BUTLLETÍ ELECTRÒNIC N. 88 FEBRER 2015\nEs constitueix la Xarxa Barcelona Resilient, onzena Xarxa d’acció de l’Acord Ciutadà\nMés de 750 assistents a la IV Convenció “Les veus de les persones grans”\nEs comença a impulsar el Projecte Tractor “Ciutadania activa i intel·ligent”\nÈxit de participació a la Jornada de la Xarxa pel suport a les famílies cuidadores\nCecília Borràs, presidenta de Després del Suïcidi-Associació de Supervivents (DSAS)\nEl Grup ATRA rep el Premi a l’Excel·lència en salut mental i addiccions\nS’inaugura una nova botiga MenjaFutur de la Fundació Futur\nNoves entitats adherides a l'Acord gener 2015\nNova temporada del Programa Latituds\nDijous 22 de gener, la Sala Maria Aurèlia Capmany del Pati Llimona va acollir la Jornada de presentació de la Xarxa Barcelona Resilient (BCN-R), que ha esdevingut l’onzena Xarxa d’acció impulsada en el marc de l’Acord Ciutadà per una Barcelona Inclusiva, en cooperació amb el Centre d’Urgències i Emergències Socials de Barcelona (CUESB).\nDurant l’acte, presidit per la tinenta d’Alcalde de Qualitat de Vida, Igualtat i Esports i presidenta de l’Acord Ciutadà, Maite Fandos, i al qual hi van assistir les organitzacions i institucions membres de la Xarxa, es va constituir formalment la nova Xarxa i les organitzacions membres van poder presentar les diverses accions i iniciatives que realitzen.\nLa Xarxa BCN-R està integrada per 11 entitats i serveis de la ciutat que tenen la missió de proporcionar suport emocional, acompanyament, i altres, a persones i famílies víctimes d’incidents crítics. La missió de la Xarxa BCN-R serà construir una ciutat més resilient, que pugui donar una resposta eficaç, integral, coordinada i solidària, a les persones que viuen una situació traumàtica, entenent la resiliència com l’actitud proactiva per afrontar una situació d’estrès i per aconseguir una adaptació a les noves circumstàncies de la vida.\n[+] Consultar la nota de premsa.\nEl Consell Assessor de la Gent Gran de Barcelona va organitzar els dies 3 i 4 de febrer, en el marc del Pla Municipal per a les Persones Grans 2013-2016, la IV Convenció “Les veus de les persones grans” centrada en el compromís, el benestar, la salut, la igualtat, el bon tracte i la participació a la vida quotidiana de les persones grans a la ciutat.\nL’Auditori AXA de Barcelona va acollir aquesta quarta edició, que va comptar amb l’assistència de més de 750 persones. Les persones assistents van participar al llarg de les dues jornades en quatre espais de treball simultani centrats en els quatre eixos temàtics inclosos al Pla Municipal per a les Persones Grans 2013-2016: les persones grans com a protagonistes actives de la ciutat, el benestar i la salut, el bon tracte i la defensa de la igualtat i les persones grans i la vida quotidiana a la ciutat.\nA la convenció es va constatar que la gent gran constitueix un grup social en moviment i en transformació que obliga a repensar les polítiques públiques i que la crisi ha impactat de forma significativa en aquest sector de la població. També va quedar palesa la necessitat de posar en valor els punts de vista de les persones grans en les polítiques dirigides a tota la població, així com reconèixer els progressos fets en mobilitat i accessibilitat. Es va destacar la importància d’avançar en la cultura del bon tracte per aconseguir un envelliment amb dignitat i garantir la visibilitat de les persones grans amb la seva diversitat. I es va defensar la participació de la gent gran com un dret, amb un èmfasi especial en les persones més vulnerables.\nEs comença a impulsar el Projecte Tractor “Ciutadania activa i intel·ligent” de l’Estratègia Compartida\nDimarts 27 de gener el Saló de Plens del districte de l’Eixample va acollir la reunió de constitució del Grup d’Impuls i Seguiment del Projecte Tractor “Barcelona Ciutadania activa i intel·ligent” de l’Estratègia Compartida per una Ciutat més Inclusiva.\nAquest primer Grup d’Impuls i Seguiment s’ha constituït amb l’objectiu d’incrementar la ciutadania compromesa i activa amb la Barcelona Social, així com per promoure la ciutadania activa per trencar l’aïllament de les persones grans i les persones dependents, col·laborant en el desplegament de les xarxes de confiança del projecte VINCLES. En definitiva, amb la creació d’aquest primer GIS del projecte tractor “Barcelona Ciutadania activa i intel·ligent” es volen reforçar els projectes i accions que les entitats ja estan desenvolupant en aquest àmbit, o crear-ne de nous.\nDurant el mes de febrer està previst que es constitueixi el Grup d’Impuls i Seguiment del Projecte Tractor “Créixer a Barcelona”, que té l’objectiu de millorar l’empoderament de la infància en situació de vulnerabilitat en els àmbits socials, educatiu i cultural.\n[+] Més informació relativa a l’Estratègia Compartida.\nÈxit de participació i aportacions a la Jornada de la Xarxa pel suport a les famílies cuidadores\nLa Xarxa pel Suport a les famílies cuidadores va celebrar el dimecres 21 de gener una Jornada de treball amb el títol “I vostè, com està?” sobre la realitat de les persones que cuiden familiars malalts i dependents, on hi van assistir 240 persones.\nLa jornada, adreçada principalment a professionals dels serveis socials i de salut, va abordar les diferents etapes per les quals passen les persones cuidadores i va voler centrar l’atenció sobre el fet que al costat de cada persona malalta i de cada persona que envelleix o perd la capacitat de valdre’s per ella mateixa, acostuma a haver-hi una persona que el cuida.\nTambé es va voler subratllar la importància del suport que les persones cuidadores poden rebre dels i les professionals (treballadors socials, infermeres, metges o psicòlegs) dels servies socials i de salut amb qui els cuidadors es relacionen de forma quotidiana, i conscienciar sobre el valor d’aquesta relació amb els professionals.\nLa jornada va esdevenir un espai de treball amb professionals de diferents àmbits i disciplines, on es van recollir més de 150 aportacions escrites per millorar el suport a les persones cuidadores. A partir de les reflexions i les propostes recollides durant la Jornada s’elaborarà una guia d’orientacions i recomanacions per a l’atenció i el tracte a aquestes persones.\nEntrevista a Cecília Borràs\nPresidenta de Després del Suïcidi-Associació de Supervivents (DSAS)\nAquest mes entrevistem a Cecília Borràs, fundadora i presidenta de Després del Suïcidi-Associació de Supervivents (DSAS), la primera associació de supervivents a la mort per suïcidi de l’Estat i una de les entitats membres de la Xarxa Barcelona Resilient (BCN-R), la nova Xarxa d’acció de l’Acord Ciutadà.\nAmb quin objectiu es va crear Després del Suïcidi-Associació de Supervivents (DSAS)?\nDSAS es va crear l’any 2012 amb l’objectiu de poder oferir un espai per parlar del que ha viscut una persona supervivent, que ha patit una mort per suïcidi molt propera, i per trencar la solitud, el tabú i l’estigma que suposa haver viscut un suïcidi a prop. La Junta fundacional de l’associació estava formada per nou persones que érem representatives d’una experiència vital única, familiars que havíem perdut a una persona estimada per suïcidi. Compartim un sentiment de supervivència, en tant que el grau d’estrès que suposa viure un suïcidi de prop és molt alt, vivim una situació posttraumàtica greu, sovint no reconeguda i per tant, no se’ns dona el suport que necessitem. La mort per suïcidi és una mort sobtada, inesperada i ens plantejarà durant molt de temps el “per què”. Quan una persona mor per suïcidi s’ha d’entendre que està patint molt i que no vol morir, sinó que vol viure sense aquest patiment emocional. Hi ha molts mites i falses creences entorn el suïcidi com quan es pensa que la persona que s’ha suïcidat fa ús de la seva pròpia llibertat, però en realitat no té cap tipus de llibertat perquè si hagués pogut escollir hagués triat viure sense el patiment extrem i insofrible que l’ha dut a prendre aquesta sortida.\nQuins elements i activitats destacaries de la vostra entitat?\nPrincipalment el poder oferir un espai de trobada, les Trobades d’Acollida, a persones que volen parlar amb un supervivent. Quan vius una situació d’una mort per suïcidi es crea un sentiment de solitud i penses que ets l’única persona que li ha passat. Mai oblidaré la primera vegada que vaig conèixer i vaig parlar amb una supervivent d’un suïcidi: quan coneixes a una persona que ha viscut una situació semblant t’hi veus reflectit i això dóna molta esperança per continuar amb el teu projecte de vida. Tot i que les vivències mai seran les mateixes, tenim una certa complicitat entre els supervivents d’una mort per suïcidi.\nTambé destaco els Grups de Suport, formats per supervivents i conduïts per acompanyants supervivents que han elaborat el seu procés de dol. Estan funcionant molt bé, hem après moltíssim i enguany engeguem el quart grup. Aquest acompanyament, a una part del camí del nostre dol, té molt valor en quant al procés empàtic que suposa i, sobretot, com poder continuar amb la vida; els supervivents som gent molt valenta.\nA nivell de Catalunya, coneixes algunes dades d’algun tipus de registre que podries compartir amb nosaltres, sobre el nombre de suïcidis i les principals causes?\nSegons dades del Canal Salut de la Generalitat de Catalunya, l’any 2012 a Catalunya es van registrar 526 morts per suïcidi que suposen una taxa de mortalitat de 6,5 defuncions per cada 100.000 habitants. La mortalitat és més elevada entre els homes (9,7) que entre les dones (3,4). Davant d’aquesta xifra, podríem parlar de més de 3.000 persones anuals que han patit una afectació directa per aquest tipus de mort. La mort per suïcidi sempre ha estat allà, però com la primera causa de mort eren els accidents de trànsit, sempre ha quedat en un segon pla, tot i que estem parlant d’una xifra que suposa pràcticament el doble que els accidents de trànsit. En els darrers anys les campanyes de prevenció i sensibilització d’accidents de trànsit han funcionat molt bé i la xifra ha baixat molt, fent evident una altra realitat que sempre ha estat allà i ara per primer cop s’està parlant de la mort per suïcidi i ha quedat palès que cal treballar molt a nivell de prevenció.\nRecentment us heu adherit a l’Acord Ciutadà per una Barcelona Inclusiva. Coneixies l’experiència de l’Acord? Com valores el seu paper en el context actual?\nNo coneixia l’experiència de l’Acord Ciutadà, però trobo que juga un paper molt necessari en el context actual. És una iniciativa pionera i permet exportar idees molt orientades als fins socials que no només depenen de polítiques que poden ser molt canviants i molt vulnerables als temps de crisi. En aquest sentit, la seva força són les entitats, que li donen forma i pes. Les entitats som independents d’aquesta fluctuació de polítiques internes i externes d’aquest canvi social i és un valor de futur important que té la ciutat de Barcelona. Espero que sigui valorat com a tal per part de la ciutadania, en el sentit que les entitats i organitzacions que hi formen part estan sumant els seus esforços de forma solidària en benefici de la ciutat de Barcelona.\nÉs una iniciativa fantàstica que aviat farà 10 anys que està en marxa i això s’ha de fer veure. Potser el què li falta a l’Acord Ciutadà és projecció externa per donar-ho a conèixer a la resta de la ciutadania. S’hauria de crear un distintiu i les entitats que hi formem part li hauríem de donar força. La mateixa força que tenim les entitats de base per fer el projecte, la tenim per fer-ne difusió.\nEl passat dijous 22 de gener es va celebrar la jornada de constitució i presentació pública de la Xarxa Barcelona Resilient, onzena Xarxa d’acció de l’Acord Ciutadà, de la que DSAS en sou membres. El terme “resiliència” no és un concepte nou, però fa relativament pocs anys que s’està sentint parlar molt més. Ens podries explicar què és la resiliència?\nLa resiliència és la capacitat innata que tenim per superar tots els fets vitals negatius o traumàtics que hem viscut, i sobreviure a situacions límit: viure una situació traumàtica, aprendre i acceptar que ha existit, acceptar el repte d’adaptar-se a les noves circumstàncies que es presenten arrel d’haver-la viscut, i continuar endavant tenint una esperança i un projecte de vida. Entenem la resiliència, per tant, com l’actitud proactiva per afrontar una situació d’estrès i per aconseguir una adaptació a les noves circumstàncies de la vida després d’haver viscut una pèrdua greu envoltada d’una vivència molt traumàtica.\nAmb quins objectius s’ha creat la Xarxa BCN-R i quines entitats hi formen part?\nPer donar una resposta integral i complerta tenint en compte totes les vessants que una situació traumàtica i d’emergència comporta a la nostra ciutat, i oferir un suport basat en la solidaritat i l’experiència que hem viscut les organitzacions que composem el Grup Motor de la Xarxa.\nFormem part d’aquest Grup Motor 11 entitats de suport i serveis de la ciutat de Barcelona que tenim la missió de proporcionar suport emocional, acompanyament, i altres, a persones i famílies víctimes d’incidents crítics. Som organitzacions que dia a dia fem un acompanyament a persones que han viscut un incident crític, i a través de la Xarxa volem oferir una resposta eficaç, integral, coordinada i solidària a les persones que han patit una situació traumàtica.\nQuè pot aportar aquesta nova Xarxa en favor de la inclusió social?\nPot aportar aquesta experiència integrada amb els professionals que estan actuant en el marc d’un incident crític. Tots els membres de la Xarxa sumem en els nostres esforços, els serveis podran fer una feina professional molt més orientada sabent que les persones estan sent acompanyades per persones de entitats especialitzades en donar recolzament i suport.\nQue hi hagi una resposta psicosocial d’atenció a una persona en un procés, després d’haver viscut una situació traumàtica, i que en aquests primers moments hi hagi l’acompanyament d’algú que ha viscut una experiència vital que pot ser similar, és d’un valor increïble perquè aquella persona no se senti sola.\nÉs important donar suport precoç per a que la persona pugui expressar-se emocionalment, sentint-se acompanyada d’una persona que no la jutjarà i no prendrà decisions per ella. Acompanyar fent-li saber que tot el què està dient i sentint és legítim que ho senti, oferint-li la comprensió que necessita.\nCom valores el treball en Xarxa? I què creus que pot aportar DSAS a la nova Xarxa Barcelona Resilient?\nEl treball en xarxa és el futur i el valoro molt positivament. El futur de qualsevol projecte és la integració i coordinació en un mateix nivell de totes les persones i entitats que el composen.\nDes de la DSAS estem oberts a oferir tot allò que puguem i es vagi necessitant. Cadascú serà més conscient d’allò que pot oferir a la Xarxa a mida que anem treballant i ens anem adaptant. També ens pot obrir les portes a nivell intern a plantejar-nos nous reptes i objectius. El treball de la Xarxa s’ha de basar en una retroalimentació entre totes les organitzacions que la integren.\nCap a on està previst que s’orienti la tasca de la Xarxa BCN-R i quins són els principals reptes que té plantejats?\nEns hem marcat molts plans d’acció i hem de ser curosos alhora de marcar de forma consensuada les prioritats, i la Xarxa funcionarà si prèviament de forma interna hem establert bé les bases de funcionament. El primer que necessita la Xarxa, per tant, és un treball intern de consolidació: hem d’estar ben preparats per poder actuar i respondre bé a les necessitats. S’haurà de veure el paper que cada entitat i servei pot jugar dins la Xarxa, però a part de donar resposta a una necessitat, ha de cuidar-se a ella mateixa.\nPer acabar, ens podries dir un missatge positiu que t’agradaria compartir amb la resta d'entitats de l'Acord?\nTot està per fer i tot és possible, tot és projecte. Personalment em sento molt identificada amb aquesta frase. Del no res es va crear DSAS, ja que no existia cap entitat dedicada a persones supervivents que han viscut molt a prop la mort per suïcidi. Aquest “possible” per a mi també és un repte i els reptes m’agraden. I a nivell de l’Acord Ciutadà hi ha molta feina per fer i tot és possible amb la solidaritat de les entitats que hi formem part.\nAquest mes us recomanem consultar el Pla integral del poble gitano de Catalunya 2014-2016, la continuació del segon Pla, que comprenia el període 2009-2013. Aquest Pla pretén, d’una banda, mantenir i intensificar els aspectes positius del Pla anterior, i d’altra banda, millorar aquells aspectes que han de permetre assolir millors resultats quant a la participació, a l’eficiència i a l’impacte social de les polítiques.\nL’eix vertebrador d’aquest Pla es basa en quatre elements principals: la implicació de la població gitana en el disseny, execució i avaluació del Pla; la consonància amb les recomanacions i peticions del conjunt de polítiques que s’estan realitzant a escala europea, estatal i catalana vers el poble gitano; la col·laboració i el diàleg permanent amb els ens locals; i la consonància amb els resultats de les recerques de major impacte, que estan contribuint a la millora de la situació del poble gitano.\nLa Comunitat Terapèutica La Coma, del Grup ATRA, va rebre el passat dimarts 13 de gener el Premi a l’Excel·lència en Salut Mental i Addiccions de la Fundació Avedis Donabedian, un dels màxims reconeixements en Salut Mental de Catalunya, en un acte celebrat al Palau de la Música de Barcelona i emmarcat dins la celebració anual del “Concert de Cap d’Any de la Sanitat”.\nLa Comunitat Terapèutica La Coma és un servei especialitzat de salut i tractament, de caràcter residencial, complementari a la clínica tradicional, que intervé en el procés terapèutic de rehabilitació de persones drogodependents, amb una intervenció àmplia, intensiva i integral sobre la conducta additiva. El premi és un reconeixement a tots els professionals de la Comunitat Terapèutica La Coma pel treball realitzat en l’atenció als usuaris i la seva voluntat d’excel·lència. En aquest sentit el premi reconeix també la trajectòria i gestió del centre, i la implementació de mesures de qualitat i seguretat, sempre enfocades a obtenir una òptima atenció als usuaris.\nEl passat dijous 29 de gener es va inaugurar la tercera botiga de menjar preparat “Menja Futur”, al carrer Marià Cubí 169, dins de la Facultat d’Educació i Treball Social Pere Tarrés.\nMenja Futur és un projecte de la Fundació Futur que el passat mes d’octubre va ser guardonat per l’Ajuntament de Barcelona amb el premi a la millor iniciativa empresarial comercial de l’any en la 17a edició dels premis “Barcelona, la millor botiga del món”.\nEs tracta d’una iniciativa que ofereix menús socials de qualitat i amb preus competitius, dirigits a persones sense recursos. El projecte impulsa tres grans objectius d’impacte social: la integració de persones amb risc d’exclusió social al mercat laboral, el foment del consum responsable i cobreix les necessitats bàsiques a través de la distribució de menús socials entre persones sense recursos econòmics usuàries de Serveis Socials Municipals, o entitats com Càritas, Sant Joan de Déu o la Fundació Arrels, i fugint de la imatge de caritat, de les cues i de la marginació que les mateixes implicaven. Menja Futur ha començat l’any amb 11.250 menús solidaris servits.\n8a Jornada de Recollida de Medicaments a les farmàcies\nDia: dissabte 14 de febrer, de 9 a 14 hores.\nLloc: Farmàcies col·laboradores de la província de Barcelona.\n[+] Més informació i inscripcions persones voluntàries.\nActe de presentació de la publicació “El poder transformador de les ciutats educadores”\nDia: dilluns 16 de febrer, 18:30 hores.\nLloc: Sala Pau Gil del recinte modernista de Sant Pau (C/ Sant Antoni Maria Claret 167).\nEl proper dilluns 16 de febrer tindrà lloc, al recinte modernista de Sant Pau, l’acte de presentació de la publicació “El poder transformador de les ciutats educadores”, resultat del XIII Congrés Internacional de Ciutats Educadores celebrat el passat mes de novembre de 2014.\nL’acte comptarà amb la presència dels Drs. Àngel Castiñeira i Miquel Martínez, codirectors del Comitè Científic del Congrés, i serà moderat pel Sr. Carles Capdevila, director del Diari Ara. Es lliurarà un exemplar de la publicació a totes les persones assistents.\n[+] Confirmació d’assistència al telèfon 934023240 o a l’adreça congresaice2014@bcn.cat.\nActe de Balanç 2014 de la Xarxa d’Economia Social de Barcelona\nDia: dimarts 24 de febrer, 10 hores.\nLloc: Saló de Cent de l’Ajuntament de Barcelona (Pl. Sant Jaume 1).\nEl Saló de Cent de l’Ajuntament de Barcelona acollirà el proper dimarts 24 de febrer un acte de la Xarxa d’Economia Social de Barcelona on es farà balanç i es compartirà l’activitat realitzada per la Xarxa durant l’any 2014.\nL’acte serà presidit per l’alcalde de Barcelona, Xavier Trias, i la 2a tinent d’alcalde, Sònia Recasens.\nCaminada solidària Barcelona Magic Line 2015\nDia: diumenge 1 de març.\nL’Obra Social Sant Joan de Déu organitza el diumenge 1 de març la 2a edició de la Barcelona Magic Line (BML), una travessa solidària per sensibilitzar i recollir fons per als seus programes d’atenció a les persones més vulnerables.\nLa BML és una caminada no competitiva, a la qual s’hi participa per equips d’entre 3 i 25 persones i enguany es proposen 4 recorreguts diferents. La BML proposa dos punts d'incorporació per a persones amb mobilitat reduïda, per tal que recorrin 10 o 3km amb els seus equips.\nEls equips participants tindran un doble repte: solidari i esportiu, implicant el seu entorn per a sensibilitzar i recollir diners per a programes socials, i recorrent la distància el dia de la caminada. El recorregut finalitzarà a la Plaça de la Catedral.\nTermini de convocatòria: del dimarts 20 de gener al dimecres 11 de febrer de 2015.\nL’Obra Social “la Caixa” ha obert la convocatòria de presentació de projectes per impulsar el foment de l’autonomia personal i la qualitat de vida de les persones amb discapacitat, i també aquelles persones que per raons d’envelliment o malaltia pateixen el deteriorament de les seves capacitats i de la salut física i/o mental.\nLes línies d’actuació prioritàries són la promoció de l’autonomia personal i el desenvolupament psicosocial, la prevenció i detecció precoç de la dependència i la discapacitat i atenció als seus efectes, l’enfortiment de les xarxes relacionals i de suport i la promoció de l’oci inclusiu, l’accessibilitat universal, el suport psicosocial a l'entorn familiar i relacional, i l’atenció a les necessitats específiques d’afectats per malalties minoritàries.\n3a edició del Premi ASPÀSIA en defensa de l’equitat de gènere\nTermini per a presentar candidatures: diumenge 1 de març de 2015.\nLa xarxa de Dones Directives i Professionals de l’Acció Social d’ECAS (DDiPAS) i l’Observatori del Tercer Sector Social convoquen la tercera edició del Premi ASPÀSIA en defensa de l’equitat de gènere.\nAmb aquest premi es vol atorgar un reconeixement al compromís i la trajectòria de persones que hagin afavorit l’equitat de gènere i hagin treballat en defensa de l’apoderament de les dones.\nEs poden presentar candidatures fins el proper diumenge 1 de març i el premi es lliurarà la darrera setmana del mes de març en el marc de la 3a Jornada DDiPAS.\nConvocatòria Habitatges temporals d’inclusió social\nTermini de convocatòria: del dijous 12 de febrer al dimecres 4 de març de 2015.\nL’Obra Social “la Caixa” ha obert la convocatòria de presentació de projectes que aportin més capacitat d'intervenció sobre les problemàtiques de persones amb discapacitat o en situació de vulnerabilitat social a l'hora d'accedir a un recurs residencial temporal, amb la voluntat de promoure la inclusió social i la vida independent i contribuir a superar els reptes residencials actuals d’aquests col·lectius.\nLes línies d’actuació prioritàries són els recursos residencials temporals per a persones en procés d’inclusió social, els recursos residencials temporals per a persones amb discapacitat i els recursos temporals d’habitatge per a persones malaltes i els seus familiars.\nDurant el mes de gener de 2015 s'han adherit a l'Acord Ciutadà 2 noves entitats, les quals us emplacem a conèixer. Amb aquesta incorporació l'Acord ja el formem 580 entitats!\nMossos d'Esquadra. Regió Policial Metropolitana Barcelona\nDijous 5 de febrer es va començar a emetre la nova temporada del programa “Latituds” al Canal 33, amb 13 nous reportatges ens els quals hi apareixen nombroses entitats de la Taula del Tercer Sector.\nAquest programa, que es va estrenar l’any 2011, treballa en col·laboració amb la Taula d’Entitats del Tercer Sector Social de Catalunya, i vol fomentar la reflexió i el debat sobre les activitats que poden millorar la societat i el món, donant visibilitat a moltes de les problemàtiques socials actuals i als que impulsen solucions a través de projectes concrets i a especialistes de prestigi.\n[+] Accedir al web “Latituds”.


DE TICs i TACs.: AUTOAVALUACIÓ PAC 1-3\nAUTOAVALUACIÓ PAC 1-3\nA l'avaluació inicial es preguntava si creiem que podiem canviar els nostres esquemes en un futur proper. Jo contestava que sí, i així ha estat.\nJo preveia en aquella valuació inicial que això que anomenem CTSe estava relacionat entre si, però no exactament de la mateixa manera que ho entenc ara. No és que la Tecnologia i la Ciència produeixin canvis en l'educació i la societat; és que totes quatre produeixen canvis i tenen influència en les altres tres. Potser la paraula és interrelació constant?\nPel què fa al mapa conceptual no m'ha quedat com pretenia; volia que quedés tot més integrat. El disseny final sembla que vulgui dir que la TE és cosa de l'educació i la tecnologia, com si no hi tingués res a veure ni la societat ni la ciència.\nHe afegit algunes aportacions del debat alhora de fer les conclusions finals, però el que més m'ha costat del debat ha estat mantenir un posicionament que no em creia (al menys totalment)\nEl que més m'ha sobtat ha estat el tema de la neutralitat de la ciència i la tecnologia que, tot i que intuia, no ve donada només pel fet de l'ús que se'n fa, sinó pel fet que com a productes socials que són, responen a interessos i necessitats determinades d'un temps, d'un lloc, d'un sector,...\nHe reafirmat (en certa manera) el concepte que tenia de TE, no atribuint-la només a les TIC, sinó de disseny, d’anàlisi, d’aplicació i d’avaluació de situacions mediades d’aprenentatge.\nEtiquetes de comentaris: Mapes Conceptuals, NTICEDU, UOC


L’Escudella de Sant Antoni de la capital, 43 anys d’història – FÒRUM.ad\nL’Escudella de Sant Antoni de la capital, 43 anys d’història\nel: 15/01/12 12:07\nAndorra la Vella celebra, enguany, la 43a Escudella de Sant Antoni, d’ençà que es va reprendre la tradició, molt arrelada durant segles. La van fer reviure, a l’any 1970, un grupet d’amics, residents a l’avinguda Meritxell, que celebraven la seva onomàstica el dia de Sant Antoni.\nVan voler organitzar-la amb confraternitat, i no pas com ho havien anat fent fins aleshores molt familiarment, sinó que, amb el l’ajut i l’oferiment de diversos veïns, la convertiren en una trobada més popular.\nDecidiren oferir la seva suculenta escudella a tots els ciutadans que acudissin a l’avinguda Meritxell, davant mateix del restaurant “La Truita”, a l’hora de dinar, on hi trobarien una fogaina plena a vessar. Així va quedar “institucionalitzada” la celebració de l’Escudella de Sant Antoni a Andorra la Vella.\nEls pioners de l’escudellada popular a l’avinguda Meritxell:\nL’Antoni Puigdellívol, propietari del restaurant “La Truita”, l’Antoni Santacreu, “el Camarasa”, carnisser, l’Antoni Solana de cal Muixó, un dels primers a fer-s’hi la casa, i el Joan Roca “de la granja”, masover de Guillemó, que complia anys el mateix dia.\nL’èxit de públic va ser tan gran durant els 9 primers anys, que els escudellaires, el 1980, ja constituïts en Confraria, amb la col•laboració, l’ajut i el patrocini del Comú de la parròquia, van traslladar les olles a la plaça Rebés i posteriorment a la plaça del Poble.\nLlavors fou quan es decidí l’agermanament amb totes Parròquies, dedicant-los una fogaina a cadascuna.\nD’ençà, una per una, les parròquies es van anar afegint a aquesta iniciativa i celebren, igualment, cada any, la festivitat de l’advocat dels pobres amb la corresponent vianda barrejada, que durant segles havia estat el plat més habitual a totes les llars andorranes.\nAmb tants anys de vida, aquesta festa culinària ja s’ha convertit en tradició a la Parròquia d’Andorra la Vella i ha entrat de ple en el calendari festívol de la capital del país.\nEl dimarts 17 de gener, a les 5 de la matinada, 74 escudellaires – adults, joves i nens – ja s’arremangaran davant de les fogaines.\nA la plaça Guillemó hi haurà instal•lades 10 fogaines:\n8 fogaines d’escudella\n2 fogaines de caldo, on hi couran les mandonguilles.\nEls escuellaires prepararan i condimentaran suficient teca per servir més 3.200 racions de la molt exclusiva escudella d’Andorra la Vella.\nLes racions d’escudella aniran acompanyades de pa moreno i de vi negre.El Tortell de Sant Antoni serà el plat de les postres.\nLa Confraria d’Escudellaires d’Andorra la Vella\nLa Confraria d’Escudellaires d’Andorra la Vella es va constituir l’any 1979 i des de llavors el nombre dels seus integrants no ha parat de créixer fins arribar al centenar en aquest any 2012.\nEn aquesta 43a edició de l’Escudella de Sant Antoni d’Andorra la Vella, no hi haurà el nomenament de cap nou “Escudellaire de ple dret”, tal i com fou l’any passat en què 4 nous escudellaires foren condecorats per haver exercit durant 3 anys consecutius, havent-se guanyat el títol oficial, tot rebent la imposició de la Cullera i les peces de la vestimenta tradicional d’Escudellaire; Davantal gravat amb la imatge Sant Antoni, per a les dones, i armilla, faixa negra i barretina morada per als homes.\nPlat commemoratiu de la jornada\nA les 10 del matí, al vestíbul del Centre Cultural, es posarà a la venda el plat de terrissa commemoratiu de la jornada, que aquest any lluirà una decoració representant la Font de l’Església, dissenyada pels membres de l’Àrea de Cultura.\nA les 13.00 hores, el conjunt dels Consellers de Comú, encapçalats pel Cònsol Menor, acompanyats dels convidats a la manifestació, faran el tom de les fogaines i saludaran els escudellaires.\nTot seguit, l’Arxiprest de les Valls, Mossèn Ramon Sàrries, procedirà a la benedicció de les menges.\nA partir d’un quart de dues es començarà a repartir les racions d’escudella a tots els assistents.\nIngredients i quantitats\n80 kg de carn de vedell del país\n70 kg de carn picada de vedell del país\n47 kg de cansalada viada de porc\n85 kg de caretes de porc sense os\n120 kg de botifarra negra de pagès\n80 kg de botifarra blanca de pagès\n90 kg de bringuera\n73 kg de gallina, ossos de pernil i “ventolà”\n20-25 kg de mongeta blanca\n20-25 kg de cigrons\n30-35 kg d’arròs\n30 kg de fideus\n210 kg de trumfes\n40 kg de porro\n30 kg de carrotes\n35 kg d’api\n65 kg de cols\n40 kg de carbassa\n110 pans (mescla de farines)\n200 tortells de Sant Antoni\n140 litres de vi negre barrejat amb 10 litres de vi dolç\n1500 kg de llenya d’alzina i de roure alimentaran els focs\nEntrada Anterior: Vivir+, la nova aplicació per Android que permet calcular l’esperança de vida\nEntrada següent: Andorra la Vella i les Garrigues col·laboraran per fer-se promoció mútua


Suspesa per prevenció del coronavirus l'activitat als cinemes Majèstic on hi havien d’assistir 400 nens de la comarca de l’Urgell - Tàrrega Televisió\nSuspesa per prevenció del coronavirus l’activitat als cinemes Majèstic on hi havien d’assistir 400 nens de la comarca de l’Urgell\nEl Consell Comarcal de l’Urgell ha confirmat que “ateses les mesures dictades pel Departament d’Ensenyament, sobre les recomanacions de prevenció del coronavirus, s’ha cregut convenient ajornar l’activitat de cinema programada en el marc del Programa de Suport a l’Educació de l’Urgell prevista per dimecres a Tàrrega”. Hi havia prevista una jornada de cinema amb l’assistència de 400 alumnes de P5 de diferents escoles de la comarca de l’Urgell.\nEl Departament d’Educació ha fet saber als centres educatius les noves mesures de prevenció que s’ha dictat amb la finalitat de contribuir a la contenció de coronavirus. El Departament d’Educació “insta a la suspensió de tota activitat que organitzin els centres educatius del Departament o qualsevol servei del mateix Departament que no sigui lectiva o curricular, que es faci fora del centre i que impliqui professorat, personal no docent o alumnat de diversos centres simultàniament. Les sortides lectives que impliquin un sol centre es poden mantenir. Aquesta mesura de suspensió té efectes sobre fires, trobades, cantades, certàmens, etc”.\nAquesta activitat estava organitzada pel Servei Educatiu de l’Urgell i l’Associació Galacticat amb el suport de Cinemes Majèstic. Els organitzadors han explicat que l’activitat es reprogramarà més endavant.\nRecordem que el Departament de Salut ha elaborat tot de materials que estan disponibles al següent enllaç: http://canalsalut.gencat.cat/coronavirus


Panoramic Hotel Jbail Líban - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nBraij, Biblos (Jbeil), Jbail, Líban, 1401 - Veure al mapa\nSituat a Biblos (Jbeil), Panoramic Hotel és el lloc perfecte per gaudir de Jbail i els seus voltants. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Panoramic Hotel, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, express check-in/check-out, magatzem d'equipatge, aparcament de cotxes.\nL'ambient de Panoramic Hotel es reflexa en cada habitació. aire condicionat, calefacció, servei de despertador, mini bar, balcó/terrassa són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com esquí, parc infantil, jardí. Panoramic Hotel és una elecció inteligents per a viatgers a Jbail, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.


Vols conèixer el sexe fetal a les 8 setmanes d’embaràs? | Clínica Girexx Girona\nVols conèixer el sexe fetal a les 8 setmanes d’embaràs?\n17/01/2012\tA la Clínica GIREXX, amb una senzilla anàlisi de sang pots conèixer en només 24 hores el sexe del teu fill /filla.\nLes investigacions actuals mostren que a partir de les 5 setmanes d’embaràs hi ha ADN fetal al plasma matern EN UNA PROPORCIÓ DEL 3 AL 5 % (Lo . The Lancet ,1977) i és indetectable 2 hores després del part (Honda et al. Cancer 2001). Amb aquesta prova s’obren noves vies de diagnòstic prenatal no invasiu sense cap risc per al fetus ni per a la mare.\nAquest ADN fetal es pot detectar mitjançant una tècnica anomenada RT-PCR amb la qual podem identificar un fragment d’ADN del cromosoma Y. Si es produeix aquesta detecció es pot confirmar que el fetus és masculí, si no, és femení.\nEl resultat es pot donar en 2 dies laborables a comptar des de l’extracció de sang.\nLa determinació del sexe fetal pot ser important en malalties hereditàries lligades al cromosoma Y com l’hemofília, la distròfia muscular de Dechenne, etc.\nQuines altres proves hi ha per determinar el sexe fetal?\nLes altres proves per determinar el sexe fetal són proves més invasives i més tardanes. La primera és la biòpsia corial que es pot realitzar a partir de les 11- 12 setmanes i proporciona una anàlisi cromosòmica fetal (cariotip). La segona és l’amniocentesi precoç que es pot realitzar a partir de les 14 setmanes i que també determina el sexe fetal per anàlisi cromosòmic (cariotip) . L’ecografia convencional pot determinar el sexe fetal a través de la visualització directe dels genitals a partir de les 14–15 setmanes però depèn del la postura del fetus en el moment de l’ecografia.\nQuina es la fiabilitat de la prova?\nSi la sang s’analitza abans de 48 hores després de l’obtenció de la mostra i si la pacient està de més de 8 setmanes, la fiabilitat de la prova és de més del 98%.\nSi estic embarassada de bessons, la fiabilitat de la prova és la mateixa?\nEn el cas d’embaràs múltiple, la prova indica si hi ha com a mínim un fetus masculí o si són tots dos fetus de sexe femení, ja que els ADN d’ambdós fetus es barregen a la sang materna. Si es detecta ADN masculí, és impossible determinar si un fetus és masculí i l’altre femení o si són tots dos masculins.\nEs necessari estar en dejú per fer la prova?\nNo és necessari cap tipus de dejú per obtenir la mostra de sang.


Descobrint els Països Baixos i Bèlgica - 28 de Desembre de 2019\nRealitzarem una atractiva ruta per les ciutats més impresionants dels Països Baixos i Bèlgica, incloent les seves capitals.\nDetalles de Descobrint els Països Baixos i Bèlgica - 28 de Desembre de 2019\nCiudad de Inicio: Brusel·les\nCiudad Final: Amsterdam\n28/12/19 GAVÀ - BARCELONA – BRUSEL·LES\n29/12/19 BRUSEL·LES – GANT – BRUGES - BRUSEL·LES\n30/12/19 BRUSEL·LES – ROTTERDAM – LA HAIA – DELFT – AMSTERDAM\n01/12/19 AMSTERDAM – HAARZUILENS – UTRECHT - AMSTERDAM\n02/01/19 AMSTERDAM– ZAANSE SCHANS –AFSLUTDIJK – VOLENDAM - AMSTERDAM\n03/01/19 AMSTERDAM – BARCELONA\n28/12/19 Barcelona-Brusel·les 06:50h 09:05h\n03/01/20 Amsterdam-Barcelona 19:00h 21:00h\nSortida de la plaça de l’església de Gavà a l’hora indicada, en direcció a l’aeroport de Barcelona, tràmits de facturació i embarcament pel vol directe a la ciutat de Brusel·les. Arribada i trasllat al centre de la ciutat, on realitzarem un circuit panoràmic, situant els principals llocs d’interès turístic, com La Grand Place, la Catedral, el Palau de Justicia i el Manneken Pis, símbol d´aquesta bella ciutat. Dinar en un restaurant de la zona. Durant el nostre viatge, aprofitant que aquest any 2019 es commemora el 450 anniversari de la mort d’un dels mestres flamencs més importants, Pietr Bruegel, descobrirem algunes de les seves obres i coneixerem alguns altres mestres flamencs de gran importància i rellevància. Amb aquest objectiu gaudirem d’una interessant al Museu Reial de Belles Arts de Brusel·les. A l’hora indicada ens traslladarem al nostre hotel, distribució d’habitacions, sopar i allotjament.\nEsmorzar al nostre hotel. Aquest matí sortirem en direcció a la bonica ciutat de Gant. Durant la visita panoràmica descobrirem l’Ajuntament, la plaça del Mercat i el meravellós Castell dels Comtes de Flandes. Visitarem l’interior de la catedral gòtica de Sant Bavó, gaudint del políptic de l’Adoració de l’Anyell Místic, de Van Eyck, un altre dels grans mestres flamencs. Un cop finalitzada la visita ens dirigirem cap a la ciutat de Bruges, on dinarem. A continuació visitarem aquesta ciutat, considerada la meravella de Flandes, la “ciutat dormida en el passat“. Tindrem l’oportunitat de visitar l’església de Notre Dame, amb el seu magífic púlpit barroc i la famosa escultura la Verge amb l’infant, de Miquel Àngel. Completarem les nostres visites descobrint l’interessantíssim Museu Groeninge, on seguirem aprofundint en l’art primitiu flamenc. Després de les visites, retornarem al nostre hotel a Brusel·les, sopar i allotjament.\nEsmorzar al nostre hotel, i sortida en direcció Rotterdam, per conèixer aquesta ciutat situada al costat del riu Mosa i que va destacar com a important centre de transport marítim durant el segle XVII. Va patir danys importants durant la Segona Guerra Mundial, sent bombardejada. Anys després va ser reconstruïda com una ciutat moderna i de nou disseny. Dinar a un restaurant de la zona. A la tarda visitarem la bonica i important ciutat de La Haia, seu de nombrosos organismes internacionals, i la bonica ciutat de Delft, on van nèixer Johannes Vermeer y Pieter de Hooch, dos dels mestres holandesos més reconeguts, pertanyents a l’Edat d’Or. Un cop finalitzades les visites, seguirem la nostra ruta fins arribar al nostre hotel a Amsterdam, distribució d’habitacions, sopar i allotjament.\nDesdejuni a l’hotel. Aquest matí tindrem l’oportunitat de descobrir l’espectacular museu Rijksmuseum, on podrem observar l’impacte polític i cultural de l’època dorada holandesa, amb pintures i altres objectes que pertanyien a les famílies més adinerades de l’època. El Rijksmuseum és una de les principals atraccions turístiques de la ciutat, amb més d’un milió de visitants cada any. Dinar en un restaurant de la ciutat. Per la tarda realitzarem la visita panoràmica de la bonica ciutat d’Amsterdam, coneguda com la Venècia del Nord. Podrem recòrrer la Plaça Damm, els seus canals, etc. A l’hora indicada retorn a l’hotel, sopar i allotjament.\nEsmorzar a l’hotel. Avui ens dirigirem al Castell de Haar, el Castell més gran i luxós del país. Gaudirem d’un viatge al passat, visitant aquesta espectacular fortalesa medieval, caracteritzada per les seves torres, rampes, canals i ponts llevadissos. Un cop finalitzada la visita ens dirigirem a la ciutat d’Utrecht, on dinarem. Per la tarda realitzarem la visita guiada de la ciutat, construïda al voltant de l’espectacular Torre Dom, omnipresent des de tots els punts del seu casc urbà. Passejarem pel seu preciós centre històric peatonal i descobrirem els seus principals monuments. A l’hora indicada retorn a Amsterdam, sopar i allotjament.\nEsmorzar a l’hotel. Aquest matí ens aturarem a la població de Zaanse Schans, per fer-nos una idea de com era un típic poble holandès durant els segles XVII i XVIII. Hi trobarem també el famós grup de molins de vent, característic de la zona. Després de la visita, ens dirigirem al gran dic Afsluitdijk, situat al nord d’Amsterdam, que va començar a ser construït el 1927 i va ser inaugurat el 1933. Coneixerem aquesta meravellosa obra, que escenifica la lluita holandesa contra el Mar del Nord. Dinarem en un restaurant de la zona. De retorn a Amsterdam, realitzarem una parada a Volendam, per descobrir aquest bonic poble de pescadors, passejar pels seus estrets carrers caracteritzats per les seves colorides cases, i conèixer el seu atractiu passeig marítim i el seu preciós port. Arribada a l’hotel, sopar i allotjament.\nEsmorzar a l’hotel. Aquest matí realitzarem la interessantíssima visita al Museu Van Gogh. Gaudirem de la major col·lecció d’obres del reconegut pintor Vincent Van Gogh, a més d’una selecció d’obres d’art d’altres pintors i escultors del segle XIX. Dinar a un restaurant de la ciutat i, a l’hora indicada, trasllat a l’aeroport, per agafar el nostre vol de retorn a Barcelona. Trasllat a Gavà\n08/10/19 DUBLIN - BARCELONA\nDesayuno en el hotel. A la hora indicada traslado al aeropuerto. Vuelo a Barcelona. Traslado a Gavà.\nSORTIDA: 28 DE DESEMBRE DE 2019\n- Bitllet Barcelona-Brusel·les en classe turista\n- Bitllet Amsterdam-Barcelona, en classe turista\n- Trasllat Gavà-aeroport de Barcelona- Gavà\n- Autocar per realitzar el recorregut - Estada de dues nits a Brusel·les, hotel Catalonia Brussels 4*\n- Estada de quatre nits a l’hotel Courtyard by Marriott Atlas Arena 4*, a Amsterdam\n- Règim de pensió completa, començant el dinar del dia 1 de viatge i acabant amb el dinar del dia 7 de viatge, begudes no incloses\n- Guia acompanyant des de la sortida - Visites guiades a Brusel·les, Gant, Bruges, Utrecht, Amsterdam\n- Entrades: església Notre Dame de Bruges, Museu Groeninge, Catedral Sant Bavó (Gant), Castell de Haar, Museu Van Gogh, Rijksmuseum - Assegurança de viatge\n*Nota: el sopar de cap d’any no és de gala Suplement assegurança d’anul·lació: 25€ per persona\nPreu per persona: 1.715€\nSuplement individual: 390€\nSuplement assegurança d’anul·lació: 25€ per persona


Reivindiquen la catalanitat del poema ‘Orland furiós' - Institut Nova Història\nNOTICIES » 18-02-2017 | PROJECTE DE LES LLETRES CATALANES (SEGLE D'OR)\nImatge de la portada del llibre Foto: BIBLIOTECA OCULTA.\nI si ens comprem el llibre, l'estudiem, el contrastem i després en parlem? No és més seriós?\nNo he insultat a ningú. Però t'ho explico. Colla de mofetes: gent que es fot dels altres. Seves grolleries: gent poc fina en la realització d'alguna activitat. Exempts de profunditat intel·lectual i seriositat cientifica: gent que han d'aprofondir intel·lectualment i fer investigacions més científiques. En la metodologia pedagògica es sintetitzaria en: necessita millorar. Això no és insultar. De tota manera, si segueixes aquest pàgina web, t'agrairé que continuïs sent tant estricte amb els comentaris i cada vegada que apareixi un comentari ofensiu, insultant, etc. ho diguis. He de pressuposar que tractar de bojos, com fa Pedro Sanchez, o de tontos, com fas tu, no es deu considerar insult segons els teus paràmetres. I considerar que una teoria no val res, si ho dius tu és acceptable i no és insult. En fi.\nEspero que quan siguem Estat, tinguem les eines que atorga el poder, els recursos econòmics que ara no tenim i les institucions centrades en el nostre país, puguem desentrellar amb tranquil·litat i sense impediments la nostra Història. Alhora també estaré expectant per veure si tota aquesta colla de mofetes imprudents són capaços de demanar disculpes per les seves grolleries, sovint exemptes de profunditat intel·lectual i seriositat científica.


Nadal despatxa a Fish i se cita amb Murray per semifinals - Diari de Girona\nNadal despatxa a Fish i se cita amb Murray per semifinals\nEl mallorquí s'ha imposat en quatre sets (6-3, 6-3, 5-7 i 6-4) i se les veurà amb l'escocès, que va vèncer Feliciano\n29.06.2011 | 23:19\nRafa Nadal es classifica per les semifinals en el torneig de Wimbledon. EFE\nEP / LONDRES El tennista mallorquí Rafa Nadal ha resolt amb èxit el seu compromís davant el nord-americà Mardy Fish i s'ha classificat per les semifinals en el torneig de Wimbledon, tercer 'gran' del curs, on defensa títol.\nEl balear, que segueix tenint opcions de mantenir la seva número u, va superar a l'americà per 6-3, 6-3, 5-7 i 6-4 i s'enfrontarà en 'semis' al britànic Andy Murray, que ha derrotat en quarts de final a Feliciano López en tres sets.\nEl manacorí va obrir la trobada de la millor manera possible amb un trencament en el primer joc que li va permetre posar-se amb 2-0 al capdavant davant un Fish que va saltar a la pista fred i que va tornar a cedir la seva sacada en el setè joc (5-2 ).\nNo obstant això, el nord-americà, que serà de la partida en l'eliminatòria de quarts de final de la Copa Davis davant Espanya, va recuperar el trencament de seguida (5-3), però no va poder impedir que Nadal s'adjudiqués el set a la resta .\nMalgrat cedir el set, Fish estava decidit a plantar batalla i va gaudir de la seva oportunitat en el tercer joc amb una bola de trencament. Però davant tenia a un Nadal sense pràcticament fissures que va salvar en envit i va replicar amb un nou avantatge (3-1) que va ser suficient per segellar el segon set.\nNadal estava disposat a posar la directa cap a les 'semis' i va obrir el tercer set amb un nou trencament, però Fish seguia sense rendir-se i recuperar el desavantatge per posar-se per primera vegada al capdavant en l'electrònic (2-1).\nEl set semblava abocat a decidir-se en el 'joc decisiu', però amb 6-5 a favor seu l'americà va jugar molt bé a la resta i es va posar amb dues boles per adjudicar aquesta tercera màniga. La primera la va aconseguir salvar Nadal, però en la segona Fish va acabar tancant el set.\nEn la quarta i definitiva mànega, el número u del rànquing ATP no va acusar els seus errors en l'anterior set i no va trigar a trencar-li el servei al seu rival, cosa que acabaria sent decisiu perquè el manacorí s'acabés imposant 6-4 i segellés la seva pas a les semifinals.\nLa pel·lícula de la Boya\nLa dificultat per trobar xofers de busos porta una empresa a formar professionals\nEl jutge torna a enviar a presó el monitor de Salt acusat d´abusos a menors\nUn camió s´accidenta a la sortida de Figueres Nord a l´AP-7 i el xofer resulta ferit\nUn miler de persones marxen a Palamós per exigir als polítics que no hi hagi "cap pas enrere"\nL´aeroport dels «somiatruites»\nVan a fer una inspecció a un taller mecànic i troben una plantació de marihuana\nFigueres, a la caça dels veïns incívics\n«Vam quedar colpits, quan els vam veure, els vam ajudar i donar aigua»\n´Poke´, el plat de moda que sedueix els famosos\nUn informe conclou que l´inflable de Caldes on va morir una nena estava mal muntat\nL´alcalde de Sixena: ´Si les pintures han estat vuit segles sense climatització, no sé a què ve ara tanta obsessió´\nAnna Gabriel viatja a Suïssa per preparar l´estratègia de defensa\nEl dia que vaig descobrir Amadeus\nAmbiciós projecte per a l?aeroport\nEspeculació, el càncer de l´economia


Els arbres, entre el cel i la terra: de novembre 2013\nEl bosc de can Veire ja comença a funcionar com un abocador\nPorto massa temps parlant, en aquest bloc i davant de l’opinió pública, del perill de permetre l’accés de cotxes al bosc de can Veire de Gallecs. Per què ? Senzillament, perquè alguna ment preclara i il·lustrada va tenir la gran pensada de retirar la barrera metàl·lica que impedia l’entrada de vehicles al bosc i substituir-la per un feble filera de pivots de fusta (Fotografia 1), que fàcilment són desmuntables (fotografia 2). El resultat ha estat que, malgrat la bona voluntat, la major part del temps el bosc és accessible als cotxes ja que, cada dos per tres, algun dels pivots és desmuntat.\nFotografia 1. Entrada al bosc de can Veire des de la carretera de Sabadell a Granollers\nFotografia 2. Espai que ocupava el pivot de fusta\nAlgú podria preguntar-se: Per què és tant greu que entrin els cotxes al bosc ? Perquè l’entrada al bosc se situa al costat mateix de la transitada carretera que va de Sabadell a Granollers i, en conseqüència, el bosc es converteix en un lloc amagat on desfer-se del que vulguis. Precisament aquesta setmana a uns centenar de metres de l’entrada al bosc vaig observar un abocament de revestiments de plàstic que poden provenir d’una obra o d’un robatori (Fotografies 3 i 4) però que mai haurien d’estar sota els pins i les alzines.\nFotografia 3. Abocament de tubs de plàstic dins del bosc de can Veire\nFotogrrafia 4. Detall de l'abocament\nPer tot plegat, si es vol garantir el bon estat forestal del bosc de can Veire i evitar que es converteixi en un abocador, el que cal, és evitar, amb mesures contundents, l’accés de vehicles al bosc. Per tant, demano als polítics municipals, que tant alegrament i inconscientment van fer retirar les tanques de ferró, solucionin definitivament aquest tema i, a la vegada, netegin d’abocaments el bosc. Els recordo que el bosc de can Veire està classificat com espai natural protegit i catalogat com a bosc d’utilitat pública pels seus valors educatius ja que al seu voltant hi viu molta gent. Quina imatge més poc educativa tindrà la població escolar o la ciutadania quan tot passejant per la massa forestal més gran de Gallecs es trobi un munt de tubs de plàstic dins mateix del bosc.\nPublicat per Josep Gordi a 14:59 Cap comentari:\nLes fotografies forestals de Takeshi Shikama\nLa setmana passada vaig visitar el treball fotogràfic de Takeshi Shikama a la sala d’exposicions de Gas Natural Fenosa a Barcelona. Cal ressenyar que la major part de les fotografies exposades formen part de la sèrie: “Silent Respiration of Forests” i són imatges d’espais forestals del Japó. Per tot plegat, el títol de l’exposició és: “Les remors del bosc”.\nUn dels fets més destacables del procés creatiu de Shikama és el vincle emocional que estableix amb els arbres i els boscos. En una entrevista a la secció La contra, del diari La Vanguardia (30-10-2013) explicava que ell retrata els arbres que el criden. Per tant, el fotògraf dialoga amb els arbres i intenta retratar no només la seva presència sinó, sobretot, la seva força o esperit. Per aquest motiu el millor moment del dia per retratar els arbres és l’última hora de la tarda i en concret quan el darrer raig de sol il·lumina l’arbre. Sembla que l’objectiu de les seves fotografies sigui captar l’ànima del arbres. Possiblement, per aquest motiu les seves imatges són vaporoses, lleugeres i, enormement, serenes.\nCal tenir present que segons el xintoisme, antiga religió del Japó, alguns elements de la natura, com els arbres, tenen un valor sagrat ja que dins seu hi viuen els “kami” i, en conseqüència, no és gens estrany que Shikama afirmi que el bosc és la frontera entre aquest món i el més enllà.\nEn darrer lloc cal esmentar que els fotografies de Shikama són un veritable treball artesanal. Primer perquè treballa amb un càmera de gran format que li permet obtenir negatius també de gran format; en segon lloc, perquè positivitza els negatius sobre una planxa de platí i pal·ladi i, finalment, perquè imprimeix aquest s positius sobre un paper tradicional japonès.\nPublicat per Josep Gordi a 16:15 Cap comentari:\nAl bosc de can Veire, tot segueix igual.\nMesos enrere vaig fer pública la meva queixa, com a ciutadà, de que es permetés l’accés dels cotxes al bosc de can Veire, que és la massa forestal més gran de Gallecs.\nEl passat dilluns 11 de novembre vaig tornar a trobar-me un cotxe aparcat a l’interior del bosc de can Veire. Com és possible ? Doncs, senzillament, perquè un dels febles pivots de fusta instal·lats per impedir l’accés als vehicles ha desaparegut i, en conseqüència no hi ha cap impediment a l’entrada d’un cotxe a l’interior del bosc. En un anterior escrit meu ja afirmava: “El que sí que tinc clar és que per aconseguir limitar, de forma efectiva, el pas de cotxes només s’hi pot lluitar amb fermesa, és a dir, amb barreres físiques contundents”.\nEntrada al bosc de can Veire sense cap impediment pels cotxes\nQuin perill té deixar passar els cotxes per dins dels boscos de Gallecs ? Ras i curt, l’accés dels cotxes pot permetre, en primer lloc, el furtivisme en la tala de llenya, en segon lloc, la circulació motoritzada pot afavorir el risc d’incendi i, en tercer lloc, pot fer que la prostitució torni a exercir-se en el seu interior.\nPrecisament aquest dies patim per l’incendi del Baix Empordà i, en aquest sentit, cal assenyalar que els nostres paisatges viuen una llarga sequera que és més pròpia de l’estiu que de la tardor. Ahir el meteoròleg de TV3 deia que tenim un paisatge sec com a principis de juliol. A aquest fet cal afegir que tenim baixes humitats i, de tant en tant, episodis de vent. Per aquests motius alguns massissos forestals, com les Gavarres o Cadiretes, s’han tancat a la circulació. En canvi, el bosc de can Veire des de fa setmanes està obert als cotxes. Penseu que si es cremen els boscos de Gallecs, la seva recuperació tardarà més de 40 anys.\nDins del bosc de can Veire, vaig trobar-me un altre fet molt preocupant: una paperera plena de residus i papers i envasos pel terra. Penseu que la brutícia només genera més porqueria. Si no és pot mantenir un servei, simplement el millor és eliminar-lo.\nUna imatge que no hauria de produir-se dins d'un espai natural protegit\nEn referència a tot el que em explicat, cal recordar tres fets. Primer, que l’espai natural de Gallecs va ser declarat espai natural protegit l’any 2009 i, en conseqüència, es va incorporar al Pla d’Espais d’Interès Natural (PEIN) i si ens llegim la normativa del PEIN(Decret 328/1992)trobarem que l’art 14 diu:” No és permesa la circulació de vehicles motoritzats camps a través ni fora de carreteres o camins habilitats per al pas d'automòbils”. Segon, els boscos de Gallecs van ser declarats d’utilitat pública i incorporats dins del catàleg d’utilitat pública i si ens llegim la Llei 6/988 forestal de Catalunya, a l’article 11, trobarem el motiu pel que els boscos de Gallecs van ser declarats d’utilitat pública ja que se situen prop d’un nucli urbà i la seva funció principal és la protecció del paisatge. I tercer, la gestió dels boscos de Gallecs va ser cedida a l’Ajuntament de Mollet del Vallès a principis de la dècada passada.\nEn conclusió, a l’espai natural de Gallecs passen els anys i sembla que enlloc d’anar endavant, anem enrere. En un espai tant freqüentat hem de tenir molta cura de la imatge que donen als ciutadans i, en conseqüència, la brutícia escampada pel terra d’un bosc o cotxes aparcats són imatges que no s’haurien de produir mai i els responsables polítics haurien de resoldreu-ho d’una vegada per totes ja que el que està en joc és el futur d’un dels paisatges més interessants de la plana vallesana.\nPublicat per Josep Gordi a 18:04 Cap comentari:\nA propòsit de la fageda d’en Jordà\nDesprés d’uns quants anys sense anar-hi, he tornat a la fageda d’en Jordà. Aquesta vegada, per tal de viure-la com un gran premi, he fet el trajecte en bicicleta des de les Preses i després de passar pel bosc de Tosca, la roureda monumental del Parc Nou d’Olot i els paratges de la font Moixina.\nAl cap de poc de pedalar per dins la fageda, m’he aturat i m’he assegut a observar l’ondulant i regular bosc, on contrastaven els tons marronosos de la fullaraca amb el verd trencadís de les capçades dels arbres d’aquesta suau tardor. Davant d’aquest espectacle he pensat que seria interessant escriure un breu text sobre els orígens de la salvaguarda d’aquesta peculiar fageda.\nEl primer que cal tenir present és que l’existència d’una fageda sobre un indret planer és un fet raríssim a Catalunya ja que quasi tots els boscos que creixien en planes s’han convertit en camps de conreus o espais urbanitzats. Per tant, cal preguntar-se: com és que la fageda d’en Jordà s’ha salvat. La resposta, al meu entendre, cal cercar-la en la geologia i en la poesia.\nLa fageda d’en Jordà s’ha desenvolupat sobre la colada del volcà Croscat. La solidificació d’aquesta colada va generar un paisatge ondulat, on s’alternen tossals i clots que feien difícil la serva conversió en un espai conreable. Ara bé, les necessitats i la tossuderia de la pagesia d’aquestes terres va convertir molts espais d’aquesta antiga colada en espais agrícoles.\nEn Josep Maria Mallarach argumenta que els versos del poeta Joan Maragall, que estiuejava a Olot, sobre la fageda d’en Jordà van donar a conèixer aquest bosc al conjunt de la societat catalana. El poeta vol comunicar al lector la seva experiència espiritual resultat de passejar pel templa arbrat. Fixeu-vos en aquest fragment del poema:\nQue interessants i alliçonadores les paraules del poeta sobre el caminar pel bosc: cal fer-ho tranquil·lament, aturar-se de tant en tant, oblidar-se d’on venim, gaudir del silenci i un acaba sentint-se presoner de la natura.\nEl 1962 un grup d’admiradors del poeta va col·locar un monòlit de basalt en un dels accessos a la fageda amb la inscripció: “Sagrat a la memòria de Joan Margall”\nMalgrat el valor ambiental, cultural i espiritual de la fageda, aquesta era un bosc de propietat privada subjecta a fer-ne aprofitaments forestals. A mitjans de gener de 1980 encara van talar-se centenars de faigs que no es van poder retirar del bosc per una nevada. Aquest fet va ser denunciat pels amants d’aquest bosc i la campanya per la salvaguarda de la fageda va acabar generant la compra de bona part de la finca per part de la Diputació de Girona. Finalment el 1982, el Parlament de Catalunya va aprovar una llei que declara la fageda reserva integral parcial dins del Paratge Nacional d’Interès Natural de la Zona Volcànica de la Garrotxa. Aquesta figura legal va ser l’embrió de l’actual Parc Natural.\nPublicat per Josep Gordi a 12:55 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Història forestal\nEl bosc de can Veire ja comença a funcionar com un...


Pablo Machín, sancionat amb un partit per la seva expulsió contra el Reus - Esport3 - TV3 i Catalunya Ràdio\nPablo Machín, sancionat amb un partit per la seva expulsió contra el Reus\nJordi Guerrero haurà de fer de primer entrenador contra el Cadis, un rival directe en la lluita per l'ascens, que diumenge visitarà Montilivi en un duel amb les entrades esgotades\n15/03/2017 - 19.29\nPablo Machín es perdrà per sanció el partit contra el Cadis (gironacf.cat)\nEl Comitè de Competició ha sancionat amb un partit el tècnic del Girona, Pablo Machín, després que ha acceptat parcialment el recurs presentat pel club gironí. Machín va ser expulsat diumenge passat a Reus per donar una puntada de peu a una ampolla d'aigua que va esquitxar el quart àrbitre, segons recull l'acta arbitral de Figueroa Vázquez.\nEl Girona es temia una sanció més dura al seu entrenador i per aquest motiu va presentar al·legacions, que han estat acceptades parcialment. Confirmada la sanció d'un partit a Machín, Jordi Guerrero haurà de fer de primer entrenador contra el Cadis, un rival directe en la lluita per l'ascens i que aquest diumenge visita Montilivi.\n"El fet que l'entrenador, aquesta setmana, a peu de camp sigui jo és circumstancial. Prèviament, tota la feina ja està feta i no hi ha d'haver cap problema. Estem connectats i sabem el que s'ha de fer en tot moment", ha assegurat Guerrero.\nEsgotades les entrades contra el Cadis\nDe cara al transcendental duel d'aquest diumenge, el Girona ha anunciat que ja s'han esgotat totes les entrades per al partit contra el Cadis a Montilivi, que s'omplirà de gom a gom.\nL'eufòria que es viu a la ciutat ha fet que les poc més de dues mil entrades que el club podia posar a la venda s'hagin esgotat quan encara falten més de quatre dies per al partit entre el segon i el tercer classificat.\nEn vista del bon moment esportiu, el Girona ha decidit llançar una nova promoció: el carnet de fan, que ofereix descomptes en entrades i prioritats en els nous abonaments.\nAl·legacions per l'expulsió de Pablo Machín a Reus\nEl Girona pateix per guanyar el Reus (1-2)


Hotels sostenibles, eficients i de fusta\nAvui hem sabut que el Concurs Rethink Hotel premiarà el millor projecte hoteler sostenible. Aquest concurs reconeixerà els millors projectes de rehabilitació sostenible als hotels espanyols, un sector en què les despeses energètiques representen de mitjana el 9% dels costos totals d’explotació. La iniciativa, impulsada pel Grup Hàbitat Futura i presentada ahir per la secretària d’Estat de Turisme, Isabel Borrego, i la directora de l’Oficina Espanyola de Canvi Climàtic, Susana Magre, busca promoure la sostenibilitat en aquest àmbit, clau per a la infraestructura hotelera espanyola en la qual el 80% dels establiments té més de vint anys.\n“La renovació sostenible de les infraestructures no només suposa una reducció de la despesa energètica important, sinó que aporta valor afegit al client, convertint-se en una poderosa eina de promoció del negoci”, expliquen els promotors en un comunicat. Recordem que la sostenibilitat també genera atractiu turístic i millora la competitivitat, ja que el 90% dels viatgers triaria un hotel sostenible i el 34% estaria disposat a pagar més per allotjar-se en ells, segons dades de Global Sustanaible Tourism i ITH. Kuusamo Log Houses, el nostre distribuïdor, ha construït diversos hotels a Europa que compleixen amb les exigències de la construcció sostenible i que impliquen un important estalvi energètic.\nNo oblidem que la fusta utilitzada per EcoHouses procedeix de boscos ben gestionats com acredita el certificat PEFC (Programa de Reconeixement de Sistemes de Certificació Forestal) que promou la sostenibilitat mediambiental, social i econòmica dels boscos a tot el món. A continuació us deixem amb fotografies d’alguns dels establiments realitzats pel nostre distribuïdor. Tots ells són llocs càlids que respiren i transmeten tranquil·litat i descans i són una bona opció per aprofitar les vacances que s’acosten.


"És necessari avançar cap a una Llei de normalització de l'ús del valencià"\nRubén Trenzano: “Quan arribem al govern el valencià ens el trobem a l’UCI, ara l’hem passat a planta”\n35 anys de la Llei d’Usos i Ensenyament del Valencià. Divendres passat, 23 de novembre, aquesta llei, que entrava en vigor en 1983 amb l’objectiu de regular els drets dels ciutadans a utilitzar el valencià i l’obligació de les institucions a fer que aquests drets es complisquen, bufava les veles, a més, gaudint de bona salut. I és que aquesta llei, que segueix estant en vigor, ha regit l’ensenyament del valencià de diverses generacions, però també el treball de les diferents Administracions.\nNo obstant això, i tal com ha explicat Manel Carceller, delegat de la Plataforma per la Llengua, “és necessari avançar cap a una llei de normalització lingüística. Aquesta llei és molt positiva i ha sigut molt important per al desplegament del valencià per la societat i en les administracions, però la realitat ha canviat molt des de 1983. Aquesta llei no parla de les noves tecnologies, de les empreses privades, de la promoció del valencià en la societat, ni contempla una assignació pressupostària per a la promoció de la llengua. Per aquest motiu, secundem la iniciativa que va sorgir de les universitats públiques i entitats culturals, com Acció Cultural i Escola Valenciana, de crear una llei d’Igualtat Lingüística per a aconseguir eixa normalització del valencià tan necessària”.\nAquesta Llei d’Igualtat Lingüística, que des del món cultural es va proposar al món polític, compta amb 30 articles o mesures per a tots els àmbits de la societat, entre les quals es troba la publicació en valencià de tots els avisos i textos de les administracions públiques; la creació del Consell Social de la Llengua per a promocionar l’ús del valencià; o la capacitació en valencià com a condició indispensable per a treballar en la funció pública.\nUna petició que també comparteix Intersindical Valenciana que, en el seu moment, explicava que “el dret dels ciutadans a utilitzar la llengua oficial de la seua elecció en igualtat de condicions no pot fonamentar-se que el castellà siga un requisit i el valencià un mèrit”. Així mateix, matisava que “la normativa no planteja la introducció de la capacitació lingüística amb un contingut uniforme, sinó que preveu una diferent graduació del coneixement del valencià en funció al lloc de treball i en proporció a les funcions a realitzar”.\nI és que com regula l’actual Llei d’Usos i Ensenyament del Valencià, “tots els ciutadans tenen el dret a dirigir-se i relacionar-se amb la Generalitat, amb els Ens Locals i altres de caràcter públic en valencià”. Així, Intersindical posava l’accent en la idea que “l’exigència d’un determinat grau de coneixement de valencià siga extensiva a tots els empleats perquè el dret a la lliure elecció de llengua oficial va més enllà de l’atenció directa a la ciutadania”.\nEn aquest punt, Plataforma per la Llengua especifica la necessitat que “en la pròxima legislatura, per a la Generalitat, la normalització lingüística ha de ser un dels punts del programa del Govern perquè, hui dia, no hi ha igualtat entre el valencià i el castellà. Encara que teòricament ens trobem amb una doble oficialitat, la realitat és diferent. I és que no solament és important la presència de la llengua en el sector de l’Administració, sinó que és fonamental que forme part del dia a dia de la societat perquè el valencià és la llengua d’un poble, forma part de la nostra identitat”.\nEl colp del Tribunal Superior de Justícia al valencià\nFa uns mesos, el Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana anul·lava onze articles del Decret 6/2017 de la Generalitat que regula l’ús del castellà i del valencià en l’administració pública. D’aquesta manera, deixava sense efecte onze articles que donaven un ús destacat del valencià sobre el castellà en les notificacions, retolació d’edificis i comunicació entre els empleats públics i amb la ciutadania.\nEl més polèmic, sens dubte, va ser aquest últim. I és que, encara que garantia el dret dels ciutadans a triar la llengua cooficial de les comunicacions amb l’administració, no considerava l’obligació que el personal de la Generalitat haguera d’iniciar l’atenció amb els particulars en valencià. Una puntualització que va desencadenar, de nou, la polèmica entre aquells sectors que consideren fonamental que es prioritze el valencià per a promocionar aquesta llengua i aconseguir una autèntica normalització.\nEl PSPV aposta per un marc laboral i un salari mínim únics a Europa\nBravo sobre el seu futur: "He treballat amb moltíssima il·lusió i la meua continuïtat depèn de qui presidisca la General


Delta viu i dinàmic o estàtic ~ EbreDigital.cat\nAlvaro Arasa Tuliesa2018-09-04T11:53:05+02:005 de Setembre de 2018|Firmes ebredigital.cat| Terres de l'Ebre|Delta de l'Ebre|0 Comentaris\nLa història de la humanitat l’estic escrivint segle a segle. Temps que si puguesem viure conscientment podríem contemplar canvis molt més importants dels que som capaços d’observar durant la nostra curta vida. A tall d’exemple, per intentar entendre que el temps va més enllà de la nostra curta vida, en sentit optimiste, 100 anys. Si fem la suposició que cada any de la nostra vida podem caminar 1 mil·límetre, la nostra vida quedaria emmarcada en 100 mm o 1 decímetre. Per caminar 1 metre necessitaríem 1000 anys. Per caminar 1 quilòmetre serien necessaris 1.000.000 anys.\nEl temps ens sobrepassa i ens resulta difícil d’entendre, comprendre i acceptar. Vegem uns quants exemples. L’arquebisbe anglicà James Huser (1581-1665), afirmava que la creació del planeta Terra, tal com el coneixem avui, va ser 22 d’octubre de l’any 4004, abans de la nostra era. Anys després John Lighfood (1602-1675), botànic anglès matisava les anteriors afirmacions dient que la creació havia estat el 26 d’octubre de l’any 4004 abans de la nostra era a les 9 del matí. Fixem-nos que per a ells quatre mil·lennis eren molt de temps. A finals del s. XVIII, James Hutton (1726-1797) i principis del XIX Charles Lyell (1797-1875), per explicar els canvis a la superfície de la Terra i la seua formació ja estimaben que eren necessaris milions d’anys, però no sabien quants. El novembre de 1859, Charles Darwin (1809–1882) publicava “L’Origen de les Espècies”, s’iniciava així el periple de la teoria de l’evolució, molt mal acceptada per una clàssica societat enquistada en una ‘visió del món perfectament creat i sense canvis posteriors. Des d’aleshores el concepte evolució, no tan sols fa referència a les espècies animals, també a tot el que ens envolta. Forma part del discurs de la comunitat científica i pedagògica que contínuament està transmetent este concepte a la societat en general.\nPerò acceptar l’evolució resulta, en el cas de la mort, una acceptació amarga i trista, però amb el temps s’assumix. Si algun canvi ens afecta directament, proper o llunyà, les persones organitzades en grups lluiten per evitar aquells canvis que l’evolució et va portant, siguen de salut o afeccions al nostre entorn.\nCom que per als humans el temps és tan llarg, alguns canvis resulten més aviat curiositats que no tenen més ressò que l’anècdota d’aquells fets que van succeir fa segles, mil·lennis o fins i tot milions d’anys. Per exemple, avui saben que el nivell dels mars, també la Mediterrània, va assolir un nivell alt, entre 3 i 5 m per sobre de l’actual, entre 120.000-130.000 anys abans del present (AP), degut a un període càlid. Avui podem observar antics nivells de platges al litoral, evidència d’aquell moment en que algunes poblacions d’Homo Neandertal o H. sapiens va poder visualitzar, però que no va poder comparar degut a la curta esperança de vida que tenien. Des d’aleshores es van anar produint diferents canvis climàtics cada cop més freds, el cicle de l’aigua produïa evaporació dels mars, condensació i precipitació en forma de neu, els gels anaven acumulant-se sobre els continents i els mars perdien volum d’aigua. Fa aproximadament uns 20.000 anys AP, el nivell dels mars va assolir uns 120 m per baix de l’actual. Nous canvis climàtics càlids van afavorir la fusió dels gels, els mars van anar recuperant el nivell actual. Fa uns 8.500 anys AP es va anar estabilitzant l’actual nivell del mar i s’inicia la formació de tots els deltes del món. Des d’aleshores les petites oscil·lacions del mar han afavorit que el delta de l’Ebre sigue el resultat de la superposició de cinc estructures deltaiques.\nActualment la informació que tenim de l’actual delta de l’Ebre ve associada a les cartografies antigues i al ritme de l’evolució de la línia de costa. És a partir de la construcció dels embassaments a les parts altes dels rius de la conca hidrogràfic de l’Ebre que es venen retenint sediments. L’estocada final la situem a la dècada dels seixanta del segle passat. La construcció dels embassaments de Riba-roja i Mequinenza controlen les màximes riuades, augmenten la disponibilitat del recurs aigua, però retenen sediments, entre altres aspectes.\nLa curta vida que tenim no ens dixa observar que tot el que ens envolta evoluciona. Però, si, només cal que mirem uns anys enrere i ens anirem adonant de la gran quantitat de canvis que es produixen en el paisatge natural i humanitzat. L’evidència més clara està en natros mateixos: “… amb el temps un dia arribem i amb el temps un dia marxem”. És evident que el delta de l’Ebre també està evolucionant, però, les característiques naturals d’entorn han anat canviant, sobretot durant el darrer segle. Tot està humanitzat, de manera que el que estem intentant arreglar per ‘allí’ segurament que s’està alterant per ‘allà’.\nSi ens fixem amb l’entorn, en podem observar d’humanitzat i natural. Qualsevol estructura construïda, ponts, cases, murs de contenció, comportes, túnels, etc., són dinàmiques, tot i que aparentment semblen estàtiques, contínuament estan en moviment. Igualment passa amb l’entorn natural, aparentment sembla estàtic, però no ho és. Es mou contínuament i la humanitat hem trobat en estos moviments, més grans o més petits, al nostre adversari al qui hem declarat la lluita per mantenir-lo com ens agradaria que fos. Un dia ho intentem arreglar construint estructures dures al delta de l’Ebre per “allí” i amb el temps s’alteren per “allà”.\n19 d'Octubre de 2019| 0 Comentaris\nFestival Pedrell "Tod


Una cadena reobre dos dels hotels clausurats a Lloret per punxar la llum - Diari de Girona\nUna cadena reobre dos dels hotels clausurats a Lloret per punxar la llum\nAlegria Hotels posa en marxa l'antic Savoy sota el nom de Fenals Mar, té previst fer el mateix amb el Mediterranean Sand el 13 d'abril i ja negocia l'adquisició del Sun Village i el Marina Sand · Els antics gestors hauran de pagar una multa de 3,3 milions d'euros\nacn / ddg 02.04.2017 | 23:57\nLa cadena Alegria Hotels reobrirà aquest mes d'abril dos dels quatre hotels de Lloret de Mar que l'Ajuntament va clausurar el setembre passat per cometre diferents irregularitats. Tots tenien la llum punxada, en algun cas no hi havia ni connexió legal a la xarxa de gas, es devien diners a proveïdors i, fins i tot, el deute en matèria d'impostos i taxes amb el mateix consistori superava els 450.000 euros. Això va provocar imatges que van danyar la marca turística del municipi, ja que en pocs dies es van haver de recol·locar més de 1.500 turistes, es van deixar 130 treballadors al carrer i la policia va haver d'intervenir tancant els hotels a pany i forrellat.\nAra, set mesos després, la cadena Alegria Hotels ha reobert aquest cap de setmana l'antic Savoy sota el nom de Fenals Mar i el 13 d'abril té previst reobrir l'antic Mediterranean Sand, rebatejat com a hotel Mariner. L'empresari Joan Pascual, responsable d'aquesta cadena hotelera, s'ha posat al capdavant de dos dels establiments clausurats al setembre. Explica que posar-ho tot al dia ha estat «feixuc» perquè han hagut de fer obres de reforma, fer de nou la connexió de llum i també eixugar tots els deutes amb l'Ajuntament per tal d'aconseguir novament la llicència d'activitats. «L'hotel estava molt deixat, hem fet molts esforços per oferir un producte de qualitat», detalla Pascual.\nSegons l'empresari, un altre dels objectius de l'empresa ha estat guanyar-se de nou la confiança dels operadors turístics. Pascual també és operador i va ser un dels màxims responsables de reallotjar en altres hotels els 1.500 turistes afectats pel tancament dels establiments que, aparentment, gestionava l'empresari José Luis Velasco. «Els inicis han estat durs, l'hotel tenia mal nom per tot allò que va passar, però som gent que treballem de manera seriosa i ja ens coneixen», remarca.\nL'hotel, que es troba situat a prop de la platja de Fenals, ja està ple per a la Setmana Santa i durant el mes d'abril ja hi ha un 71% d'habitacions reservades. «La tendència és molt bona», assegura. Alegria Hotels també té previst reobrir, el pròxim 13 d'abril, l'antic Mediterranian Sand, rebatejat amb el nom d'hotel Mariner. La cadena va comprar l'establiment i, com en el cas del Fenals Mar, van haver de fer un seguit de tràmits per aconseguir donar d'alta subministraments i tenir en regla la llicència.\nPascual també avança que dins dels seus plans està fer-se amb la gestió dels altres dos hotels que Velasco va deixar penjats. «No som els únics interessats, però estem en negociacions», apunta.\nSatisfacció de l'Ajuntament\nPer la seva banda, l'alcalde de Lloret, Jaume Dulsat (CiU), celebra que els hotels tornin a obrir portes i es pugui passar pàgina. Segons afirma, la mala gestió que va protagonitzar Velasco és «anecdòtica», ja que a Lloret hi ha més de 130 hotels. «La gran majoria dels hotelers estan fent esforços per actualitzar instal·lacions i oferir cada cop millors productes», manifesta. En aquest sentit, Lloret va iniciar el passat mes de desembre una campanya per comprovar que tots establiments hotelers de la localitat tenen tots els serveis en regla, i de moment, no s'ha detectat cap irregularitat.\nRespecte als treballadors afectats per la clausura dels hotels, Dulsat remarca que la cadena hotelera manté els treballadors que es van quedar al carrer. Segons afegeix Pascual, no només han subrogat els contractes d'aquells treballadors fixos discontinus que havien fet temporada a l'antic Savoy i Mediterranian Sand, sinó que també han contractat empleats que estaven als dos hotels que encara continuen tancats: el Sun Village i el Marina Sand.\nEn relació a les sancions, a finals de març Diari de Girona va avançar que l'Ajuntament de Lloret de Mar ja ha multat amb 3.3600.000 euros els quatre hotels clausurats. Segons va confirmar el consistori en aquell moment, cada hotel haurà de pagar 840.000 euros, que equivalen a dues faltes molt greus de 400.000 euros cadascuna i dues de greus de 20.000 euros. Totes elles són per vulneració de la Llei 13/2002, de 21 de juny, de Turisme de Catalunya.\nAixí, els més de 3,3 milions corresponen a la suma total de les multes imposades a cadascun dels quatre establiments, gestionats per diverses societats. Es tracta de sancions solidàries entre la societat titular de l'hotel i el seu administrador –un dels quals és José Luis Velasco Blanco–, de manera que si una de les parts no pot pagar, ho pot assumir l'altra.\nDulsat va afirmar que seran ferms i que perseguiran poder cobrar les sancions pel mal que va fer aquest empresari al municipi, als treballadors i als clients afectats. A més, l'alcalde també va recordar que encara que el nou gestor dels hotels Savoy i Mediterrean Sand hagi tornat el deute, això no eximeix l'antic propietari de pagar la sanció econòmica que li correspon.\nL'empresa que volia remodelar i explotar el mercat de Lloret es fa enrere.\nEl Partit Demòcrata es presentarà sota la marca Junts per Lloret.\nAny i mig de presó per al líder de la màfia russa a Lloret per blanqueig.


Vuit8ena: Trobades casuals\nPer definició, una trobada casual no es tria, no? Potser aquí està la gràcia, que et sorprenguin. Encara que no sempre et trobaràs a algú que tinguis ganes de veure. Mira, jo l'altre dia vaig tenir una d'aquestes, un nano que feia molt temps que no veia, i me'l vaig trobar al tren. Va ser una estona agradable tornar a parlar amb ell. Ara, podria haver estat algú amb qui fos molt incòmode fer el trajecte!\n17 d’octubre de 2013, a les 22:55\naquestes trobades són fantàstiques i part de la culpa potser és el fet de que no les esperem.\n18 d’octubre de 2013, a les 0:12\nEls retrobaments inesperats a vegades et poden alegrar el dia, a no ser que sigui un retrobament poc desitjat, hehe!\n18 d’octubre de 2013, a les 9:20\nLa meva trobada més habitual es aquella en la que vaig pensant "si us plau que no m'hagi vist, si us plau que no m'hagi vist, si us plau que no m'hagi vist" i veus com et mira i penses "no, no, no, no" i després veus com s'acosta com a tu i penses "merda, merda, merda, merda" i llavors no et queda cap altre remei que tallar-lo tot donant com a excusa alguna cosa tan versemblant com ara que tens pressa que perds el telefèric.\n18 d’octubre de 2013, a les 11:42\nTrobo que fas una bona dissecció de les possibilitats: començar un cami o alguna cosa plegats, trobada gradable però seguir cadascú amb la seva vida o alliberament, que bé que els camins són diferents. Sovint és la segona, però també poden ser la primera o la tercera. Sigui com sigui, les trobades et permeten descobrir l'altre i també a tu mateix a través d'una mena de mirall del temps... Petonets.\n19 d’octubre de 2013, a les 1:35\npotser és allò de les casualitats que potser no ho són....hi ha destí marcat? no ho sé pe`ro de vegades és cert que aquests retrobaments inesperats ens porten a pensar que ens trobem quan estem a punt quan estem preparats per trobar-nos i no abans\n19 d’octubre de 2013, a les 15:25\nXeXu, xò la gràcia és que si és algú amb qui no vols xerrar, ja trobaràs la manera d'evitar-lo.\nJOAn GASULL, doncs si, la gràcia és just que arriben quan menys les esperem.\nALBA, ja, aquests retrobaments no desitjats tb hi son, x sort, els oblidem molt més fàcilment.\nPON007, així doncs, quan et trobi, millor abaixo el cap perquè no perdis el telefèric?\nGEMMA SARA, el teu apunt final és l'inici d'un altre post que vaig pensar arrel d'una d'aquestes trobades. Em vaig mirar com he canviat i com és la nostra sitacuió actualment. I va ser un alliberament molt gran. Va ser molt curiós veure com el pas del temps et fa veure i veure't diferent.\nELFREELANG, molt bona relfexió també. No hi havia pensat xò hi estic d'acord. SI no és el destí tan s'hi val, xò és cert que hi ha persones que per més que volguem veure en un moment determinat, potser és que no les hem de veure encara. Molt bona!\n19 d’octubre de 2013, a les 17:14\nA mi, com que encara sóc vergonyosa, em fan força pal aquestes trobades inesperades amb el passat. Però reconec que és com si tots els sentiments hem vinguessin a trobar de cop.\n19 d’octubre de 2013, a les 18:09


Animació lectora i teatre amb l' alumnat de 2n d'ESO.\nAmb Jordi Raül Verdú Pons, autor de "Riu, plora i tremola. 12 històries estrafolàries".\nAnimació lectora i teatre amb l' alumnat de 2n d'ESO que ha gaudit amb Jordi Raül Verdú Pons, autor de "Riu, plora i tremola. 12 històries estrafolàries"\nL'alumnat ha presentat, ha recitat, ha representat històries , lectures, rondalles, i Raül Verdú els ha contat magistralment històries viscudes i relatades a l'obra.\nAlgunes vegades, les coses no són com ho semblen.\nHi ha situacions que resulten tan esperpèntiques que mai ningú no creuria poder-les imaginar i, ni molt menys, viure-les: "lladres" innocents i "innocents" lladres, vius que moren i "morts" que ressuciten, "enverinaments" i malalts psicosomàtics, defuncions misterioses, homicidis involuntaris.\nMoltes voltes la confiança, el descuit, la innocència, el malpensar o, fins i tot, la bonhomia, ens poden jugar males passades i viure experiències que resulten desagradoses, còmiques, lamentables, ridícules o, en el pitjor dels casos, dramàtiques i de fatals conseqüències.\nPrepara't a riure, a tremolar o a plorar, perquè el que ací llegiràs no et deixarà indiferent, això espere. És més, amb un poc de sort, t'evitarà viure certes circumstàncies compromeses o desagradoses, en cas que en algun moment de la teua vida se't presentaren a tu.\nVaig nàixer a Alcoi, l'any 1960. Sóc mestre des de l'any 1981.\nFaig animacions lectores i sessions de contacontes, que en ocasions tenen lloc en el mateix paratge on ocorren els fets de les lectures (muntanyes, barrancs, coves, fonts, etc.), fent d'aquesta forma que els llibres siguen vius i pareguen molt més reals.


Márquez suma el segon triomf de l'any a Austin per ser més líder - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nMárquez suma el segon triomf de l'any a Austin per ser més líder\nEl pilot de Cervera aconsegueix la quarta victòria consecutiva al Gran Premi de les Amèriques\nMárquez suma el segon triomf de l'any a Austin per ser més líder PAUL BUCK\nPrimera victòria de Rins, que ha manat de principi a final\nEl pilot català Marc Márquez (Repsol Honda RC 213 V) ha sumat el seu segon triomf consecutiu de la temporada i el quart al circuit nord-americà d'Austin per consolidar-se com a líder del mundial de MotoGP després de disputar-se el Gran Premi de les Amèriques.\nMárquez suma 66 punts a la taula provisional del campionat, pels 45 de Jorge Lorenzo, que ha acabat segon, mentre que l'italià Valentino Rossi ha perdut aquesta posició en no puntuar a Austin després de patir una caiguda.\nRes més apagar-se el semàfor vermell el pilot de Repsol Honda ha sortit com una exhalació per col·locar-se líder, perseguit pels dos pilots de Yamaha, Jorge Lorenzo i Valentino Rossi, encara que tant l'un com l'altre s'han colat durant la primera volta perdent diverses posicions.\nAmb Márquez al capdavant, s'ha vist en la segona plaça l'italià Andrea Dovizioso (Ducati Desmosedici GP16), seguit per Jorge Lorenzo i amb Rossi en la sisena plaça, després Aleix Espargaró (Suzuki GSX-RR) i Dani Pedrosa (Repsol Honda RC 213 V).\nRossi ha intentat en una primera ocasió superar Pedrosa, però aquest li ha tornat l'avançament i el seu esforç per intentar superar el català li ha fet cometre un error en la segona corba que l'ha forçat a la retirada. Per davant Márquez ha marcat una volta ràpida en el segon gir perseguit per Dovizioso.\nDes d'Aragó el 2014 l'italià havia aconseguit finalitzar totes les curses i encara que els seus mecànics han preparat la segona moto, el nou vegades campió del món no ha tornat a la pista.\nEl ritme de Marc Márquez, amb diverses voltes ràpides consecutives, ha fet que la carrera s'estirés fins deixar-lo a ell en solitari i amb un trio de pilots a una mica més de segon i mig; l'italià Andrea Dovizioso i Jorge Lorenzo i Dani Pedrosa.\nUns metres més enrere s'ha quedat Aleix Espargaró en la seva particular lluita amb l'italià Andrea Iannone (Ducati Desmosedici GP16).\nEn tot just cinc voltes, el pilot de Repsol ja comptava amb un avantatge de més de dos segons i Jorge Lorenzo aconseguia superar a Dovizioso per col·locar-se segon.\nUna vegada més, per segona carrera consecutiva i sense ser culpa seva, Andrea Dovizioso no ha pogut acabar la prova.\nNomés començar la setena volta, Dani Pedrosa ha perdut el control de la seva Repsol Honda en la frenada de pujada de final de recta i la seva moto ha impactat contra la de l'italià, sense que aquest pogués fer res per evitar-la.\nPedrosa ha intentat continuar, però unes voltes després ha acabat prenent el camí dels boxes.\nLes posicions de privilegi es trobaven en aquells moments molt definides, amb Marc Márquez destacat, perseguit a gairebé tres segons i en augment per Jorge Lorenzo i ja amb Andrea Iannone tercer a més de sis segons, mentre que a la quarta plaça pugnaven els dos pilots de Suzuki, Aleix Espargaró i Maverick Viñales.\nLa joventut de Viñales ha pogut més que la veterania d'Espargaró, que ha cedit davant el seu company d'equip per conformar-se amb la cinquena plaça, mentre el seu germà Pol (Yamaha YZR M 1), lluitava per la setena en un trio amb Héctor Barberá (Ducati Desmosedici GP14.2) i l'italià Michele Pirro (Ducati Desmosedici GP15).\nEn l'onzena posició s'ha classificat Álvaro Bautista amb la seva Apriia RS-GP, just per darrere del seu company d'equip, l'alemany Stefan Bradl, amb Esteve "Tito" Rabat (Honda RC 213 V), tretzè després de superar el colombià Yonny Hernández (Ducati Desmosedici GP14.2) en les últimes voltes.


Deu idees per a aquest Nadal\nPropostes variades per treure partit dels dies de vacances escolars\nDescans escolar. Dies festius. Oportunitat per aprendre pares i fills junts del món que els envolta. La llista de propostes que arriben d’arreu de Catalunya és llarga. Nosaltres us n’hem fet una petita tria, ben variada, per fer excursions pels camins de ronda, per gravar vídeos solidaris, per conèixer-ho tot sobre la xocolata i fins i tot per anar de cercaviles.\n1. Participeu en un ‘lipdub’ solidari per a una obra del Teatre Regina\nLa companyia La Trepa, del Jove Teatre Regina, acaba d’estrenar l’obra de teatre Una carta als Reis. La temàtica de l’obra els ha portat a demanar desitjos solidaris i un ha sigut ajudar la Federació Espanyola de Pares amb Càncer (Afanoc). Com? Fent un vídeo per al qual demanen que les criatures i els pares s’enregistrin a casa seva -en format horitzontal- cantant la cançó de l’obra de teatre, que està penjada a la web, en què indiquen també tots els passos que cal seguir perquè el vídeo arribi a la companyia: http://joveteatreregina.wix.com/lamillorcarta\nAmb tots els vídeos la companyia farà un muntatge i el penjaran a YouTube amb l’objectiu que es faci viral. D’aquesta manera és quan podran començar la recaptació econòmica, perquè els vídeos que reben moltes visites (els virals) són els vídeos als quals YouTube ofereix diners per intercalar-hi anuncis. Tots els diners recaptats aniran destinats íntegrament a l’Afanoc, que “estan molt contents amb la iniciativa”, explica Mariona Campos, directora del Jove Teatre Regina i actriu de l’obra Una carta als Reis.\n2. L’arquitecte Antoni Gaudí, vist amb ulls d’infant. Visita a la Casa Batlló\nL’arquitectura d’Antoni Gaudí parteix de la natura. I diuen que els ulls dels infants són els que saben interpretar-la més bé. Es creu que només una mirada neta pot veure uns mascarots als balcons de la Casa Batlló. O el llom d’un drac de colors al terrat de la mateixa casa, situada al passeig de Gràcia de Barcelona.\nLa construcció encara conté més detalls, interpretables, com les aigües marines del pati de llums de la casa. Per conèixer-les totes, la Casa Batlló permet entrada gratuïta als socis del Club Super3 perquè visitin la construcció gaudiniana.\nEls que encara vulguin saber més coses sobre l’arquitecte poden visitar el Centre d’Interpretació dedicat a Gaudí, a Reus. Situat a la plaça del Mercadal, el Gaudí Centre resoldrà tots els dubtes sobre la vida i l’obra de l’arquitecte d’una manera didàctica i molt amena gràcies als audiovisuals i una tecnologia que permet que els petits no se’n perdin detall.\n3. Fira del Gall de Vilafranca del Penedès\nGalls, galls negres, vius i de cartró pedra, són els que es poden veure i tocar a la Fira del Gall de Vilafranca del Penedès, que s’organitza just en l’avantsala de les vacances, el 20 i el 21 de desembre. Els galls es poden adquirir i portar a casa escorxats, preparats per cuinar-los.\nLa fira està pensada per als petits de casa, perquè durant el recorregut que els porta a veure aviram, hi trobaran el patge reial, al qual podran lliurar cartes als Reis. Aquest any l’Ajuntament de Vilafranca fa donació de galls negres del Penedès a entitats socials. Per a tots els públics, hi ha els tastos de plats típics i també un “ showcooking de demostració de catànies fetes a mà”, els bombons típics de Vilafranca.\n4. Camins de ronda, l’excusa per caminar en família\nEls camins de ronda, que enfilen el pas al costat del mar, són una excusa ideal per caminar en família. Un dels avantatges que presenten els camins de ronda és que poden fer-se per trams, al ritme dels petits, sense necessitat de fer grans travessies de cop.\nUn segon avantatge és la informació detallada que en trobareu, tant en format paper (guies) com per internet. Una de les rutes recomanades, pels pocs quilòmetres, és la que va de Palamós a Calella de Palafrugell, que la web Sortir amb Nens ( http://www.sortirambnens.com/excursions/sortides-a-la-natura-amb-nens/136 ) detalla i mesura en quatre hores.\n5. Ajudeu animals en perill d’extinció\nEl Centre de Recuperació d’Animals Marins (CRAM) organitza un taller de Nadal, per a criatures a partir de 3 anys, que consisteix a construir una tortuga babaua, que està en perill d’extinció.\nDesprés del taller, el CRAM ofereix una visita guiada per les instal·lacions, on hi ha altres animals que s’estan protegint. Està adreçat als amants dels animals, perquè entenguin que cal conservar la natura.\nCRAM. Passeig de la Platja, 28-30. El Prat de Llobregat.\nDies 23 i 28 de desembre i 4 de gener.\nCal fer la reserva telefònica del taller: 93 101 01 70\n6. Apreneu a fer un sabó de Nadal\nIrene Schiess acaba d’inaugurar el centre de formació i lleure Fes i Viu, a Vilafranca del Penedès, on organitza tallers per a adults i per a criatures sobre diverses temàtiques amb la filosofia de respectar el medi ambient i ús de productes naturals.\nPer a les criatures, el taller que ha creat és Fes-te el teu sabó de Nadal, per rentar-se les mans i la resta de cos. Per saber tota la informació, entreu a la web: www.fesiviu.cat o truqueu al 93 817 43 49.\n7. Visiteu mercats de pagès\nCada dissabte, de 9.00 a 14.00 h, al Prat de Llobregat (com també en moltes altres poblacions) es fa el Mercat de Pagès, que han creat els mateixos pagesos de la població amb el suport de l’Ajuntament i el Parc Agrari del Baix Llobregat.\nÉs un mercat dels de sempre, en què els pagesos venen la fruita i la verdura que cultiven, que donen a tastar a les criatures, acompanyada molt sovint d’una pregunta: “Què us ha semblat?” Per a ells, com asseguren, és important escoltar els comentaris del consumidor, perquè és així com reben ànims per continuar amb la seva feina i per millorar-la. I l’opinió dels petits de casa també és molt important.\nLloc: a la plaça de Pau Casals del Prat de Llobregat.\n8. Xocolata, per als més llaminers\nSi a casa us agrada la xocolata, a Sant Sadurní d’Anoia hi ha l’espai de visita Simón Coll, que estarà obert tots els dies de vacances de Nadal. Hi faran visites guiades, i cada cap de setmana de desembre, fins al 25 de desembre, faran cagar el tió durant les visites, que van des de les 10.00 fins a les 17.00h, els dissabtes; i els diumenges de 10.00 a 14.00h.\nEls llépols xocolaters podran descobrir la història del cacau i de la seva transformació fins a convertir-se en rajola de xocolata. També en podran tastar de diferents tipus i descobrir la nomenclatura dels percentatges de cacaus.\nEspai Xocolata Simón Coll. C. Sant Pere, 37. Sant Sadurní d’Anoia.\nPreus: fins a 8 anys, gratuït. Amb carnet de Súper: gratuït. A partir de 8 fins als 15 anys: 3€.\n9. Apreneu a fer paper, al Museu del Paper de Capellades\nSi a casa teniu artistes dels que els encanta dibuixar i decorar qualsevol paper que trobin, aquesta visita els sorprendrà. El paper que fan servir per dibuixar i per fer lletres, quan n’aprenen, i per estudiar, quan ja en saben un niu, no s’ha fet sempre de la mateixa manera. Al Molí Paperer de Capellades sabran com es feia antigament a partir de teixits. I després en podran fer ells mateixos amb una tècnica que després podran practicar a casa.\nHoraris: de dilluns a dijous, de 9.00 a 14.00h i de 15.00 a 18.00h.\nDivendres, dissabtes, diumenges i festius: de 10.30h a 14.30h.\n10. El ‘Retaule de Nadal’, per l’Estaquirot Teatre, a Vilanova i la Geltrú\nDe les 12.00h fins a les 14.00h, el 25 de desembre i l’1 de gener, la companyia l’Estaquirot representa -de manera gratuïta- el Retaule de Nadal. Ho fa al vestíbul de l’Ajuntament de Vilanova i la Geltrú, on representa, a partir d’escenes muntades a les finestres que toquen al vestíbul, diverses escenes típiques de tot el que passa durant les vacances escolars. El Tió, que es fa cagar en família, Nadal, els Pastorets, Cap d’Any, l’arribada dels Reis d’Orient. Tot amanit amb una música exquisida, popular, i amb sorpreses incloses, perquè el Tió gegant que encapçala el Retaule fa sempre una cagada ben llaminera, que fa aixecar la canalla que ha observat, asseguda, les escenes.e