 1977 que l'ONU va declarar el 8 de Març com el Dia Internacional pels Drets de la Dona i la Pau Internacional.\nMés enllà de les commemoracions que es puguin fer, des del 1999, sempre que s'acosta aquesta data escolto aquesta joia que obre "Honestidad Brutal" la contribució més espectacular del gran, almenys a l'època, Andrés Calamaro.\nEscrita des del ressentiment del rebuig, i carregat de drogues, la lletra ofereix alts i baixos, però la seva factura és immensa.\nPost del Joan a de març 08, 2016


Els vins - Celler Hugas de Batlle\nInici Els vins Les finques Rutes i tastos Punts de venda Galeria Allotjaments Contacte Botiga online\nComa Fredosa 2012 MAGNUM\nMés informació Coma Fredosa 2012 MAGNUM »\nComa de Vaixell 2014 MAGNUM\nMés informació Coma de Vaixell 2014 MAGNUM »\nCami d'en Poca Sang 2017\nBonic color rosat , brillant i seductor.Vi de nas atractiu , perfumat que ens ensenya les fruites típiques de la Garnatxa Negra quan és jove i fresca. D'agradable pas per boca , rodó i sedós d'entrada , molt fresc al paladar mig i llarg.És juganer i convida a una segona copa.\nMés informació Cami d'en Poca Sang 2017 »\n30.70 - 2017\n25% Moscatell d’Alexandria o de Gra Gros\n75% Garnatxa Blanca\nGroc suau amb reflexos lluents. Nas perfumat que recorda amb subtilesa els préssecs, els albercocs i la mel de l’aroma del Moscatell sobre un fons de flors blanques i herbes aromàtiques més típic de la Garnatxa. Boca ampla que sap guardar la frescor i la intensitat amb el punt just de nervi per maridar tot tipus de plats de la cuina d’estiu. Delicadesa de la Garnatxa, perfum del Moscatell i amb la frescor i la persistència del conjunt.\nMés informació 30.70 - 2017 »\nComa de vaixell 2015\n3 mesos en barrica de roure francès\nVermell intens i tonalitat blavosa. Nas perfumat, diferent, molt afruitat que recorda la fruita vermella com les maduixes o els gerds barrejats amb un lleuger torrat de la fusta de roure. És un vi molt llaminer que té en l’entrada en boca una suavitat i, sobretot, un record molt intens a les mateixes fruites o flors i herbes aromàtiques del nas. Explosiu com pocs vins joves però de sensacions fresques i agradables degut a la seva acidesa que el mantindrà lleuger durant força temps.\nMés informació Coma de vaixell 2015 »\n11 mesos en barrica de roure francès\nVermell profund i ribet blavós, bona capa, fosca com correspon al Cabernet. De la Garnatxa en destaca el perfum i la fruitositat en nas, records de maduixa i maduixa confitada, aroma d’eterna joventut en un vi de pissarres que li marquen la mineralitat, l’elegància i la franquesa. Boca suau però consistent. Profunda però lleugera. Delicadesa de la Garnatxa amb la persistència del conjunt.\nMés informació Coma Fredosa 2012 »\n40% Garnatxa negra 14 mesos en barrica de roure francès\nVermell brillant. Nas senyorial i complexe; un vi amb un potencial d’envelliment de deu o més anys. Característic Empordà de profunditat fenòlica amb la fruita del Samsó (Carinyena) de fons: cireres i baies negres. En boca ensenya el nervi característic del terrer i en especial la del Samsó que li dóna impuls al paladar. Cos i potència domesticats i amb final persistent. Excel·lent vi per acompanyar una bona taula.\nMés informació Falguera 2012 »\nVall de Molinàs 2015\n6 mesos en barrica de roure francès\nNota de tast Vermell elegant. Nas intens, especiat en un fons de fruita entre vermella i negra i també tocs de fusta de roure. És un vi molt elegant de nas que manté en boca el nervi i la frescor de les Garnatxes. El pas per boca deixa el record intens a les mateixes fruites ara més acidulades, herbes aromàtiques i roure del nas que el fan un gran vi amb molta complexitat. Els tanins molt presents, tenen el punt just entre la contundència de tants negres de l’Empordà i l’elegància que el temps d’envelliment els procura. Elegant com pocs vins de la seva gama, conjuga sensacions alhora fresques, agradables i contundents. Es mantindrà durant molts anys.\nMés informació Vall de Molinàs 2015 »\nCeller Hugas de Batlle | Francesc Rivera, 28-30 - 17469 Colera (Spain) | T + 972 389 149 - info@cellerhugasdebatlle.com - AVISO LEGAL


RodaMots - remugar\nDimecres, 10 de febrer del 2016 / 3748\n1 Mastegar els remugants per segona vegada els aliments, en el remugament.\n2 fig. Parlar entre dents, generalment en senyal d’enuig, de desgrat, de desaprovació, etc.; rondinar.\nEs passava el dia remugant, descontent amb tot el que li manaven fer.\nDel llatí rūmĭgare, mateix significat, derivat de rūma, ‘primer estómac dels remugants’, que hagué de donar rumegar, amb metàtesi posterior afavorida per la versemblança del prefix re-, indicador d’acció repetida com la que fan els remugants tornant a mastegar. El verb rumiar té aquest mateix origen etimològic.\n—Va, no t’amoïnis, Juli. El que passa, i no t’enfadis, és que t’ho has pres massa al peu de la lletra, això d’apuntar-ho tot. Mira, al final del matí passes a demanar l’informe a cada secció i ja està. No cal que hi vagis cada cinc minuts.\n—I la resta del matí, què faig? —remugà en Juli.\nEn Tanet rumià una mica.\n—Saps què? —digué, al cap d’un moment—. Farem un tauler d’anuncis i tu pots encarregar-te de posar-hi les noves més interessants.\nSebastià Sorribas, El zoo d’en Pitus (Barcelona: La Galera, 1966)\nLlavors sento que es torna a obrir la porta de l’ascensor i en surt un home xop de dalt a baix tot remugant que se li ha trencat el paraigua d’un cop de vent i que n’està fart de tants dies de pluja, que necessita veure el sol. Jo suposo que deu ser el doblador de l’altre protagonista, el marit infidel de la Saara, i m’adono que m’acaba de fer exactament el mateix que jo li he fet al pobre conserge, i em quedo un moment sense paraules però després de seguida li dic que a Finlàndia encara hi veuen menys el sol que nosaltres. Un cop ja ho he dit em sento estúpida perquè és la frase que diria qualsevol i jo no vull ser qualsevol perquè vull ser com a mínim una mica més original que qualsevol. Però a ell sembla que li fa gràcia el meu comentari, o potser és prou intel·ligent per riure’s de si mateix i llavors m’estén la mà i és quan em diu:\n—Sóc l’arquitecte, tu deus ser la meva dona.\nLaia Fàbregas, Dies de cel groc (Badalona: Ara Llibres, 2013)\nMots que remuguen, rondinen, s’empipen…\nSobre Dies de cel groc, de Laia Fàbregas, per Laura Fabregat\nL’InfoMigjorn d’ahir! El butlletí digital sobre llengua catalana\nUn comentari a “remugar”\nJoan BOSCH — Elna (Rosselló) Dimecres, 10 de febrer del 2016 a les 11:23\nVoldriï fer una observació i una pregunta relatives a la frase d’exemple: “Es passava el dia remugant, descontent amb tot el que li manaven fer.”\nJo, sóm nadiu d’Elna (Rosselló) i a Elna, espontàniament, hauríem dit i escrit: “… li manaven DE fer”.\nA l’entrada “manar” del diccionari.cat trobem la definició “Imposar a algú (DE fer alguna cosa)” i l’exemple “Qui et manava DE ficar-t’hi?”\nAquesta elisió de la partícula “de” no seria un calc del castellà?


El Consell Comarcal de la Ribera d’Ebre aprova els convenis amb els municipis de la comarca per l’arranjament de camins - Consell Comarcal de la Ribera d'Ebre\n20 desembre 2013 · Noticies\nEl ple comarcal també aprova una declaració institucional donant suport a l’anunci de la convocatòria d’una consulta per tal de decidir si la nació catalana vol esdevenir un estat independent\n“Invertirem més de 80.000 euros en l’arranjament de camins comarcals amb la col·laboració de la Diputació de Tarragona”, ha explicat el president del Consell Comarcal de la Ribera d’Ebre, Jordi Jardí, un cop finalitzat la darrera sessió d’aquest any del ple de l’ens comarcal.\nEl president comarcal també ha fet referència a l’aprovació de la contractació temporal de 10 persones que, durant els propers sis mesos, realitzaran accions mixtes de treball i formació als nou municipis de la comarca que s’han acollit a la convocatòria feta pel Consell Comarcal, amb el suport del departament d’Empresa i Ocupació de la Generalitat de Catalunya. Es tracta de persones en situació d’atur de llarga durada, majors de 30 anys, i sense cap tipus de prestació.\nA més, el ple comarcal ha aprovat per unanimitat una declaració institucional donant suport a l’anunci de la convocatòria d’una consulta per tal de decidir si la nació catalana vol esdevenir un estat independent. Concretament, el text de la moció manifesta la satisfacció de l’ens comarcal per l’acord assolit “entre la majoria de les forces polítiques al Parlament que farà possible la celebració d’una consulta on el poble de Catalunya decidirà, de manera lliure i democràtica, el seu futur col·lectiu”.\nEl text de la declaració també expressa el compromís del Consell Comarcal de la Ribera d’Ebre amb la Generalitat i el Parlament de Catalunya “per tal que aquesta consulta sigui realitat”, i inclou una “crida a la ciutadania a què participi de manera activa, pacífica i en llibertat en aquest acte democràtic, decidint el seu destí”.\nFinalment, el ple comarcal també ha aprovat la modificació del reglament per a la gestió i desenvolupament del programa de teleassistència a la comarca.


✅ El misteriós trader que va sacsejar Wall Street relacionat amb una important empresa espanyola | Broker Català\nBy admin On 10 junio, 2018 31 marzo, 2019 Leave a comment\nPer als hedge funds era una oportunitat massa temptadora per ignorar-la. El 2015, brokers que treballaven en nom d’un client misteriós de Londres van oferir a aquests fons participar en una operació que era impossible que ocasionés pèrdues: apostar al fet que la paperera noruega Norske Skog amb problemes deixaria de pagar el seu deute de manera imminent. Els hedge funds van comprar centenars de milions de dòlars en contractes de CDS que els reportarien beneficis en cas d’impagament. Però quan es van adonar de qui estava a l’altra banda del negoci ja era massa tard: havien quedat atrapats.\nAquesta persona era Akshay Shah, un director gerent de la unitat de fons de cobertura GSO del grup Blackstone, que durant gairebé deu anys va idear i dirigir una sèrie d’operacions no convencionals que el van convertir en l’operador més temut en els mercats crediticis europeus. Va causar pèrdues milionàries a una sèrie de fons d’inversió lliure amb les seves operacions, 3 demandes judicials i disputes entre el grup més gran de capital risc del món i alguns dels noms més poderosos de les finances.\nAquestes operacions també van posar de manifest que s’havia produït un canvi en l’equilibri de poder a Wall Street des de la crisi financera: les entitats bancàries que abans dominaven el mercat, com Goldman Sachs i altres bancs d’inversió, van cedir el lideratge a institucions no bancàries com Blackstone.GSO va aprofitar la gran influència de Blackstone per intervenir directament en empreses amb problemes i maximitzar els beneficis de les seves operacions financeres. Va inventar l’impagament manufacturat: oferia a una companyia un finançament favorable per convèncer-la que no pagués intencionalment el seu deute amb la finalitat de desencadenar pagaments per contractes de CDS, però sense que la companyia s’enfonsés. En fer això, GSO tenia un avantatge sobre els seus rivals.GSO mai ha estat acusada d’infringir cap regulació. Va declarar que l’ajuda que prestava a empreses en dificultats a canvi que generessin pagaments per contractes de CDS era ben rebuda per aquestes companyies, ja que els ajudava a sobreviure. “Els nostres plans de finançament tenien termes molt favorables i proporcionaven un suport financer crucial a empreses amb milers d’empleats.\nTambé complien totalment les regles del mercat”, va dir Blackstone en un comunicat. Experts assenyalen que l’èxit de GSO es devia a la seva atenció al detall ia la capacitat inigualable i la infraestructura de Blackstone per donar suport a les seves operacions i accedir a informació. També aprofitava la mida, els diners, la influència i la reputació de Blackstone per contactar amb equips directius d’empreses. Quan Shah, nascut a l’Índia i educat a Cambridge, va entrar en GSO el 2008 procedent de Lehman Brothers, s’havia llaurat la reputació de ser un analista perspicaç a la taula de negociació de renda fixa de Lehman. I en GSO, que aquest any havia estat comprada per Blackstone, Shah va començar a buscar formes de guanyar diners amb els seus fons d’inversió en el mercat de deute europeu.\nPersones que el coneixen, assenyalen que analitzava minuciosament centenars de pàgines de documents tractant de trobar petits detalls que per a altres passaven desapercebuts. Una vegada que detectava esquerdes en el text d’una clàusula, ideava operacions financeres amb CDS sobre l’impagament d’una empresa. GSO presentava directament a l’equip directiu d’una empresa propostes que garantien que obtindria beneficis amb el CDS. En el cas de Codere, una companyia espanyola de jocs d’atzar amb escassos recursos, Shah va utilitzar l’impagament manufacturat. Va oferir a Codere liquiditat per a tota la vida el 2013 amb la condició que Codere pagués els interessos pels seus bons cotitzats uns dies després de la seva data de venciment, el que causaria poca preocupació als titulars dels bons però desencadenaria els pagaments per CDS. Tot i la publicitat no desitjada que va atreure el cas de Codere per Blackstone, Shah es va convertir en un dels principals directors generals de GSO i va entrar en el seu comitè d’inversió europeu. Després va arribar l’operació del CDS d’Norske Skog, que va donar lloc a una aferrissada disputa legal amb el fons d’inversió lliure BlueCrest.\nEn aquest cas, el que va fer GSO va ser cobrar als altres fons de cobertura grans primes per apostar pel ràpid enfonsament de l’empresa i després la va mantenir viva el temps suficient per no haver de pagar res. Els contractes de CDS es van signar el juny de 2016 i el desembre de 2017 Norske Skog es va declarar en quiebra. Pero uns mesos abans, a la primavera de 2017, Shah va marxar de cop i volta de GSO, qui va liquidar un fons de deute en dificultats de més de 3.000 milions de dòlars que gestionava ell. Després va crear el fons d’inversió lliure Kyma Capital dirigit a companyies endeutades més petites, el qual ha declarat que “acolliria amb satisfacció qualsevol canvi regulador que millori l’estabilitat, la durabilitat i la liquiditat dels mercats de CDS”.\nPerò els experts creuen que el mal ja està fet, ja que les operacions de GSO han mostrat el fàcil que és per a les entitats grans alterar els mercats en què operen. “Aquest comportament soscava la viabilitat del mercat de CDS, el qual s’ha reduït considerablement des de la crisi. I si aquest comportament continua, es reduirà encara més”, diu Henry Hu, professor i expert en derivats de la Facultat de Dret de la Universitat de Texas.\nUn exempleat de GSO declara que els beneficis que generen aquestes operacions polèmiques de CDS ja no compensen la publicitat que ocasionen i que la unitat de crèdits de Blackstone prefereix ara fer préstecs directes a empreses privades. “A Blackstone no li agrada aquesta publicitat i el 2018 ha de semblar un proveïdor amistós de capital” . Aquesta actitud més conciliadora s’ha posat de manifest per la resolució amistosa del cas de la constructora Hovnanian, a la qual GSO va oferir un impagament manufacturat, i per l’acord amb Goldman, pel qual GSO ha recomprat alguns contractes de CDS amb què el banc va perdre diners.


Bromes de mal gust - El Periódico Mediterráneo\nSegons Mateu (Mt 2,1-16) Herodes el Gran, Rei de Judea, va ordenar matar tots els xiquets menors de dos anys per desfer-se del tal Jesús, que segons la profecia havia de competir amb ell pel tron del reialme. A Herodes li ho havien explicat els Reis d’Orient (el Pare Noel amb el seu vestit afelpat no hagués aguantat el clima d’Orient Mitjà), però Josep, el bon fuster, estava més ben connectat i en somnis se li aparegué un Àngel que l’avisà, permetent a la família que més tard coneixeríem com “la sagrada” picar sola i fugir a Egipte.\nLa casualitat va fer que es fes públic ahir que Esther Pallardó seria la nova vicepresidenta de la Diputació, i pot ser una broma, però no és una innocentada. I tampoc no és mentida que l’expresident de la Generalitat està sent jutjat per suborn, junt a alguns dels seus estrets col·laboradors. Ni és una broma que la Generalitat, segons el Síndic de Comptes, estiga en situació de fallida, és a dir, no pot fer front als compromisos de pagament amb les previsions d’ingressos que té. Tampoc no han de creure que és una innocentada que l’Ajuntament de Castelló retalle línies d’autobús, o dies de Bicicas (ara que és de pagament) mentre és mostra incapaç de fer funcionar el TRAM des de fa 15 dies. Els ho dic per a que no s’enganyen. En esta ciutat i país nostre, les coses més increïbles són el pa de cada dia. El dia dels bojos a casa nostra dura tot l’any. H


Habitem el Café Rialto - AU Agenda\nHabitem el Café Rialto és una iniciativa de l’Institut Valencià de Cultura que va arrancar a principis de 2019 proposant activitats gratuïtes relacionades amb les produccions teatrals públiques que es podien veure en la sala de la plaça de l’Ajuntament. Pel xicotet escenari del Café Rialto han passat periodistes, escriptors, músics i dramaturgs d’allò més variat per tractar temes i problemàtiques vinculades a les obres de teatre que lluïen al cartell, i pensem que aquests dies de paràlisi cultural és un bon moment per recuperar via Youtube algunes sessions interessants (avisem, la qualitat dels vídeos és prou deficient). Com per exemple, la tertúlia al voltant de la lluita de classes que es va proposar aprofitant l’estrena de l’obra Tot explota, dirigida per Carla Chillida, o la que es va centrar en el paper de la dona en els últims cent anys, relacionada amb l’espectacle Tórtola, de Begoña Tena (per cert, al canal trobareu una entrevista múltiple que els alumnes del IES Barri El Carme li van fer a l’autora). També teniu disponible el col·loqui “Tirant: guerrers i periodistes són ara futbolistes i models”, amb els periodistes Carlos Garsán, Esther Collado i Eva Montesinos, i en relació a la mateixa obra, Tirant, podeu escoltar la directora del programa ya desaparecido Contigo dentro de la Cadena Ser, Celia Blanco, parlar de “Cuando dejamos de ser princesas”. Per últim, estan penjats els vídeos de alguns col·loquis post funció en els quals els alumnes del IES Barri el Carme i Lluis Vives pregunten als actors sobre les obres que acaben de protagonitzar: Alexandria, Faust, Godot… AU


Albiach aposta perquè els comuns formin part del govern d'ERC: "És molt millor un executiu de 41 diputats que un de 33" La República\nACN Barcelona.-La líder d’En Comú Podem, Jéssica Albiach, ha apostat perquè els comuns formin part del govern d’ERC. En una entrevista a TVE, Albiach ha dit que “és molt millor […]\nACN Barcelona.-La líder d’En Comú Podem, Jéssica Albiach, ha apostat perquè els comuns formin part del govern d’ERC. En una entrevista a TVE, Albiach ha dit que “és molt millor un executiu de 41 diputats que un de 33” i ha confirmat que demanaran als republicans formar-hi part. “És millor un govern ampli, fort i transversal”, ha argumentat Albiach, que aspira a concretar un acord amb ERC els pròxims dies. També ha dit que “totes les forces responsables” haurien de contribuir-hi. Així, ha instat el secretari general de Junts, Jordi Sànchez, a “complir la seva paraula” quan va garantir que estudiarien cedir els vots per una investidura d’Aragonès. I ha dit que tampoc no entendria que el PSC “es posi de perfil” davant una possible repetició electoral.\nDesprés de diversos contactes, els comuns i els republicans mantindran la primera reunió formal aquest dilluns a la tarda. Albiach preveu que la negociació flueixi i creu que hi pot haver un acord “ràpid”. En una entrevista a TV3 dilluns al migdia, Albiach ha considerat que en les negociacions s’ha de garantir “d’alguna manera” que JxCat no entrarà al Govern a mitja legislatura si els comuns hi acaben formant part, perquè el partit de Carles Puigdemont és “incompatible” amb En Comú Podem. “Si es queda fora, es queda fora”, ha manifestat. També ha detallat que no contempla que es puguin incorporar al Govern consellers independents de l’espai d’En Comú Podem, i ha dit que si s’involucren en la governabilitat és per estar directament en el si de l’executiu. “El millor que pot passar és que estiguem al govern”, ha afegit.Finalment, la dirigent dels comuns ha avalat l’acord entre ERC i CUP que dona dos anys de marge a la taula de negociació perquè confia que aquest espai funcionarà.


El dia internacional dels arxius se celebra amb una lectura comentada de documents judicials | RTVVilafranca\nEl dia internacional dels arxius se celebra amb una lectura comentada de documents judicials\nAproximar documentació relacionada amb la història del vi i la vinya al Penedès a través de documentació judicial ha centrat la celebració a l’Arxiu Comarcal de l’Alt Penedès.\nEn dues sessions, el dijous dia 6 i aquest divendres dia 7, l’Arxiu Comarcal de l’Alt Penedès participa per quart any en aquesta celebració donant a conèixer part del seu fons documental centrat en temes vilafranquins i penedesencs amb el món de la vinya i el vi de protagonistes.\nL’activitat en aquesta ocasió duia per títol «Acusacions, confessions i maldats. Relats judicials sobre la vinya i el vi. Segles XVII-XX», i pretenia acostar la història més quotidiana i de costums a través de narracions orals de fets reals.\nCom explica el responsable de l’Arxiu, Josep Maria Masachs, s’havien triat documents que podien resultar atractius per als assistents i que il·lustren situacions reals de l’època que poden ajudar a entendre com es vivia en aquells moments.\nEls relats els explicaven, a banda del mateix Masachs, els historiadors Jordi Vidal i Josep Colomé.\nLa sala de consulta i el moll de càrrega i descàrrega de l’Arxiu es converteixen aquests dos dies en l’escenari d’aquests relats que aniran donant pas als tasts de vins que aporta la D.O. Penedès.\nLa segona sessió, que és gratuïta però per la que cal fer reserva prèvia ja que les places són limitades, s’inicia aquest divendres a 2/4 de 8 del vespre.\narxiu, dia internacional dels arxius, Josep Maria Masachs\nEls llibres d’actes del ple municipal de Gelida ja són consultables on line\nFinca Viladellops, a Olèrdola, acull l'Arxiu nobiliari de la Família Desvalls\nL’Àliga de Vilafranca era daurada, segons una troballa de 1664 de l’Arxiu Comarcal


L’ABC de l’organització d’esdeveniments d’oci nocturn - Counterest - – Counterest –\nA més del control d’aforament automàtic, quins altres elements hem de tenir en compte per a esdeveniments d’oci nocturn?\nEn el post d’avui, Pablo Carrillo de Discocil ens explica quins factors hem de tenir en compte a l’hora d’organitzar esdeveniments d’oci nocturn:\nLa primera pregunta que tot promotor hauria de plantejar-se és: Què podria sortir malament?\nCom diu l’antic proverbi romà: “amat victoria curam” o “la victòria afavoreix a qui es prepara”, és necessari identificar quins imprevistos poden sorgir i preparar mesures concretes per a cada una d’aquestes. Tots els implicats haurien de conèixer perfectament els protocols i comptar amb un pla B davant de qualsevol imprevist.\nSi bé les mesures dependran de la tipologia del teu esdeveniment, a continuació desglossarem alguns dels factors i consideracions vitals per a l’adequada organització i gestió d’un esdeveniment:\n1. Definir el públic objectiu per a poder adaptar-hi tots els elements. És a dir, els missatges que enviarem, canals de difusió, relacions públiques que contractarem i ubicació de l’esdeveniment.\n2. Establir objectius quantitatius d’assistència, de vendes, de repercussió mediàtica… En definitiva, de tot. L’esdeveniment ha de perseguir una meta per a poder mesurar el seu èxit. Els nostres objectius han de ser ambiciosos i realistes a la vegada.\n3. Escollir una bona data, seguint criteris objectius per assegurar l’assistència dels convidats. És vital si volem que el nostre esdeveniment estigui més a prop del “sold out” que del “van venir algunes persones”.\n4. Establir un pressupost, revisant els recursos amb què comptem i, d’acord amb aquests, organitzar els detalls. Abans de res, és vital establir les categories a què dedicarem recursos, així com un ordre de prioritats.\n5. Escollir un lloc adequat, tenint en compte la proximitat del públic, accessibilitat de la ubicació de l’esdeveniment o mitjans de transport públic disponibles. Haurem d’intentar que arribar al recinte sigui fàcil i barat.\n6. Sol·licitar els permisos i les llicències necessàries, així com investigar quines lleis ha de complir l’esdeveniment. Entre d’altres, hem de tenir molt presents les normatives sobre control d’aforament automàtic i la legislació acústica, que determina el nivell de decibels permesos.\n7. Comptar amb un equip d’organització a qui poder delegar determinades funcions i garantir-ne l’èxit. És recomanable realitzar assajos previs a l’esdeveniment per a identificar possibles errors de producció.\nEl que no es mesura, no es pot millorar\nDesprés de l’esdeveniment, és clau fer una anàlisi dels resultats de l’esdeveniment per a poder millorar aspectes importants. Reconèixer els encerts i els errors comesos és clau per a optimitzar l’organització en les pròximes ocasions.\nPot ser una bona idea enviar un resum de l’esdeveniment a tots els convidats. A més (i sempre complint amb el RGPD) és recomanable dirigir accions específiques de marketing digital als assistents per a informar-los sobre propers esdeveniments.\nDiscocil és un software de gestió per a organitzadors d’esdeveniments d’oci nocturn que permet:\n– Controlar a temps real les vendes, les reserves i l’accés al recinte\n– Mesurar el rendiment de les relacions públiques\n– Identificar les preferències de consum dels assistents\n– Fidelitzar el client final a partir d’una base de dades pròpia i eines de marketing


BLOC ALBA SERRA: 06/01/08 - 13/01/08\nTarga:primera il.legalitat administrativa\nL' alcalde d' Amer, Xavier Targa, inicia l' any amb una il.legalitat administrativa flagrant : aprova definitivament les ordenances fiscals pel 2008 sense que el període hàbil d' exposició pública hagi acabat.\nPer què l' Equip de Govern d' Amer, format per ERC i Coalició per Amer incorren amb aquesta il.legalitat, quan amb data, 21 de novembre de 2007 ,CiU avisa a Targa en el Ple de la Corporació que no tindrà temps material de modificar les ordenances fiscals per a l' any 2008 ?\nTal i com preceptua l' article 17 del Real Decret legislatiu 2/2004, de 5 de març, pel que s' aprova el text refós de la Llei reguladora de les Hisendes Locals, els edictes han d' estar exposats al públic durant 30 dies hàbils (de dilluns a dissabte, exceptuant dies festius). Es compta a partir de l' endemà de la seva publicació en el BOP de Girona.\nCertament, l' Edicte surt publicat en el BOP de 23 de novembre de 2007. Si comptem els 30 dies hàbils que marca la Llei a partir del 24 de novembre, ens dóna que l' exposició pública s' acabava el 3 de gener de 2008.\nI seguint amb el que determinen els articles 26 i 75 del Real Decret abans esmentat, quan la naturalesa material de les taxes o els impostos exigeixi l' import periòdic, aquest serà el vigent l' 1 de gener de cada any i el període impositiu comprendrà l' any natural. Per tant, com a conseqüència d' aquest fet, la majoria de taxes i impostos no es podran aplicar el 2008 sinó que caldrà aplicar les taxes vigents del 2007.\nEl Grup Municipal de CiU d' Amer, va presentar amb data 28 de desembre de 2007, una al.legació per tal de modificar l' acord d' aprovació provisional, és a dir, una al.legació en el sentit de no aplicar les modificacions de les taxes i els impostos que quedessin afectats.\nI la sorpresa ha estat que amb data, 31 de desembre de 2007, surt publicat en el BOP l' Edicte d'aprovació definitiva de modificació de les ordenances fiscals per el 2008, sense que el període establert per llei hagués finalitzat.\nL' Equip de Govern d' Amer (ERC + CA ) ha caigut conscientment en una il.legalitat administrativa d' alt nivell. Per què és preocupant ?\n- Per haver incomplert els 30 dies hàbils d' exposició pública que obliga la Llei d' Hisendes Locals.\n- Ha publicat l' Edicte al BOP falsejant la veritat, és a dir, ha publicat en fals.\n- Per no haver respost l' al.legació presentada pel Grup Municipal de CiU, tal i com obliga la llei.\n- Per què aquesta il.legalitat afecta els pressupostos del 2008, ja que l' Ajuntament compta amb uns ingressos, els quals, realment no té.\n- Aquesta il.legalitat afecta als ciutadans d' Amer, els quals, se'ls hi exigeix unes quantitats monetàries il.legals, al no haver complert la Llei d' Hisendes Locals.\nPer tant, els ciutadans d' Amer tenen tot el dret d' impugnar el diferencial respecte les taxes del 2007 i acusar a l' Equip de Govern de prevaricació; és a dir, els amerencs poden portar el cas a Fiscalia.\na de gener 11, 2008 3 comentaris:\nDiàlegs Sectorials : Infraestructures per a la mobilitat\nEl divendres, 18 de gener de 2008 a les 18'45 h tarda, CDC de les comarques gironines organitza una jornada per parlar d' infraestructures.\nLa jornada comptarà amb la presència del director general d' ACESA - Josep Lluís Giménez, amb el professor de Teoria Econòmica de la UB - Ramon Tremosa - i amb el president del Cercle d' Infraestructures i Senador - Pere Macias.\nDesprés d' escoltar les intervencions dels ponents, s' obrirà un debat on els assistents podran fer les seves aportacions.\nL' acte estarà presentat per Jordi Xuclà - diputat al Congrés - i moderarà el debat en Ricard Font - assessor del Grup Parlamentari de CiU al Parlament de Catalunya.\nPer assistir-hi només cal inscriure's al 972 214 260 o bé enviar un correu electrònic a girona @convergencia. cat.\nLa jornada és totalment gratuïta i es realitzarà a l' Auditori de la Caixa de Girona.\na de gener 08, 2008 1 comentari:


Els treballadors del metro tornaran a fer vaga parcial del 18 al 22 de juny\nFinalment, s'evita l'aturada per la revetlla de Sant Joan per motius de seguretat\nLa porta d'un comboi de metro de la línia 5 (ACN)\nRedacció 09/06/2016 - 19.22 Actualitzat 09/06/2016 - 20.39\nEl metro de Barcelona es tornarà a aturar parcialment entre el 18 i el 22 de juny. Els treballadors del suburbà han aprovat en assemblea una nova convocatòria de vaga parcial.\nCom ja va passar amb el Mobile World Congress i el Primavera Sound, la protesta coincidirà amb un gran esdeveniment a la ciutat, en aquest cas el Sónar, que tindrà lloc del 16 al 18 de juny. Finalment, per motius de seguretat, s'evita l'aturada per la revetlla de Sant Joan, com s'havia plantejat inicialment.\nL'horari de les vagues serà el següent:\nDe la mitjanit a les 2.50 h\nDe les 4.30 a les 7.30 h\nDe les 18.00 a la mitjanit\nDe les 16.44 a les 19.48 h\nDies 20, 21 i 22\nDe 07.00 a 09.00 h\nEls treballadors han aprovat la nova tongada de vaga en una reunió al Casinet d'Hostafrancs amb suports diversos. L'aturada del cap de setmana del 18 i 19 de juny ha rebut 193 vots a favor, 172 en contra i 48 abstencions. Ha estat molt més massiu el suport a la vaga del 20, 21 i 22 de juny, amb 353 vots a favor, 31 en contra i 20 abstencions.\nTMB les veu innecessàries\nTransports Metropolitans de Barcelona opina que les aturades "són innecessàries" perquè fa poc ja hi va haver vaga "just en el moment en què s'havien reiniciat les negociacions" del conveni col·lectiu.\nDes de TMB lamenten que les vagues coincideixin amb "moments sensibles per a la mobilitat, com les hores d'anar o tornar de treballar o estudiar i el Sónar. De fet, l'empresa alerta que, durant el festival, l'oferta serà insuficient per absorbir la demanda d'un certamen on s'esperen 120.000 assistents.\nLes dues parts es tornaran a reunir la setmana que ve.


Els racons | Nou Patufet\nEls racons d’Educació Infantil\nDins el nostre projecte educatiu la franja de racons és un espai necessari dins el dia a dia dels nostres alumnes. Entenem els racons com l’estructura metodològica en què els alumnes en petits grups realitzen propostes de motricitat fina, lògico-matemàtica i lectoescriptura que els docents han preparat de manera curosa i tenint present els diferents ritmes d’aprenentatge.\nEn començar les sessions de racons, on hi ha dos docents es presenten les diferents propostes, es recorden els grupets de treballs i els infants es reparteixen per l’espai tenint present les diferents indicacions i canviant de proposta quan se’ls indica.\nEls docents observen per detectar les necessitats i interessos i comprendre,entendre i respectar els processos dels infants.\nEl treball per racons, doncs, és una proposta metodològica que proposa delimitar, dins de l’aula, diferents espais on els nostres alumnes puguin realitzar de manera simultània diferents activitats de tipus cognitiu, manipulatiu i simbòlic.\nDins l`horari escolar es contemplen dues hores de racons que els alumnes realitzen amb les tutores i el tutor i una mestra de suport.\nEls racons són de llengua ( traç, grafisme, motricitat fina i lecto-escriptura) i matemàtics ( raonament lògic-matemàtic, geometria i numeració)\nUna mica més de racons (enllaç al bloc de P3)\nRacons de joc i de treball a P3 i P4