HISTRIA DE LA FILOSOFIA\nLEMPIRISME DE JOHN LOCKE\nCURS 2012-13 / ESCOLA PIA MATAR\nBiograa i Context Histric\nL'empirisme, ja present en l'obra de Francis Bacon i Thomas Hobbes, assumeix grcies a John Locke la seva primera formulaci paradigmtica, metodolgica i crticament conscient. John Locke va nixer a Wrington (prop de Bristol) el 1632, el mateix any que va nixer Spinoza. Va estudiar a la universitat d'Oxford, on va obtenir el 1658 el ttol de Master of Arts i on desprs va ensenyar (com a tutor) grec i retrica, sent nomenat censor de losoa moral. Va quedar bastant descontent amb els ensenyaments loscs rebuts a Oxford, els quals va considerar com un peripatetisme ple de paraules obscures i de recerques intils. Per tant, s comprensible que tracts de satisfer en altres mbits les exigncies concretes del seu esperit, estudiant medicina,\nanatomia, siologia i fsica (el fsic R. Boyle va exercir una notable inuncia sobre ell), aix com teologia. No va obtenir cap ttol acadmic en medicina, per sel va anomenar doctor Locke a causa de la competncia que havia adquirit en aquesta matria. Al 1668 va ser nomenat membre de la prestigiosa Royal Society de Londres, on Hobbes no havia estat acceptat, per les polmiques i els desacords que havien suscitat les seves tesis fonamentals. Per s l'any 1672 el que marca un gir molt important en la vida de Locke. s nomenat secretari de lord Ashley Cooper, canceller d'Anglaterra i comte de Shaftesbury, amb la qual cosa ha d'ocupar-se activament de qestions poltiques. Al 1675, desprs de la caiguda de lord Shaftesbury, Locke es va traslladar a Frana, on va arribar a conixer el cartesianisme. Els anys 1679-1682 va estar un cop ms al costat de lord\nShaftesbury, qui havia aconseguit recuperar les posicions poltiques perdudes. En 1682, per, lord Shaftesbury es va veure implicat en la conjura del duc de Monmouth contra el rei Carles II, i va haver de refugiar-se a Holanda, on va morir. A l'any segent Locke tamb va haver d'abandonar Anglaterra i refugiar-se a Holanda, on va treballar activament en els preparatius de l'expedici de Guillem d'Orange. En 1689 Guillem d'Orange i la seva esposa Mara Estuardo van ser cridats al tron pel Parlament. Els defensors de la monarquia parlamentria aconseguien aix una completa victria (Locke sempre havia lluitat per aquest ideal). En tornar a Londres, va poder recollir l'xit obtingut. Li van ser oferts crrecs i honors, i la seva fama es va propagar per tot Europa. No obstant aix, va rebutjar les ofertes ms comprometedores, per dedicarse bsicament a la seva activitat literria. En 1691 es va traslladar al castell de Oates, a Essex, com a hoste de sir Francis Masham i de la seva dona Damans Cudworth (lla del lsof Ralph Cudworth), on va morir el 1704.\nL'obra mestra de Locke s el seu imponent Assaig sobre l'intellecte hum, publicat en 1690, desprs d'una elaboraci que va durar gaireb vint anys. En 1689 havia vist la llum l'Epstola sobre la tolerncia. En el mateix any que l'Assaig van ser publicats els Dos tractats sobre el govern civil. En 1693 van aparixer els Pensaments sobre l'educaci, i el 1695 es va publicar La raonabilitat del cristianisme. Amb carcter pstum es van publicar alguns escrits, entre els que mostren una importncia particular les Parfrasi i notes de les Epstoles de sant Pau als Glates, als Corintis, als Romans i als Efesis, i l'Assaig per a la comprensi de les Epstoles de sant Pau. Durant la seva vida, Locke va tenir 4 classes d'interessos: a) el gnoseolgic, del qual va sorgir l'Assaig b) l'tic-poltic c) el religis d) el pedaggic, que es va manifestar a travs dels Pensaments sobre l'educaci.\nQu s planteja Locke amb lAssaig sobre lEnteniment Hum?\nFrancis Bacon ja defensava la idea dintroduir un s millor i ms perfecte del intellecte. Locke fa seu aquest programa, per el nostre lsof no es dedica a examinar l's de l'intellecte hum pel que fa a determinats mbits del coneixement, sin que estudia l'intellecte en si mateix, les seves capacitats, les seves funcions i els seus lmits. Per tant, no es tracta d'examinar els objectes, sin el mateix subjecte. D'aquesta manera es va destacant cada vegada millor el centre d'inters de la losoa moderna i es dibuixa cada vegada amb ms nitidesa el cam que conduir al criticisme kanti com a meta nal. L'objectiu consisteix a establir la gnesi, la naturalesa i el valor del coneixement hum, i d'una manera particular denir els lmits dins dels quals l'intellecte hum pot i s'ha de moure, i quines sn les fronteres que no pot travessar, s a dir, aquells mbits que es troben estructuralment vedats per a ell. El propsit general de l'Assaig i de la nova losoa de Locke s'expressa amb plena conscincia crtica en la seva Introducci, que s la clau de tota l'obra: LAssaig sobre l'intellecte hum de Locke es presenta doncs com una anlisi dels lmits, les condicions i les possibilitats efectives del coneixement hum. Per tal de portar-ho a terme, Locke va integrar alguns elements procedents de la losoa cartesiana i, especialment, el principi segons el qual l'nic objecte del pensament hum s la idea. La tesi ms destacada de Locke s que les idees procedeixen de l'experincia i que, per tant, l'experincia constitueix el lmit infranquejable de tot possible coneixement. Si coneixem la nostra fora, sabrem millor qu podem emprendre amb esperances d'xit; desprs d'examinar adequadament els poders del nostre esperit i d'establir qu s el que podem esperar d'ells, no ens veurem inclinats a romandre inactius, sense posar a treballar el nostre pensament, desesperant de conixer res, ni tampoc posarem en dubte totes les coses i menystindrem tot coneixement perqu hi hagi algunes coses que no puguem entendre.\nEdici de 1700 (la 4a.) de lAssaig sobre lEnteniment Hum\nUn nou concepte de Idea\nL'elecci cartesiana del terme idea per indicar un simple contingut de la ment i del pensament hum implica una superaci de l'antiga problemtica metafsica (platnica i medieval) de la idea i l'aparici d'una mentalitat completament nova, que Locke contribueix a imposar de manera denitiva. A la Introducci a lAssaig es pot llegir: He de (...) demanar autoritzaci a tothom que ho llegeixi per utilitzar amb freqncia la paraula idea, com es veur en aquest tractat. Aquest s el terme que serveix millor -al meu entendreper representar una cosa que sigui objecte de lintellecte quan l'home pensa. Per tant, l'he utilitzat per expressar tot el que pot ser ents com a imatge, noci, espcie o tot all al voltant de la qual cosa pot ocupar l'esperit en pensar. No obstant aix, es trenca l'acord amb Descartes quan es tracta d'establir en quina manera arriben a l'esperit aquestes idees. Descartes s'havia pronunciat a favor de les idees innates. Locke per contra, nega tota forma dinnatisme i busca demostrar que les idees procedeixen sempre i nicament de l'experincia. Com a conseqncia, la tesi de Locke consisteix en el segent: 1) no hi ha idees ni principis innats, 2) cap intellecte hum, per fort i vigors que sigui s capa de forjar o d'inventar (s a dir, crear) idees, igual que no s capa de destruir les que existeixen 3) per tant, l'experincia s l'origen de les idees i, alhora, el lmit i l'horitz al qual es troba vinculat lintellecte. La critica de l'innatisme, per tant, s considerada per Locke com un element decisiu. A causa d'aix li dedica en la seva integritat el primer llibre de l'Assaig.\nCom ja sabem, els innatistes (com Descartes) sostenen la presncia en la ment de continguts anteriors a l'experincia, que han estat impresos en ella des del primer moment de la seva existncia. El criteri bsic a qu es remeten els defensors de l'innatisme de les idees i dels principis (terics o prctics) s el consens universal del que unes i altres gaudeixen en tots els homes. Per Locke apella als segents arguments bsics per refutar aquesta prova: a) El consens universal dels homes sobre determinades idees i determinats principis (en el cas que existeixi, cosa que es posa en dubte) tamb podria explicar-se sense la hiptesi de l'innatisme, mostrant senzillament que hi ha una altra manera d'arribar-hi. b) En realitat aquest consens universal no existeix, com es constata a travs del fet que els nens i els decients mentals no sn conscients per res del Principi d'Identitat, o del Pricipi de no Contradicci, ni dels principis tics fonamentals.\nc) Per oposar-se a lobjecci b seria absurd armar que els nens i els decients posseeixen aquests principis innats, per que no en sn conscients. Dir que hi ha veritats impreses en l'nima, per que no sn percebudes, no t sentit, ja que la presncia d'un contingut en l'nima i la conscincia d'aquesta presncia sn elements que coincideixen. Locke sost: Dir que una noci es troba impresa a lesperit i al mateix temps dir que l'esperit la ignora i que ns ara mai no se nhavia adonat, signica convertir en res aquesta impressi. No es pot armar de cap proposici que sigui en l'esperit, per que l'esperit mai la va conixer o mai no en va ser conscient... La tesi que hi ha principis morals innats es veu desmentida pel fet que alguns pobles es comporten exactament al revs del que postularien aquests principis, cometent accions que per a uns altres serien perverses, sense experimentar per aix el ms mnim remordiment, la qual cosa signica que ells consideren que la seva conducta no s en absolut perversa, sin completament lcita.\nd) La idea mateixa de Du no es pot dir que tots la tinguin, ja que hi ha pobles que no tenen ni tan sols un nom per designar a Du, no tenen religi ni cultes. Podria formular-se la hiptesi segons la qual l'intellecte, encara que no tingui idees innates, podria per crear idees o, si es prefereix, podria inventar-les. Per Locke exclou categricament aquesta hiptesi. El nostre intellecte pot combinar de diverses maneres les idees que rep (de lexperincia), per de cap manera es pot concedir a si mateix idees simples, i tampoc -una vegada que les t -pot destruir-les, aniquilar-les o anullar-les. Locke assenyala: Ni tan sols la intelligncia ms notable o l'intellecte ms ampli tenen el poder, per viva i variat que resulti ser el seu pensament, d'inventar o forjar una sola idea simple i nova per a l'esperit, que no hagi estat apresa de les maneres ja esmentades, i la fora de l'intellecte tampoc no pot destruir les que ja existeixen... Si alg vol forjar amb el seu propi intellecte una idea simple, que no hagi estat rebuda des dels objectes externs a travs dels sentits o des de la reexi sobre les operacions del seu esperit, es trobar amb la mateixa incapacitat. Voldria que alg tracts d'imaginar-se un gust que mai hagus arribat ns al seu paladar o de donar-se la idea d'un perfum que mai no hagi olorat. Quan ho aconsegueixi, estar disposat a acceptar que un cec pot tenir les idees dels colors i un sord, nocions clares dels sons.\nL'intellecte, en conseqncia, rep el material del coneixement noms a travs de l'experincia. L'nima pensa nicament desprs d'haver rebut aquests materials: No veig cap ra per creure que l'nima pensi abans que els sentits li hagin proporcionat idees sobre les quals pensar. A mesura que aquestes augmenten de quantitat i l'esperit les conserva, l'nima -grcies a l'exercici- millora la seva facultat de pensar en totes les seves diverses parts. A continuaci, combinant aquestes idees i reexionant sobre les seves prpies operacions, incrementa el seu patrimoni i la seva facilitat per recordar, imaginar, raonar i utilitzar altres maneres de pensar. ACTIVITATS 1. Reexiona sobre larmaci de Locke, segons la qual els humans som incapaos de crear una sola idea. Hi ests dacord? Penses que el temps li ha donat la ra a Locke, o que, per contra, lha contradit?\nTeoria empirista de les idees\nLocke replanteja l'antiga tesi de l'nima com a tabula rasa en la qual noms l'experincia n'inscriu continguts: Suposem que l'esperit sigui un full en blanc, sense cap lletra, sense cap idea. Com arribaran aquestes all? D'on prov aquell vast dipsit que la fantasia industriosa i illimitada de l'home ha traat all, amb una varietat gaireb innita? D'on procedeix tot el material de la ra i del coneixement? Responc amb una sola paraula: de l'experincia. Tot el nostre coneixement es basa en ella i d'ella prov en ltima instncia.. I l'experincia pot ser de dos tipus: a) experimentem objectes sensibles externs, o b) experimentem les operacions internes del nostre esperit i els moviments del nostre nim. D'aquesta doble font de l'experincia es deriven 3 tipus diferents d'idees simples. a) De la primera classe d'experincia provenen les idees de sensacions, ja siguin donades per un nic sentit (com les idees de colors, de sons o de sabors), o per diversos (com les idees d'extensi, gura, moviment i immobilitat ). b) De la segona classe procedeixen les idees simples de reexi (com la idea de percepci i de volici). c) Tamb tenim idees simples que sorgeixen conjuntament de la reexi i la percepci, per exemple, la idea de plaer, dolor, fora, etc.). Aix doncs, per la sensaci obtenim idees de les coses que suposem que existeixen fora de nosaltres en el mn fsic, i per la reexi arribem a tenir idees de les nostres operacions mentals_ Aix, per exemple, "dur", "vermell", "fort", "fred", "dola" i "aromtic" sn totes les idees de la sensaci, mentre que "percepci", "recordar", "abstracci" i "pensar "sn idees de reexi_ Les idees estan en la ment de l'home, per fora d'aquesta hi ha alguna cosa que t el poder de produir-les en la ment. Locke denomina aquest poder que les coses tenen de produir idees en\nnosaltres amb el terme (pres de la fsica del seu temps) de qualitat: Anomeno idea a tot el que l'esperit percep en si mateix o que s objecte immediat de la percepci, el pensament o l'intellecte. En canvi, del poder de produir una idea en el nostre esperit en dic qualitat del subjecte en qu es dna aquest poder. Aix, per exemple, una bola de neu t la qualitat de produir en nosaltres la idea de blancor, de fred i d'esfera, i anomeno qualitat als poders de produir aquestes idees en nosaltres, tal com es troben en la bola de neu. En canvi, en la mesura que sn sensacions o percepcions del nostre intellecte, les anomeno idees. Locke introdueix aquesta distinci a de poder recollir la doctrina, ja molt difosa, de les qualitats primries i secundries (per exemple Descartes). Les primeres sn les qualitats primries i reals dels cossos, que sempre es troben en ells (la solidesa, l'extensi, la gura, la quantitat, el moviment i el reps ...) Les altres, les secundries, no sn ms que els poders de diverses combinacions entre les primries, per exemple, colors, sabors, olors, etc. Les qualitats primries sn objectives, en el sentit que les corresponents idees que es produeixen en nosaltres constitueixen cpies exactes d'aquelles. Les qualitats secundries, en canvi, sn subjectives, ja que no s'assemblen exactament a les qualitats que existeixen en els cossos, tot i que\nsn produdes per aquestes. Les qualitats primries sn qualitats dels cossos mateixos, i les secundries sorgeixen mitjanant la trobada dels objectes amb el subjecte, per sempre tenen la seva arrel en l'objecte. Aquesta doctrina t un origen antiqussim. Demcrit havia estat el primer a anticipar-la, a travs de la seva clebre sentncia: opini el dolor, opini l'amarg, opini la calor, opini el fred, opini el color; veritats, els toms i el buit.\nTipus didees: simples, complexes, generals... Segons Locke, el nostre esperit rep passivament les idees simples. Aix s aix perqu les idees simples sn les que sn rebudes directament de l'experincia. Com que la nostra ment est en blanc, les idees simples se'ns imposen. La nostra ment es limita a reectir-les com en un mirall. Les idees simples mereixen la mateixa conana que les imatges dels miralls. Un cop les ha rebut, la ment t poder per actuar-hi de diverses maneres, i en particular pot combinar les idees entre si, formant idees complexes; tamb pot separar determinades idees d'altres amb les que estiguin en connexi (abstraure), formant idees generals. Idees complexes\nLocke les divideix en tres grans grups: a) idees de substncies b) idees de modes c) idees de relacions. Les substncies sn existncies independents. ssers que compten com a substncies inclou a Du, els ngels, els ssers humans, animals, plantes i una varietat de coses creades. La idea de substncia neix del fet que constatem que algunes idees simples sempre van unides i, per tant, ens acostumem a suposar que hi ha un substrat que els permet subsistir i al qual estan subordinades, encara que no sapiguem en qu consisteix. Els modes sn idees complexes que combinen elements ms simples per formar un nou tot que se suposa que s incapa d'existir, excepte com una part o una funci d'una altra cosa_ Les idees de "tres", "setanta-cinc anys," i ns i tot "innit", per exemple, sn totes "modes" derivats de la simple idea de "unitat". Per tant, els modes, sn existncies dependents, que inclouen les idees matemtiques i morals, i tot el llenguatge convencional de la religi, la poltica i la cultura. La segona acci que la ment porta a terme s la uni de dues idees, ja siguin simples o complexes, per tenir una visi d'elles al mateix temps sense que calgui unicar-les en una nica idea. Aix ens proporciona les idees de relacions. Les idees de\nrelacions sorgeixen doncs de confrontar idees entre si, i de la comparaci que efectua l'intellecte entre elles. Cada idea pot ser posada en relaci amb altres coses de innites maneres (un home, per exemple, pot ser que faci a altres homes de pare, germ, ll, avi, nt, sogre, etc.). Hi ha idees de relacions que tenen una importncia particular, com ara la de causa i efecte, o la d'identitat, o b la idea de relacions morals, que serveixen de fonament a la tica. El tercer acte de la ment s la producci de les nostres idees generals per abstracci del particular, deixant de banda les circumstncies particulars de temps i lloc, ja que aix limitaria l'aplicaci d'una idea a un individu en particular. A ms d'aquestes capacitats, hi ha facultats com ara la memria, que permeten l'emmagatzematge de les idees. Podem resumir-ho tot amb el segent esquema:\nEl problema de la substncia\nLa idea a la qual donem el nom general de substncia, no s ms que la base suposada per desconeguda d'aquelles qualitats que descobrim i que no podem imaginar com a subsistents sense alguna cosa que les sostingui, per tant, a aquest suport lanomenem substantia, la qual cosa, segons l'autntic valor de la paraula, en angls corrent signica que est sota o sostenir. Per a Locke, del a la tradici empirista, les substncies, s a dir, all que les coses sn intimament, ms enll del que copsem delles a travs dels nostres sentits, si existeixen (que no ho sabem), estan fora de labast del coneixement hum. En contra de Descartes, mant que aquestes sn un producte de la ment humana, i que, ms enll de la prpia ment, noms podem estar segurs que coneixem coses individuals, amb caracterstiques particulars: pelut, quadrat, dur, dens, calent, fred, ... que les composen, i que tamb podem trobar en altres objectes particulars. Per tant, no podem conixer la substncia general home, cavall, taula o gos. Locke afegeix a la seva anlisi una consideraci sobre limportant paper que juga el llenguatge (Nominalisme) a lhora de fer-nos veure la realitat com si aquesta estigus formada per substncies o essncies, quan en realitat el llenguatge noms posa nom a les coses, les etiqueta, per no les substancialitza. Creure el contrari seria un error: s evident que all general i all universal no pertanyen a l'existncia real de les coses, sin que sn invencions i criatures de l'intelecte, fetes per ell per al seu propi s, i noms fan referncia als signes, ja es tracti de paraules o d 'idees. Les paraules sn generals quan sn emprades com a signes d'idees generals i poden aplicar-se aix indistintament a moltes coses particulars; les idees sn generals quan representen moltes coses particulars. Per la universalitat no pertany a les coses mateixes, les quals sn totes particulars en la seva existncia. Per aix, quan ens allunyem del particular, el que queda en general s noms una criatura fabricada per nosaltres, en efecte, la seva naturalesa general no s ms que la capacitat que l'intellecte li confereix per signicar o representar moltes coses particulars. El signicat que posseeix nicament s una relaci que l'esperit hum afegeix a aquestes coses particulars.\nACTIVITATS 1. Penses que existeix lhome en general? Si penses que s, on lhas vist? Si penses que no, qu s el que estudia la medicina? 2. Quin lsof anterior a Locke s considerat com el pare del Nominalisme? 3. Aristtil distingia entre substncies primeres i substncies segones. Quina relaci t aquesta distinci amb el que defensa Locke? 4. Penses que hi ha una substncia humana que tots compartim? Si penses que s, en qu consisteix aquesta substncia? Penses que pot tenir a veure amb el concepte dnima?\nEl coneixement, el seu valor i la seva extensi\nLes idees, en totes les varietats abans descrites, constitueixen el material del coneixement, per no sn encara el coneixement en sentit estricte, ja que per si mateixes estan ms en de la veritat i de la falsedat. No hi ha coneixement si no es produeix la percepci d'un acord (o un desacord) entre idees o grups d'idees, i noms llavors es dna la veritat i la falsedat. Aquest tipus d'acord o des acord pot ser de quatre classes: a) identitat i diversitat b) relaci c) coexistncia i connexi necessria d) existncia real Ara b, en general, l'acord entre idees es pot percebre de dues maneres diferents: 1) per intuci 2) per demostraci 1) L'acord entre les idees que es percep mitjanant la intuci s el que es posseeix per evidncia immediata. Locke mateix ho explica dient que: En aquesta, l'esperit no es pren el treball de provar o d'examinar res, sin que percep la veritat com l'ull veu la llum , nicament dirigint-se cap a ella. Aix, l'esperit percep que el blanc no s negre, que un cercle no s un triangle, que tres sn ms que dos, i igual a un ms dos. L'esperit percep aquesta espcie de veritat en el mateix moment que veu juntes les idees, per pura intuci, sense que intervingui una altra idea, i aquesta mena de coneixement s el ms clar i cert del que s capa la fragilitat humana... De tal intuci depn tota la certesa i l'evidncia de tot el nostre coneixement. 2) Es dna una demostraci quan l'esperit percep l'acord o el desacord entre les idees d'una forma no immediata. La demostraci procedeix a travs de passos intermedis, s a dir, mitjanant la intervenci d'altres idees (una o ms, segons els casos), i s justament aquesta forma de procedir el que s'anomena ra i raonar. El procediment demostratiu consisteix a introduir una srie de nexes evidents per si\nmateixos -s a dir, intutius-, per demostrar l'existncia de nexes no intutius en si mateixos. Per tant, en ltima instncia, la validesa de la intuci fonamenta la validesa de la demostraci. Penseu, per exemple, en la demostraci dels teoremes geomtrics, que uneixen determinades idees el nexe de les quals no resulta evident de manera immediata, a travs d'una srie de passos, cadascun dels quals s immediatament evident. Per tant, la demostraci avana i es desplega a travs d'una srie d'intucions encadenades en la forma escaient. Tot aix no planteja problemes especials quan es tracta dels tres primers tipus d'acord o de desacord entre les idees, que s'han esmentat al principi d'aquest pargraf: a) identitat-diversitat, b) relaci; c) coexistncia i connexi necessria. En aquests casos no se surt de l'mbit de les pures idees. En canvi, els problemes es plantegen quan es tracta del cas d) existncia real, on ja no est en qesti el simple acord entre idees, sin l'acord entre les idees i la realitat externa. Apareix aqu la vella noci de veritat com adequatio intellectus ad rem, com a acord entre les idees i les coses, per sobre del simple acord entre les idees. Locke tracta de resoldre la dicultat que presenta aquest tipus de veritat en la segent forma. Nosaltres tenim coneixement: 1) de la nostra existncia, mitjanant intuci 2) de l'existncia de Du, per demostraci\n3) de l'existncia de les altres coses, per sensaci 1) Per justicar l'armaci segons la qual coneixem la nostra existncia per intuci, Locke apella a frmules tpicament cartesianes, si b menys contundents: Res no pot ser ms evident per a nosaltres que la nostra prpia existncia. Penso, raono, sento plaer i dolor: pot alguna d'aquestes coses ser per a mi ms evident que la meva prpia existncia? Si dubto de totes les altres coses, aquest mateix dubte em fa percebre la meva prpia existncia, i no em permet dubtar d'ella. Si s que sento dolor s evident que tinc una percepci certa, tant de la meva prpia existncia, com de l'existncia del dolor que sento. Si s que dubto, tinc la percepci certa de l'existncia de la cosa que dubta, aix com del pensament que anomeno dubte. L'experincia ens persuadeix que tenim un coneixement intutiu de la nostra prpia existncia i una infal.lible percepci interna que existim. En qualsevol acte de sensaci, raonament o pensament, davant nosaltres mateixos som conscients del nostre propi sser, i referent a aix no ens cal cap grau ms elevat de certesa. 2) Locke demostra l'existncia de Du apellant a l'antic principi metafsic ex nihilo nihil i al principi de causalitat. Si nosaltres sabem que existeix un sser real, i que el no-ens (no-res) no pot produir un sser real, aquesta s la demostraci evident que des de l'eternitat hi ha hagut alguna cosa, perqu el que no existeix des de l'eternitat ha tingut un comenament, i el\nque ha tingut un comenament ha d'haver estat produt per un altre. Locke demostra aix que aquest altre del qual deriva el nostre sser ha de ser omnipotent, omniscient, etern. Cal posar en relleu el fet que lempirista Locke consideri que l'existncia de Du s ms certa ns i tot que el que ens manifesten els sentits. Aquestes sn les seves paraules: Del que ha estat dit, per a mi resulta clar que tenim un coneixement de l'existncia de Du que s ms cert que qualsevol altra cosa que els sentits ens manifestin d'una manera immediata. Encara ms, m'atreveixo a dir que coneixem que existeix un Du amb ms certesa que aquella amb la que coneixem que hi ha alguna cosa fora de nosaltres .. 3. Com hem vist abans, Locke arma que estem menys segurs de l'existncia de les coses externes del que ho estem de la nostra prpia existncia o de la de Du: ...tenir en el nostre esperit la idea d'alguna cosa no demostra l'existncia d'aquesta cosa, aix com el retrat d'un home no converteix en evident la seva existncia en el mn, o les visions d'un somni no constitueixen com a tals una histria veritable . S'aprecia amb claredat que, ats que nosaltres no produm les nostres idees, aquestes han de ser produdes per objectes externs. No obstant aix, podem estar segurs de l'existncia d'un objecte que produeixi en nosaltres la idea, noms en la mesura que la sensaci sigui actual. Estem segurs de l'objecte que veiem\n(aquest ordinador, per exemple) noms mentre el veiem i ns que deixem de veure-ho. Quan es retiri de la nostra sensaci actual, ja no podrem tenir la certesa de la seva existncia (podria haverse trencat o destrut). En qualsevol cas, Locke considera que aquest tipus de certesa de l'existncia de les coses fora de nosaltres s sucient per als objectius de la nostra vida. ACTIVITATS: 1. Per qu, segons Locke, tenir moltes idees no equival a tenir coneixement? 2. Quina diferncia hi ha entre intuir una veritat i demostrar-la? Posan algun exemple. 3. En quins arguments es basa Locke per demostrar lexistncia de Du? En quin altres lsofs anteriors hi trobarem una demostraci semblant? 4. Com texpliques que un empirista com Locke defensi lexistncia de Du? Creus que s una contradicci en la seva losoa? 5. Si deixem dobservar un objecte, aquest segueix existint? Com ho saps?\nLa teoria moral i poltica\nLa teoria moral i poltica de J. Locke\n1. tica Les idees morals i poltiques de Locke sn molt menys rigoroses, encara que tamb interessants. Els conceptes bsics sn els segents. Com s'ha vist extensament, no tenim lleis i principis prctics de carcter innat. El que empeny l'home a actuar i el que determina la seva voluntat i les seves accions s la recerca del benestar i de la felicitat i, com diu Locke en un text molt suggerent, el sentit d'incomoditat en qu es troba contnuament: Qu s el que determina la voluntat amb referncia a les nostres accions? Si ho pensem b, em veig obligat a creure que no s com pel com se suposa- el major b que hi hagi a la vista, sin una certa incomoditat que aigeix l'home. Aix s el que determina la voluntat en cada cas i ens mou cap a les accions que realitzem. A aquesta incomoditat la podem anomenar desig, que s una incomoditat de l'esperit a causa de la necessitat d'un b absent. Locke ja no considera la llibertat en el sentit del lliure arbitri, la qual cosa hauria implicat consideracions metafsiques alienes al seu empirisme. Per tant, en criteri de Locke, la llibertat no rau en el voler, sin en el poder actuar o abstenir-se de l'acci. A ms l'home t el poder de suspendre l'execuci dels seus desitjos, per examinar-los amb atenci i ponderar-los, reforant aix aquell poder concret. L'tica de Locke, com qualsevol altra tica de rerefons empirista, s utilitarista i eudemonista. El b i el mal ... no sn ms que plaer o dolor. El b s all que ens produeix o ens procura plaer. El b i el mal morals, doncs, sn nicament la conformitat o el desacord de les nostres accions voluntries amb una llei, mitjanant la qual les voluntats i el poder del legislador atreuen sobre nosaltres el b o el mal, i aquest b o mal, aquest plaer o dolor, que acompanyen per decret del legislador el nostre compliment o la nostra infracci de la llei, s el que anomenem recompensa o cstig. Ara b, les lleis a les quals els homes refereixen les seves accions sn de tres tipus diferents:\n1) lleis divines: segons aquest parmetre, les accions sn pecats o deures 2) lleis civils: segons aquest parmetre, les accions humanes sn delictives o innocents.\n3) lleis de l'opini pblica o reputaci: segons aquest parmetre, les accions humanes sn virtuts o vicis. Segons Locke, la llei revelada es troba a la base de la moralitat. D'altra banda, Locke fa coincidir la llei divina amb la promulgada a travs de les llums de la naturalesa, s a dir, amb la llei que la prpia ra humana s capa de descobrir. 2. Teoria Poltica En els seus escrits poltics Locke va elaborar tericament aquella forma de constitucionalisme liberal pel qual havia lluitat i que es va imposar a Anglaterra mitjanant la Revoluci Gloriosa de 1688. Aix, segons aquesta teoria, la monarquia no es fonamenta en el dret div. Segons Locke, aquesta tesi no es troba en les Escriptures ni en els Sants Pares. La Societat i l'Estat neixen del dret de naturalesa, que coincideix amb la ra, la qual arma que: -sent tots els homes iguals i independents- ning no pot ni ha de provocar en els altres cap dany a la vida, la salut, la llibertat i les possessions. Per tant, el dret a la vida, el dret a la llibertat, el dret a la propietat i el dret a la defensa d'aquests drets constitueixen drets naturals. El fonament i l'origen de l'Estat s la ra. En reunir-se i viure en societat, els ciutadans renuncien nicament al dret de defensarse cada un pel seu compte, de manera que no debiliten els seus altres drets, sin que els enforteixen. LEstat t el poder de fer les\nGuillem dOrange arribant a Anglaterra durant la Revoluci Gloriosa de 1688\nlleis (poder legislatiu), dimposar-les i de fer-les complir (poder\nexecutiu). Els lmits del poder de l'Estat estan establerts pels drets dels ciutadans, per la defensa dels quals es va instituir precisament l'Estat. Per tant, els ciutadans conserven el dret de rebellar-se contra el poder de lestat, quan aquest actu en contra de les nalitats per a les qu va nixer. Els governants sempre es troben sotmesos al judici del poble. En contra del que pensava Hobbes, per a Locke l'estat no ha de car-se en temes de religi. Com que la fe no s una cosa que es pugui imposar, caldr tenir respecte i tolerncia cap a les diferents fes religioses: La tolerncia cap als qui dissenteixen dels altres en qesti de religi s tan coincident amb l'Evangeli i amb la ra, que s monstrus que hi hagi homes cecs davant tanta llum. Tot i la defensa dun Estat laic i de la llibertat religiosa, Locke no accepta lateisme, perqu considera que els ateus -negant Du- dissolen els principis morals que, a parer seu, sn la base i el fonament de la societat civil.\nDiferncies: no tothom pensa de la mateixa manera...\nDiferncies entre la losoa de John Locke i la daltres lsofs destacats\nDiferncies entre Locke i Descartes\nEl que en primer lloc distingeix Locke de Descartes s el seu concepte de la ra. Per a Descartes la ra s una fora nica, infallible i omnipotent: nica, perqu s igual en tots els homes i tots la posseeixen en la mateixa mesura, infallible, perqu no pot errar si segueix el seu mtode que s nic en tots els camps de les seves possibles aplicacions; omnipotent, perqu extreu de si mateixa el seu material i els seus principis fonamentals que li sn "innats", s a dir, constitutius. Per Locke, que s'inspira en Hobbes, la ra no t cap d'aquests carcters. No existeix la unitat de la ra, sin que, ms aviat, aquesta s'ha de formar i garantir mitjanant un ensenyament i educaci adequats. La infallibilitat de la ra s impossible per la limitada disponibilitat de les idees, per la seva freqent foscor, per la manca de proves, per la presncia a la ment humana de falsos principis, i nalment pel carcter imperfecte del llenguatge que, no obstant aix, la ra necessita (Assaig, IV, 17, 9-13). I pel que fa a l'omnipotncia, Locke lexclou negant que la ra pugui produir per si mateixa els principis i el material de qu es serveix (recordem que les idees innates no existeixen). Tot i aix, Locke atorga a la ra un paper fonamental en l'esfera del coneixement probable, mbit on la ra es converteix en la guia o disciplina de tot el saber, per modest que sigui, i fora d'ella noms queden (segons les paraules de Locke) aquelles opinions humanes que sn purs "efectes de la casualitat i de la fortuna. Podem resumir aquestes diferncies amb el segent esquema:\nEl llegat de John Locke\nLocke, com s'aprecia amb claredat en els seus escrits, va ser un home molt moderat. Va ser empirista en la mesura que la percepci sensible i la reexi proporcionen tot el material del nostre coneixement, per no ho va ser (no va ser un empirista radical) en la mesura que no pensa que coneguem nicament les coses percebudes a travs dels sentits. D'una manera elemental defensa el paper de la ra, perqu est convenut de la primacia del judici racional sobre totes les opinions i les fes, i perqu no est d'acord amb qu es substitueixin els judicis basats en la ra per expressions emocionals ni per sentiments. Fidel a aquests postullats, es va oposar al principi d'autoritat, tant en el terreny intellectual com en el poltic. Va ser un dels exponents del principi de tolerncia i, ali a l'anarquia, accept l'existncia d'unes fronteres que delimitaven el camp dins del qual volia aplicar aquest principi. Va ser un esperit religis, per allunyat del fanatisme o d'un zel exagerat. En ell no hi trobem expressions brillants i genials, sin mesura i sentit com en tots els casos. En conclusi, podem dir que al segle XVIII Anglaterra representar per a la intelligncia europea el pas de la llibertat, i\nLocke en ser el representant i defensor mxim, tant de la llibertat com de la ra que ha de presidir tota manifestaci de la vida humana.\nTeoria losca segons la qual tot el coneixement prov dels sentits, i de lexperincia acumulada a partir dels sentits, per la qual cosa nega lexistncia de cap contingut de coneixement innat: tot el que sabem s a posteriori de lexperincia.\nDigitally signed by SERGI CASTILLO DN: cn=SERGI CASTILLO, o, ou, email=sergicas@gmail.com, c=ES Date: 2012.12.13 23:14:22 +01'00'


Des de Quíbia: Un homenot quíber\nPublicat per Mart de Garriga a 18:55\nen lorens recorda un poc\naquella barca amarrada i un poc\ndeixada després de tota una vida\nfeienejant i passant temporals, on qualsevol cosa ja li és igual. en sap més de la mar en Lorens, mariner del Lleó patronejat per en Victor Maura, que qualque armador obligat.\ndijous, 3 de febrer de 2011 a les 20:37:00 WET\nseria més correcte dir mariner ocasional del Lleó.\ndijous, 3 de febrer de 2011 a les 20:38:00 WET\nJa tocava parlar de la llegenda desprès de 4 anys de bloc.\ndijous, 3 de febrer de 2011 a les 22:05:00 WET\nanònim pagès ocasional, em sembla un exemple perfecte.\nanònim mariner, la vostra precisió en coses de la mar, i en general, és proverbial.\nPere, hi haurà més lliuraments sobre aquest tema fins a deixar-lo ben aclarit.\ndivendres, 4 de febrer de 2011 a les 9:49:00 WET\nAlguna cosa en sabia de la vostra denominació d´origen, però avui tot se´m fa més esclaridor.\ndilluns, 7 de febrer de 2011 a les 15:15:00 WET\nPaís secret, és clar que hi haurà més episodis.\ndilluns, 7 de febrer de 2011 a les 15:39:00 WET\nL'altra diassa vaig fer un comentari als meus fills sobre no sé què, i vaig acabar dient "com diria en Llorenç Mostel" Ells em demanaren que els parlàs den Mostel i jo els vaig contar quatre detalls que recordava, però ells volien saber-ne més coses i jo vaig resoldre demanar noves seves al senyor Mart de Garriga. Aquest article tan encertat ens dóna llum. Llàstima que en Llorenç Mostel hagi acabat el seu període xerraire i socialitzador.\ndimarts, 8 de febrer de 2011 a les 17:45:00 WET\nMartí Gené, veig que els felanitxers de la diàspora també servau la memòria històrica en tots els sentits.\ndijous, 10 de febrer de 2011 a les 12:37:00 WET\nrecordau que Capdepera pugnarà per tal de ser considerada la capital de Quíbia.\nPer altra banda, el quíber Coix encara espera les vostres fotografies.\nI tot Capdepera espera noves de miss Bate en forma de llibre.\nSalutacions a l'amu en Llorenç Mostel\ndijous, 10 de febrer de 2011 a les 17:08:00 WET\nno crec que hi hagi inconvenient a passar la capitalitat de Manacor a Capdepera, però haureu de fer mèrits. Vol dir en Toni Coix encara no ha perdut l'esperança? El llibret sobre miss Bate també haurà d'esperar però arribarà qualque dia.\ndivendres, 11 de febrer de 2011 a les 8:39:00 WET\nTeniu raó, som felanitxers de la diàspora...\nM'imagin amb una quipà (o un solideu) i una menorà, celebrant el sabat a can Moix o a la Recreativa.\ndimecres, 2 de març de 2011 a les 10:44:00 WET\nEl fort de Capdepera és conegut entre els pescadors del port i l'hauriem de situar en els termes de felanitx/manacor. a la vila teniem un notari de capdepera i amb casa en es Carregador. Ara que la Reactiva a estrenat president, potser podriem fer un pensament amb la capitalitat de Quíbia, i canviar castell per castell.\ndissabte, 5 de març de 2011 a les 18:17:00 WET\ni que vos ha fuit la inspiració...???\ndissabte, 5 de març de 2011 a les 21:28:00 WET\nAnònim pescador, com sempre ens il·lustrau amb les vostres precisions. No crec que ens hàgim de barallar per la capitalitat de Quíbia. De moment, Felanitx no està entre les més ben situades.\nAnònim 2, la inspiració consisteix en posar colze i fer feina, això és el que em manca.\ndilluns, 14 de març de 2011 a les 16:18:00 WET


La nova expansió de Baqueira al Pallars, a un pas de tenir llicència | Lleida.com\nEl projecte per a la nova ampliació de Baqueira al Pallars Sobirà és ja a només un pas d’obtenir l’autorització definitiva. El ple de l’ajuntament d’Alt Àneu li va donar la setmana passada l’aprovació provisional, després que l’empresa inclogués les modificacions que li va exigir la comissió d’Urbanisme del Pirineu al maig. Després de completar la tramitació ambiental davant de la Generalitat al juny, queda només el vistiplau definitiu d’Urbanisme, la pròxima sessió del qual és prevista per al mes de setembre.\nL’alcaldessa, Laura Arraut, va explicar que el ple va aprovar per unanimitat el projecte d’expansió de Baqueira i va apuntar que cap dels canvis prescrits per Urbanisme no l’alteren de forma significativa. Potenciarà dos àrees de serveis, una al clot Gran, amb quatre remuntadors i un aparcament amb accés des de la C-28; i una altra al cap del Port, amb dos pàrquings i tres telecadires que connectaran amb els del clot Gran. L’estació preveu desenvolupar el projecte en tres etapes de sis anys cada una, amb una inversió total que estima en 22,8 milions.\nEls tràmits per a nous remuntadors, aparcaments i equipaments a la Peülla han avançat a gran velocitat en els últims tres mesos, després que el projecte quedés més d’un any estancat a causa del seu aspecte més polèmic, i que és objecte d’oposició ecologista: la previsió de construir un telecadira en sòl protegit de la perifèria del Parc Nacional d’Aigüestortes. Baqueira ho creu necessari per evitar tancaments per vent. La Generalitat, per la seua banda, valora positivament que aquesta nova proposta redueixi la superfície respecte a l’autoritzada l’any 2002. Passarà de 732 hectàrees a Montanyó, Rialba i la Peülla a 693. Aquest últim, l’únic ocupat fins ara, passa de 325 hectàrees a 232.


Estructura i característiques de la unitat de tallat CNC - Exposició - Wuxi Puxin Machinery Factory\nEstructura i característiques de la unitat de tallat CNC\nUnitat de tallat CNC, que s'utilitza principalment per a la tall longitudinal de materials metàl·lics com ara xapa d'acer de silici, tira i cinta d'alumini. Els paràmetres tècnics d'aquesta unitat són: gruix del material, ample i pes del desbloqueig, desenrotllament del diàmetre interior i exterior, diàmetre de bobinat, tall d'error paral·lel, error d'amplada de tall, mode de control de velocitat, velocitat i equipament de potència i àrea total. L'àrea d'aquests dos . Tots són paràmetres importants, per tant, són indispensables.\nA més, la unitat és un accionament hidràulic totalment i un divisor de gasos. En funcionament, a causa de l'ús del control PLC, de manera que s'executa automàticament i ajusta automàticament l'amplada de tall perquè sigui adequat.\nLes característiques de la unitat de tall de CNC són les següents:\n(1) En el tall, els dos treballs de canvi d'eina i tall de fila es realitzen sense desmuntar l'eix de tall. Com a resultat, l'automatització de l'equip és altament automatitzat i fàcil d'operar, amb valors més grans a la velocitat de cisallament.\n(2) És tallar les matèries primeres verticalment, obtenir l'amplada desitjada dels diversos productes acabats, i es pot utilitzar com a procés de preparació per a alguns en blanc. A més, l'ús de diferents eines, pot ser una varietat de materials metàl·lics no ferrosos per tallar. Perquè, la unitat de tall per CNC és per a un funcionament automàtic, per tant, es pot garantir l'eficiència dels equips.\nUn parell de: Unitat de platina Kaiping que exigeix rendiment i ús\nSegüent: Característiques i funcions de longitud de tall de la línia CNC


Tres sancions de 3.000 € per no comunicar la presència de cargol poma\nL’objectiu d’erradicar aquesta espècie invasora al marge dret del delta de l’Ebre es veu en perill per culpa de pagesos que no informen de la seva presència i opten per combatre’l tots sols\nDurant aquest passat mes de juliol, el Departament d’Agricultura ha tramitat tres expedients sancionadors de 3.000 € cadascun per no declarar la presència de cargol poma en camps d’arròs del delta dret de l’Ebre. Amb la normativa actual de control d’espècies invasores, comunicar la seva presència és obligatori, no fer-ho es considera falta molt greu i posa en risc l’objectiu marcat d’erradicar aquesta plaga. En tots aquests casos, són els pagesos mateixos qui eliminen les postes i intenten treure els cargols. El problema és que no tenen la informació ni l’experiència necessàries per poder fer-ne una eliminació total i evitar la contaminació de camps veïns. Això suposa una proliferació incontrolada, la proliferació per desguassos que es consideren nets i la possibilitat de contaminar nous camps. En aquests moments, aquesta és la major amenaça en la lluita contra el cargol poma.\nLa superfície amb presència de cargol poma al delta dret durant l’any passat va disminuir lleugerament en relació a l’anterior. Aquest ha estat el resultat de l’increment en neteja de maquinària agrícola, de la constant neteja de desguassos sota control i supervisió de la Comunitat de Regants, de la ràpida actuació sobre camps amb presència de cargol poma i de l’exhaustiu control del compliment de mesures a camps per part del cos d’Agents Rurals.


L'Alcora aconsegueix 2 subvencions del Servef per al foment de l'ocupació al municipi\nL'Ajuntament de l'Alcora ha aconseguit dues subvencions del Servei Valencià d'Ocupació i Formació (Servef) orientades al foment de l'ocupació al municipi.\nAmbdues sumen prop de 30.000 € i com explica la regidora d'Ocupació, Nuria Sánchez, "permetran contractar a 5 persones aturades, realitzar un projecte d'interès per al municipi, així com assessorar i orientar professionalment durant 8 mesos a aturats de llarga durada per tal d'afavorir la seua inserció laboral".\nUna d'aquestes subvencions és per al programa EMCORP, dirigit a aturats de més de 45 anys i de llarga durada. Permetrà la contractació de 4 persones aturades durant dos mesos per a l'execució d'un projecte d'interès per al municipi. En concret, duran a terme la segona fase del projecte iniciat per la tercera de les brigades d'ocupació 2016 i que consisteix en la construcció d'un mur de contenció al terraplè situat entre el camp de futbol i el pavelló polifuncional. "Es tracta d'una actuació molt necessària per evitar els despreniments de pedres i els fanguers que es formen en aquesta zona cada vegada que plou, amb els conseqüents efectes negatius", indica Sánchez.\nPer a aquest programa el Servef aporta 7.500 € a l'Ajuntament.\nL'altra subvenció, de 20.561,29 €, és per al programa EMCOLD, a través del qual l'Ajuntament contractarà a un tècnic orientador durant 8 mesos per a la inserció laboral. El seu treball consistirà a atendre i assessorar als veïns i veïnes en situació de desocupació de llarga durada, amb l'objectiu de treballar amb ells i facilitar la seua inserció en el mercat laboral. Estarà situat en el Casal Jove de l'Alcora.\n"Tots dos programes, que es gestionaran a través de l'Agència d'Ocupació i Desenvolupament Local, es posaran en funcionament a partir del 28 de desembre", informa la responsable d'Ocupació. Així mateix, Sánchez explica que per poder optar als llocs de treball "és necessari estar inscrits com a demandants d'ocupació al Servef". El Servef realitzarà en les pròximes setmanes la selecció dels aspirants, sobre la base de cadascuna de les convocatòries.\nCal destacar que l'Ajuntament ha sol·licitat una tercera subvenció al Servef, el programa EMCORD, que té com a finalitat la contractació de persones en situació de desocupació de llarga durada.\nLa regidora recorda, a més, que "fa uns mesos vam sol·licitar un Taller d'Ocupació per a l'Alcora i estem esperant la resolució del Servef". Aquest Taller "permetria la contractació de personades aturades, oferint-los, a més d'ocupació, formació. Serviria, doncs, per incrementar la empleabilidad dels participants i facilitar la seua inserció laboral".\n"A més de ser una prioritat dins del pressupost municipal, des de l'Ajuntament treballem per a aconseguir les màximes ajudes possibles d'altres administracions amb la finalitat de fomentar l'ocupació a l'Alcora"- destaca Sánchez- "amb especial atenció als col·lectius que troben més dificultats per accedir al mercat laboral".


Companyia d’autocars de Londres Guia de Londres.Salutes anual són acomiadat el 6 de febrer (el dia de l’adveniment al tron) i el 21 d’abril (aniversari de la Reina) i el 2 de juny (dia de la coronació) i també el 10 de juny (l’aniversari de la duc d’Edimburg). Si les dades cauen en un diumenge llavors el salutes d’armes de foc són acomiadat el dia següent. 12 O ‘ clock 41 pesos són acomiadat per tropa artilleria el rei Reial a Hyde Park i seguit de 1 o ‘ clock de cocció de l’empresa d’artilleria honorable i també 62 trets a la Torre de Londres. Gun salutes també es fan per a la desfilada de banderes i l’obertura del Parlament també.Celebracions d’aniversari de Shakespeare al voltant de 23 d’abril cada any se celebren en dissabte, al teatre Globe de Shakespeare al costat del riu Tàmesi. Un festival de música clàssica és a Palau de Hampton Court a principis a mitjans de juny. La ciutat de Londres Festival se celebra amb música, teatre i dansa de finals de juny a mitjans de juliol en diverses localitzacions. Concerts de BBC Promenade (The Proms) estan disponibles des de juliol a setembre en el Royal Albert Hall.Notting Hill Carnaval, Carnaval d’Europa més gran carrer amb toc del Carib, té lloc a finals d’agost a Notting Hill. Al setembre hi ha la Thames Festival de les arts, esports, i esdeveniments tenen lloc al riu entre Waterloo i Pont de Blackfriars. Cada any el primer diumenge d’octubre en els camps de la església de Sant Martí allà és el servei d’acció de Gràcies de collita.The Trafalgar Day parade amb motiu de la victòria de l’Almirall Horatio Nelson a the Battle of Trafalgar el 21 que vostè pot d’octubre en la vista de Trafalgar Square. La nit de la foguera és una exhibició de focs artificials per commemorar el descobriment de la trama de pólvora (de la pólvora) contra el Parlament anglès i la detenció del seu líder Guy Fawkes el 5 de novembre 1605th trobaven dissabte a la nit en el 5 de novembre en gairebé totes les parts de Londres en el seu lloc.Londres Lloguer entrenador, entrenador, de lloguer lloguer entrenador de Londres, Lloguer d’entrenador Londres, Lloguer d’autobus Londres, Lloguer london aquest article ha estat traduït a anglès-nostres disculpes per qualsevol error en la traducció d’entrenadors


Presentació en primícia del llibre de la mel de Fra Valentí - Confraria de la Ratafia\nPresentació en primícia del llibre de la mel de Fra Valentí\nEl popular caputxí ha escollit el Mercat de les Herbes per aquest llançament\nAl LLIBRE DE LA MEL, setè títol de la Col·lecció l’Ermità, l’arxiver dels caputxins i reconegut estudiós de la cultura popular, Fra Valentí Serra de Manresa, ens apropa al món de les abelles i la mel alhora que ens presenta algunes de les pràctiques apícoles més tradicionals de la Catalunya rural i conventual. També ens parla de l’empremta cultural que l’apicultura ha deixat a la nostra societat a través de topònims, llinatges, símbols i expressions populars.\nEn aquest llibre hi trobem, a més, una descripció de les propietats de les principals plantes de la mel i els seus beneficis, i també alguns remeis pràctics.\nQUÈ ESTÀ PASSANT AMB LES ABELLES?\nLes abelles són uns insectes que no només són productors d’un dels nostres aliments més preuats i saludables, la mel, sinó que són garantia de vida: “Abelles per viure!”.\nL’abella de la mel és un dels éssers vius més necessaris per a garantir la vida a la Terra ja que s’encarrega de la pol·linització de més de una tercera part dels aliments que consumim. Per això cal protegir-la de les amenaces que en l’actualitat representen factors com la contaminació, els pesticides i les espècies invasores, que estan provocant la seva disminució accelerada.\nEl llibre de la mel és la contribució d’Edicions Morera i Torrons i Mel Alemany a favor de la sensibilització de la protecció de les abelles. Un llibre que posa en valor aquests petits insectes tant per la important tasca que realitzen com per les múltiples propietats i aplicacions de l’aliment que elaboren: la mel.i aplicacions gastronòmiques.cada dia.\nPresentació del llibre i tastet de tisana i mel\nEl dissabte a les 17:30h a la Casa de la Paraula Fra Valentí farà la presentació del llibre, en un original format de taller sobre les plantes de la mel. S’oferirà una tisana tradicional i degustació de Ratafia de l’Ermità.\nA més, qui compri el llibre rebrà de regal un kit de 5 potets de diferents tipus de mel, amb tovalló i culleretes, per a poder fer un tast de la selecció de mels que proposa l’arxiver dels caputxins.\nCopyright © 2022 Confraria de la Ratafia


Entrevista a Buhubeini Yahia, president de la Mitja Lluna Roja Sahrauí\n07/09/20 | Notícies\nQuines són les prioritats als campaments?\nHem rebut fins ara un total del 20% d’aquesta quantitat. Les necessitats són enormes i hi ha un dèficit molt gran en diferents sectors: per salvar vides, l’aigua, l’alimentació, la sanitat respecte al covid, i l’educació. Respecte a l’educació ja ens estem preparant per poder tornar a l’escola properament.\nCom esteu preparant la tornada a l’escola?\nRequereix ajustar-nos a la situació, i caldrà molta preparació i molta ajuda. Hem de duplicar el nombre de professors i duplicar les aules de treball. Hem de reduir el nombre de nens a les aules al 50%. Estem gestionant algunes solucions com fer una part al matí i l’altra a la tarda. Requerirà buscar més professors o bé duplicar la seva jornada laboral.\nQuines mesures complementàries adoptareu aprofitant el retorn a les aules?\nDonarem resposta a les necessitats dels serveis de salut pública. La higiene, per exemple, és un factor molt important per la prevenció. Les campanyes de sensibilització també ho són, per poder fer arribar el missatge a totes les famílies. La mitja lluna roja ha treballat molt en la sensibilització.\nT’agradaria afegir alguna altra cosa?\nVull donar moltes gràcies a la Federació ACAPS, per la seva solidaritat continua durant molts anys d’ajudar el poble sahrauí.


Surf Adaptat i inclusiu - Escola Catalana de Surf\nSurf adaptat per a persones amb discapacitat\nClasses de surf inclusiu per grups amb necessitats especials\nEl Surf és per a tothom\nEl programa Surf adaptat de l'Escola Catalana de Surf està orientat a grups o persones individuals amb necessitats especials que tinguin ganes de practicar esport i gaudir del mar. El projecte de Surf adaptat permet integrar a les persones amb discapacitat al món del surf, un esport sense barreres. Els objectius dels cursos de surf adaptat són:\nOrganitzem jornades i campaments d'estiu de Surf i Paddel Surf amb material adaptat a les necessitats de cada persona.\nVEURE EL CURS DE SURF PER A DISCAPACITATS\n"L'esport crea esperança allí on abans solament hi havia desesperació"\nDescobreix els beneficis físics i psicològics del surf sobre les persones amb diferents capacitats físiques o intel·lectuals. El surf és un esport que ofereix un model pedagògic excepcional sobre el qual desenvolupem una metodologia adaptada i efectiva. Les persones amb discapacitat gaudiran d'una alternativa d'oci amb la qual poder aprendre, elevar les seves capacitats al màxim i sobretot passar-ho bé.\nContribució a millorar el suport esquelètic, evitant complicacions com la descalcificació o l'osteoporosi.\nEliminació de la depressió i ansietat\nIncrement de la participació de la persona amb discapacitat en les activitats de la seva comunitat\nTots els nostres professors tenen la titulació de la federació espanyola de surf i/o I.S.A. (international surf association). A més han realitzat una formació específica sobre discapacitats i esport.


Vilosell Wine Hotel - rutadelvidelleida.cat\nVilosell Wine Hotel es troba en una casa de pedra de l’any 1931. Després d’haver estat casa familiar, s’ha portat a terme una restauració en què s’ha respectat l’estètica original de l’edifici. Allotjar-se a l’hotel és gaudir de l’exclusivitat d’un edifici singular ubicat a la plaça de Sant Sebastià, de la comoditat d’unes instal·lacions modernes i equipada amb moderns serveis, de la plenitud de l’entorn, del plaer de gaudir d’un ambient de poble i de la llibertat del contacte amb la natura.\nTots els clients que facin nit al nostre hotel, gaudiran d’una visita guiada al celler Tomàs Cusiné amb tast de vins completament gratuit.\nL’hotel té 3 habitacions dobles amb terrassa i 2 habitacions triples amb nevera. Totes estan equipades amb calefacció, aire condicionat, televisor, connexió a la xarxa wifi, i bany complet. A l’allotjament hi ha un bressol per a la família que el necessiti. La sala d’estar té llar de foc amb llenya i televisor. Al menjador, a la sala d’estar, es troba la selecció de vins del celler. La cuina està equipada amb nevera, forn microones, forn elèctric, renta vaixelles, cafetera i parament.\nA més del jardí i la galeria al pati, hi ha una sala amb taula per jugar a tennis taula i adequada per aparcar les bicicletes. També estan disponible unes golfes perquè els més petits gaudeixin junts de l’estança.\nC/Sant Sebastià,11 25457 El Vilosell\n973176029 / 608795659


L’ONCE dedica un cupó al 50è aniversari de la Universitat Politècnica de Catalunya - Diari de la Discapacitat\nIniciEntitatsL’ONCE dedica un cupó al 50è aniversari de la Universitat Politècnica de...\n5,5 milions de cupons portaran l'11 de març el dibuix i el logo de Perico Pastor que il·lustren la commemoració\nAquest mati s’ha fet l’acte de lliurament del cupó a l’UPC // Foto: ONCE Catalunya\nEl pròxim dijous 11 de març, 5,5 milions de cupons de l’ONCE portaran una imatge dedicada al 50è aniversari de la Universitat Politècnica de Catalunya. Aquest matí, Enric Botí, delegat territorial de l’ONCE a Catalunya i Manel Eiximeno, director del Centre de Recursos Educatius CRE ONCE Barcelona, han lliurat a Francesc Torres, rector de la Universitat Politècnica de Catalunya . BarcelonaTech (UPC), i a Gemma Fargas, vicerectora de Responsabilitat Social i Igualtat, una imatge emmarcada del Cupó.\n“Amb la UPC tenim una bona i llarga relació. És una universitat que sempre ha estat capdavantera i exemple de bones pràctiques en una docència adaptada a totes les necessitats. Col·laborem estretament en matèries com la inclusió i el disseny universal que permeten que tothom pugui gaudir de les mateixes oportunitats. Hi han estudiat i estudien persones amb discapacitat, algunes d’elles cegues, que tenen en la formació una manera de guanyar-se el futur”, ha destacat Enric Botí durant l’acte.\nLa UPC és una institució pública de recerca i d’educació superior en els àmbits de l’enginyeria, l’arquitectura, les ciències i la tecnologia, i és una de les universitats politècniques líders d’Europa. Titula cada any més de 6.000 estudiants de grau i màster, i més de 500 doctores i doctors. És una de les universitats amb més alt índex d’inserció laboral dels seus titulats: un 93% treballa i un 76% troba feina en menys de 3 mesos. La UPC està ben posicionada en els principals rànquings internacionals.\nArticle anteriorL’obesitat, una tendència a l’alça a Espanya\nArticle següentSant Tomàs crea una nova edició d’ous de Pasqua i figures elaborats a l’obrador de Calldetenes


14 tipus de ioga: com triar quin és el millor per a vosaltres\nHi ha un munt de ioga: com escolliu?\nLa ciència avala els beneficis del ioga: pot millorar el son , reduir l’estrès , promoure alimentació saludable hàbits, millorar l’equilibri , i més.\nPerò, igual que triar uns pantalons de ioga, les opcions poden semblar francament intimidadores.\nSi alguna vegada us heu fixat en un horari de classes de ioga sense preguntar-vos quina és la diferència entre Vinyasa i Kundalini (Spoiler: molt), esteu al lloc correcte.\nLa pràctica física del ioga requereixmoltsformes, però quins factors els converteixen en ioga?\n'Ja sigui una classe de flux de potència, una classe de ioga prenatal o una classe de Yin, totes van per crear una connexió entre la vostra ment, el vostre cos i la vostra respiració', diu Sarah Burns , un instructor de ioga E-RYT 200 amb seu a Memphis. 'També es fa un gran èmfasi a estar present a la vostra estora i fer espai per a tot allò que esteu sentint al vostre espai físic i emocional'.\nPer veure el ioga en general, tingueu en compte que 'en definitiva es tracta de treballar la respiració relacionada amb postures físiques (o asanes)', diu Kate es rendeix , un instructor de ioga CYT-250 amb certificacions addicionals en ioga aeri i SUP. “Tot es basa en la respiració. Et mouràs amb una respiració '.\nL’estructura de tots els tipus de ioga també és similar. 'La majoria de classes a les quals entren normalment tenen un escalfament, sovint basat en salutacions al sol, després treballareu cap a una mena de postura de focus o flux de focus i, a continuació, tindreu un temps de refredament', explica DeSisto.\n14 tipus de ioga per a cada objectiu, capacitat, mentalitat i molt més\nTipus de ioga Gran entrenament Fluixós + fluid Lenta + connexió a terra Aventurós + fora de la caixa Relaxant Suport addicional Espiritual\nTrobar el tipus de ioga ideal s’assembla una mica a les cites: no és únic i tothom té necessitats úniques. Però, tranquils, trobareu la vostra ànima bessona del ioga, o potser fins i tot algunes.\nAquí teniu alguns tipus de ioga habituals (i alguns nous i de moda) que podeu esperar a estudis i gimnasos o en línia.\nSegons la filosofia tradicional del ioga, hi ha sis branques del ioga. 'Hatha' significa ioga de sensació o de moviment. Tantècnicament, qualsevol ioga on es mou el cos és Hatha. (Les altres branques no són físiques.) 'Però a la civilització occidental, si algú diu Hatha, vol dir flux lent o ioga de flux suau', diu Burns.\nEn una classe de Hatha, comenceu amb una introducció suau a una varietat de postures bàsiques de ioga i, a continuació, passeu per una seqüència de postures, mantenint cadascuna durant unes quantes respiracions. Hatha és similar a Vinyasa (més en un segon), més lent.\n'Per tant, si realment voleu temps per experimentar una postura, Hatha és el camí a seguir', diu DeSisto. 'Si us interessa més moure el cos i treballar les coses, Vinyasa és el vostre embús'.\nPenseu en Vinyasa (o flux Vinyasa) com un ioga per respiració per moviment. Les classes s’organitzen per transitar sense problemes d’una postura a una altra en coordinació amb la respiració. Els instructors canvien les seqüències de cada classe per mantenir-la fresca i sovint toquen música.\nSi busqueu un entrenament real, tingueu la seguretat que Vinyasa és físicament exigent. 'El ioga Vinyasa és més ràpid i rigorós que el ioga Hatha', diu Burns. 'Experimentareu una resistència més dinàmica al moviment i al pes corporal amb posicions com taulons i taulons laterals'.\nTambé ho ésmolthabitual en estudis i gimnasos; per tant, si heu fet una classe de ioga però no recordeu de quin tipus, probablement va ser Vinyasa.\nDepenent de l’instructor, de vegades el power yoga i el Vinyasa són exactament el mateix, diu Burns: es tracta d’un moviment dinàmic i fluid. 'Power', com a terme de màrqueting, atrau més a la gent del gimnàs.\nDeSisto, de vegades s’incorporen moviments addicionals de reforç de força, com les abdominals. Probablement obtindreu música divertida que us mantingui motivat també en aquesta classe.\nAlguns consideren Ashtanga l’OG del ioga, ja que és una de les formes més practicades i es basa en ensenyaments antics. Ashtanga és una pràctica físicament exigent que sincronitza el moviment amb la respiració.\n'Hi ha un cert flux entre les postures i, després, manteniu certes postures durant cinc respiracions: és una barreja entre el flux i les retencions isomètriques', diu Burns.\nGran part del que veieu a les classes de Vinyasa en realitat prové d’Ashtanga. 'Això és el que es va portar a Occident primer, després la gent ho va prendre en diferents direccions', diu Burns.\nEl que diferencia Ashtanga d'altres tipus de ioga és la sèrie de posturescada vegada. Una classe començarà amb salutacions al sol i després passarà a una seqüència fixa de postures de peu i de terra. 'Un dels avantatges de tornar a la mateixa seqüència de postures és que sentiu que el vostre cos canvia i avança amb el pas del temps', diu Burns.\nSovint veureu dos tipus de classes d’Ashtanga que s’ofereixen: estil led i estil Mysore. En una classe dirigida, un professor us guia per la seqüència. En una classe de Mysore, ja coneixeu la seqüència i feu-la pel vostre compte, amb el suport d’un professor si cal. Consell professional: comenceu amb una classe dirigida.\nquants ous pot menjar un diabètic al dia\nAquest estil de ioga va ser desenvolupat pel destacat iogui BKS Iyengar. Destaca l’alineació i el posicionament del cos adequats en cada postura, no el moviment de seqüències o moviments ràpids.\nLa majoria de les classes d'Iyengar es refereixen 'a tots els accessoris', diu DeSisto. L’ús de blocs, corretges, reforços o fins i tot parets de corda per aprofundir en determinades postures amb seguretat és la norma. Les postures es mantenen durant un temps mentre feu ajustaments menors per aconseguir un alineament òptim. És una pràctica de ioga més lenta i més metòdica.\nIoga calent i Bikram\nMolta gent pensa que el ioga calent i el Bikram són el mateix, no ho són. 'Amb una classe de ioga calenta, busqueu una classe de Vinyasa o una classe de potència amb calor', diu DeSisto. Penseu: fluir a través de les postures en coordinació amb la respiració.\nNormalment, la sala s’escalfa de 95 a 105 graus, segons l’estudi. Espereu moure’s i suar MOLT. Deixaràs sentir-te més llarg, més fluix i relaxat.\n'La calor us ajuda a aprofundir en una postura', diu Burns. 'I si voleu un repte físic molt intens, fer-ho en una sala calenta ho farà'.\nBikram és un tipus de ioga de marca creat per Bikram Choudhury. Amb aquest tipus de ioga, l’habitació s’escalfa a 105 graus i es mou per la mateixa seqüència específica de 26 postures i dos exercicis de respiració cada classe.\nNo és tan 'fluix' com una classe de ioga calent de Vinyasa, però és un mega-entrenament. (S'ha convertit en un país menys popular al llarg dels anys com a resultat de la controvèrsia al voltant del seu fundador).\nEl Yin és un estil de ioga lent, suau i més reparador que pot ajudar a equilibrar els entrenaments rigorosos.\nEl yin ioga no se centra en grans grups musculars. En el seu lloc, s’orienta als teixits connectius profunds com lligaments, fàscia i articulacions a través de postures no musculars que manteniu fins a 5 minuts (com ara plecs endavant, obridors de maluc i girs asseguts). 'Aquest tipus de ioga és realment bo per a la vostra flexibilitat', diu Burns.\nÉs probable que no sueu en una classe de ioga de Yin. Es practica a terra i, al llarg d’una hora, podeu fer tan sols cinc postures. El Yin pot ser meditatiu, permetent ampli temps per centrar-se i seure amb qualsevol sensació física o emoció que aparegui.\nEl yin ioga i el ioga restauratiu de vegades es confonen, però podeu considerar el restaurador com el més passiu dels dos, és a dir, que no en feu gaire.\nAquest estil de ioga utilitza mantes, reforços i blocs per apuntalar-vos a postures llargues i còmodes, que permeten un estat més profund de relaxació ment-cos.\n'M'agrada pensar-ho com una migdiada professional', diu DeSisto. 'La idea no és adormir-se, però en realitat no hauríeu de sentir res més que la relaxació'.\nEl ioga prenatal tracta problemes particulars que poden sorgir durant l’embaràs.\n'En una classe prenatal, farem molt per alleujar la pressió a l'esquena, als malucs, on generalment sentireu molèsties', diu Burns. 'Veureu moltes postures que veuríeu en una classe habitual, però dissenyades específicament per ajudar a modificar el cos. Coses com Pigeon Pose, que es modifica amb coixins per mantenir el pes fora de l’estómac ”.\nEl ioga prenatal normalment inclou menys inversions, més accessoris, una fluïdesa més suau i treball que ajuda a l'equilibri.\nIoga basat en cadires\nTot i que no és molt habitual als estudis ni als gimnasos, el ioga basat en cadires és cada vegada més popular als centres comunitaris (podeu trobar-ne un munt de vídeos de ioga a la cadira també).\nUtilitzeu una cadira com a eina per realitzar postures que d’una altra manera no podrien ser possibles si teniu una lesió o una mobilitat limitada. Podeu aguantar el respatller d’una cadira durant les estocades de peu o fer el guerrer Iacabatuna cadira si teniu els turmells febles.\n'Penseu Hatha ioga amb el suport d'una cadira', diu DeSisto. 'Fa que les coses siguin realment accessibles si us preocupa la lesió'.\nCanvieu la catifa de ioga per una hamaca de seda suspesa al sostre. Les classes de ioga aeri s’assemblen molt a les classes de ioga estàndard, però suspeses d’una hamaca.\n'Podeu fer una estocada o alguns agafar salutacions al sol mentre esteu parcialment suspès a l'hamaca', diu DeSisto, que és un professor certificat de ioga aeri. Altres classes poden semblar una mica més circenses.\nAquest tipus de ioga ajuda a estendre la columna vertebral i alleuja la pressió sobre les articulacions. 'Als ioguis aeris els agrada bromejar que no tornareu a anar a un quiropràctic', diu DeSisto. 'Estàs deixant que la gravetat faci coses per tu'.\nEl ioga aeri ajuda a equilibrar una pràctica de ioga basada en estores. 'A la pràctica de les estores, utilitzeu músculs empenyent tot el temps en postures com Downward Dog, però a la via aèria usareu els músculs que treuen', diu DeSisto.\nStand up paddle board (SUP) ioga\nNovetat en l’escena del ioga, el SUP ioga està guanyant popularitat entre la gent a l’aire lliure. Si teniu dificultats per imaginar-ho, bàsicament 'feu una classe de Hatha o una Vinyasa, poseu-la en una taula de pàdel al mig de l'aigua i això és SUP ioga', diu DeSisto, que també és un instructor certificat de ioga SUP.\n'És realment fantàstic per desenvolupar l'equilibri, més que qualsevol altre tipus de ioga, a més de fer-te fora'. (Alguns gimnasos també ho ofereixen a les seves piscines cobertes.)\nNo us preocupeu per flotar. Els taulers estan ancorats de manera que us quedeu (relativament) posats. Els professors poden oferir diverses modificacions per adaptar-se al vostre nivell d’equilibri.\nKundalini és per a aquells que volen experimentar el vessant espiritual del ioga. Es tracta de despertar i alliberar energia còsmica que queda atrapada a la base de la columna vertebral mitjançant una combinació de moviments repetitius ràpids, treball de respiració, cantar (també coneguts com mantres) i meditació.\nTampoc no sembla la vostra classe de ioga. Les classes de Kundalini es componen d’un cant inicial, un escalfament de la columna vertebral, unkriya(una sèrie específica de postures emparellades amb la respiració i el cant), i una meditació o un cant final.\nPot provocar moltes emocions. 'He vist plorar molta gent', diu DeSisto. 'Ho remou tot al cos fins al punt que només surt'.\nEl ioga consisteix a connectar la ment, l’alè i el cos, tot sintonitzant allò que sentiu, tant físicament com emocionalment.\nPot ser profundament relaxant (restaurador) o profundament revigorant (poder o flux de Vinyasa). Es pot regimentar (Iyengar) o de lliure circulació (Vinyasa). Es pot fer en una hamaca de seda (aèria) o fins i tot amb el suport d’una cadira. El ioga pot ser qualsevol cosa que necessiteu, un cop conegudes les vostres opcions.\nTingueu en compte: en funció de l'instructor o l'estudi, hi haurà variacions subtils fins i tot dins de cada tipus de ioga, de manera que no toqueu un tipus fins que no ho hàgiu provat almenys dues vegades.\nllista de preguntes sobre etiquetes de núvia\nMenjar La llista definitiva d’eines de cuina per a una cuina saludable\nEntreteniment Kjeld Nuis Wiki novia: Tot el que cal saber sobre Jill De Robles\nPer què les dones van al comando al gimnàs?


LABORATORI AMB MARTIN KILVADY I JURIJ KONJAR - Dins el “com” | Mercat de les Flors\nLABORATORI AMB MARTIN KILVADY I JURIJ KONJAR Dins el “com”\nAdreçat a ballarins professionals i estudiants de dansa avançats (places limitades)\nAQUEST LABORATORI TÉ LLOC AL GRANER (c. Jane Adams, 14-16, Barcelona)\nJurij Konjar i Martin Kilvady es van conèixer a Brussel·les fa quinze anys. Els seus records comuns són majoritàriament sobre els viatges d’esquí, la construcció de cases mòbils, jugar a hacky sack, anar en bicicleta, actuar al carrer pels pobles andalusos … i una conversa de fa deu anys sobre els diferents punts de vista sobre la improvisació, la performance, l’entrenament, l’ensenyament, la pràctica, la dansa i la creació.\nAmbdós artistes realitzaran una residència de creació al Graner durant el mes d’octubre. Examinaran les sensacions que es tenen i les observacions que es fan quan ens movem. Tant l’entorn com l’observador, tant el públic com l’artista, seran part d’aquesta recerca. Quantes línies de desenvolupament es poden rastrejar i compondre simultàniament, en temps real?\nDesprés d’una col·lisió de dos universos tan propers que són gairebé totalment diferents, aquest laboratori tractarà sobre el que els artistes han trobat en el camí.\n“Intentarem introduïr això en el nostre laboratori. Proposant elements amb el quals hem estat treballant – idees que tenen a veure amb la improvisació, la forma en què és percebuda per cadascun de nosaltres. Farem front a temes com l’espai, la memòria, la música, la necessitat, l’habilitat corporal, el pànic, tot llegint els sentits i als demés… individualitzant-los. Tractarem de donar paraules a les nostres sensacions i a les nostres experiències i veurem com aquest procés informa al nostre ball. Repetirem aquest cicle fins que soni la campana”.


Posicionament: Més enllà del SEO/SEM · Online · Frame Girona\nPosicionamiento: Más allá del SEO/SEM\n"Es necesario establecer estrategias para que tu web gane posiciones en los buscadores y, así, conseguir más visitas."\nPedir el bono Kit Digital: Servicio de tramitación gratuito\nEcommerce: la tienda en línea que vende por ti\nTu web, tan única como tú\nPAGAR O NO PAGAR: AQUESTA ÉS LA QÜESTIÓ\nQuan has sentit a parlar de web i del seu posicionament segur que has escoltat paraules com: SEO, SEM, orgànic, keyword, cost per clic… la idea bàsica que n’has extret és que el SEO és gratuït i el SEM és de pagament, però és realment així de simple? No creus que aquests conceptes van més enllà i són un petit engranatge d’una cadena més complexa?\nUn dels errors més habituals en posicionament web és pensar que com més diners inverteixes, millor resultat tens i et veu tothom, sense fer una anàlisi prèvia del que necessita realment la teva web. Pagar anuncis a Google (Google Ads), anuncis a les xarxes (Social Ads) i bàners si després el teu contingut no és atractiu i no aporta valor als usuaris és contraproduent i limitat en el temps, ja que quan deixes de pagar el teu posicionament s’ensorra. Tota aquesta inversió per acabar en res?\nQUI MÉS PAGA NO ÉS EL PRIMER\nAquest terme el relacionem amb la idea de pagament. Sol seguir el model cost per clic (CPC), pagues per cada clic que rep el teu anunci.\nEl més conegut és el SEM (Search Engine Marketing), que consisteix a crear anuncis de pagament per les paraules clau especificades, així quan un usuari fa una cerca, l’anunci es mostra en les primeres posicions, per davant de la competència, captant l’atenció dels usuaris.\nEntre els seus avantatges trobem:\nIncrement ràpid de visites.\nArribem a una gran audiència potencial.\nLes estratègies de pagament són útils quan una web és nova o té una competència molt determinada, ja que aconseguim donar visibilitat immediata a la web, s’aplica des del primer moment de la configuració de la campanya. Però, com hem dit, només funciona mentre pagues. Quan acaba la inversió, acaba la visibilitat.\nLes estratègies orgàniques fan referència a les accions i tècniques que fem servir perquè la web es posicioni de manera natural, és a dir, obtingui una situació privilegiada quan un usuari fa una cerca, sense fer servir publicitat.\nEl SEO (Search Engine Optimization) és el procés i les tècniques que utilitzem perquè els algoritmes de Google i d’altres buscadors identifiquin el contingut com rellevant i col·loquin la web a les pàgines de resultat. Entre les tècniques trobem la redacció de contingut interessant per l’usuari, disseny responsiu i càrrega ràpida, constància i freqüència de publicació, etc. Es tracta d’un treball a llarg termini, on els resultats no són immediats, però són més perdurables en el temps.\nAvantatges del SEO:\nMés prestigi i credibilitat que els anuncis de pagament.\nLes posicions es mantenen en el temps, no depenen de la contractació d’un anunci.\nEl primer pas és crear una web amb el contingut adequat, pensat estratègicament, per anar-la actualitzant contínuament. Els plugins de SEO i altres tàctiques dins de la mateixa web són essencials. Les xarxes socials també ens ajuden a ser visibles i generar trànsit cap a la web, ens permeten fer accions que reforcen la imatge de marca i de pertinença del client a una comunitat: contingut de valor, comentaris, interaccions…\nFEM QUE EL TEU CLIENT POTENCIAL ET VEGI\nLa base de l’èxit, com hem pogut veure, és treballar bé i tenir una base sòlida de la part orgànica per no perdre visibilitat, alhora que ens donem una empenta extra amb accions de pagament per tal de tenir resultats ràpids. La competència a internet és molt complicada, cal establir estratègies perquè la teva web guanyi posicions als cercadors i, així, aconseguir més visites, estar davant dels teus competidors i a les primeres planes.\nFrame Girona t’oferim:\nAvaluació de l’estat de la teva web i de la competència per conèixer què necessites.\nCreació d’estratègia combinant accions esponsoritzades amb orgàniques.\nGestió i creació de continguts, per exemple blog, per incrementar el bon posicionament orgànic.\nContacta amb nosaltres i te informamos.\nF/ New modern things in the old-fashioned way.


L'auditoria ambiental de la incineradora del Besòs enfronta Colau i veïns\nAirenet lamenta que l'Ajuntament doni per bons els resultats d'un estudi "parcial" i elabora un informe paral·lel\n4 min. Barcelona 05/11/2019 20:04\nM.O. / G.G.G.\n651x366 La planta d'incineració de residus Tersa, de l'Àrea Metropolitana de Barcelona (AMB), a Sant Adrià de Besòs / DANI RÍOS La planta d'incineració de residus Tersa, de l'Àrea Metropolitana de Barcelona (AMB), a Sant Adrià de Besòs / DANI RÍOS\nL'auditoria que l'Ajuntament de Barcelona va encarregar al Col·legi d'Enginyers Industrials de Catalunya (CEIC) sobre l'emissió de contaminants de la incineradora Tersa, a Sant Adrià de Besòs , ha reforçat, encara més, les discrepàncies entre l'equip municipal i la plataforma veïnal metropolitana Airenet. Cinc dels set autors de l'informe van concloure que la instal·lació compleix amb les prescripcions per a la qualitat de l'aire i que el seu impacte ambiental –emissió de dioxines cancerígenes– "no és rellevant". Però els altres dos tècnics del grup auditor, que van ser proposats per l'entitat veïnal però contractats pel consistori, asseguren que no es va arribar a aquestes conclusions de manera unànime i denuncien que la incineradora treballa "fora de la llei" i amb evidents irregularitats.\nL'associació sosté que Tersa emet més contaminants dels que declara per la crema d'un volum de residus inferior al fixat per la llei. Com més alt sigui el valor calorífic –el mínim s'estableix normativament en 2.760 quilocalories (kcal)–, menys costarà incinerar-lo i, per tant, es farà servir molt menys combustible i es contaminarà menys. En el cas de Tersa –apunten els veïns– els residus cremats són, de mitjana, inferiors a les 2.500 kcal i l'empresa "no va saber concretar" com mesurava la temperatura durant l'elaboració de l'informe. S egons Airenet, el sistema de control de tòxics de Tersa és "bo" per mesurar el nivell d'emissions contaminants, però acusa la incineradora de "desconnectar [aquests captadors] quan encenen i apaguen els forns" per fer veure que compleixen la normativa.\nL'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, va demanar aquesta auditoria després que l'entitat veïnal Airenet denunciés la incineradora, el 2017, per contaminar l'aire i amenaçar la salut de les persones que resideixen a prop de la planta . Segons el regidor d' Emergència Climàtica, Eloi Badia, aquest tipus de plantes tenen uns nivells de 0,1 ng/Nm3 com a màxim d'emissió de dioxines i l'estudi constata que la planta n'emet, de mitjana, 10 vegades menys.\nA més –va anunciar Badia– la incineradora disposarà aviat d'un sistema catalític per reduir l'emissió d'òxids de nitrogen en fins a 60 punts. L'obra, d'uns 16 milions d'euros, ja està adjudicada i començarà a muntar-se a principis del 2020 per entrar en funcionament a finals del mateix any, si bé la idea de l'Àrea Metropolitana de Barcelona (AMB) és tancar un o dos forns a partir del 2025.\nMillores urgents per a la qualitat de l'aire\nLa vintena d'entitats veïnals que componen Airenet han demanat a Colau que retiri el comunicat en què dona per bons els resultats de l'auditoria del CEIC. Airenet ha denunciat que les visions "dispars i parcials" sobre les mateixes dades i les respostes que els auditors no van saber detallar sobre alguns aspectes del funcionament de la planta els han obligat a elaborar un informe paral·lel. La presidenta de la plataforma, Silvina Frucella, ha subratllat que la gent "no vol la incineradora" i que Tersa enganya la ciutadana. Per exemple, l'acusa de fer un càlcul de les temperatures amb què treballa en lloc de mesurar-les realment.\nPer això, la plataforma ha exigit que s'apliquin millores urgents a la planta per reduir les males olors i la contaminació ambiental i atmosfèrica de la zona del Fòrum i la desembocadura del riu Besòs. D'altra banda, la seva portaveu Silvina Frucella ha destacat que seria convenient erigir una nova instal·lació per mesurar la qualitat de l'aire a prop de la planta per controlar el que respiren els veïns, i ha reclamat que el Consell Superior d'Investigacions Científiques (CSIC) mesuri periòdicament el nivell de dioxines, especialment en episodis de baixa dispersió atmosfèrica.\nLa plataforma també ha criticat que 85% dels materials cremats l'any passat fossin reciclables –plàstic, cartró, tèxtil, metalls, vidres i matèria orgànica–. De fet, el 67% dels residus incinerats eren matèria orgànica i el 0,5% eren residus perillosos que no van ser separats prèviament. "Crema molta matèria orgànica de la qual es podria fer compost barrejada amb altres residus", reflexiona Frucella.\nEn aquest sentit, fonts municipals apunten que els dos equips que han auditat la planta –els enginyers i els experts consultats pels veïns– han acordat mesures de millora com la creació del departament de Medi Ambient a Tersa o la millora de la comunicació interna i externa. La intenció municipal és constituir una taula de seguiment de Tersa, amb totes les administracions implicades, on pugui incorporar-se també personal expert independent proposat per veïns i pel Col·legi d'Enginyers.


La cara més social de Construyendo Abogacía | El Jurista\nLa cara més social de Construyendo Abogacía\n29/11/2016 01/12/2016 0\nPer Mara Monreal\nSecretària del GAJ Màlaga i de l’executiva actual de CEAJ\nVivim en una societat necessitada d’un col·lectiu de l’advocacia més proper. Si escoltem els estereotips i prejudicis existents veiem patent la necessitat de fer-nos veure com una peça clau entre la societat i l’Administració, un esglaó en el qual recolzar-se per conèixer més properament els seus drets i així lluitar per aquests.\nDes de Construyendo Abogacía estem molt conscienciats de la necessitat d’acostar-nos no només a la Societat en general, sinó a determinats col·lectius o problemes concrets per ajudar a buscar solucions, estant molts de nosaltres lluitant ja a favor d’aquests grups o col·lectius.\nJo mateixa estic implicada amb els més joves, perquè ells són el futur de la nostra societat, en la tasca de fer-los arribar d’una manera apropiada i ajustada a la seva edat, el dret com a part essencial de la vida en societat. No pararé mai de realitzar xerrades en instituts i col·legis, no només sobre Drets Fonamentals, sinó, també, sobre assetjament escolar; una especialitat sobre la qual imparteixo ponències a professors, alumnes i fins i tot per a AMPAS. Vull creure que és el meu deure com a advocada, per això a més a través del GAJ Màlaga, hem engegat un projecte de mediació a les aules el qual coordino, acostant la resolució de conflictes mitjançant el diàleg als més joves. Com deia Concepción Arenal: “Obriu escoles i tancareu presons”, l’educació en drets és la millor Justícia preventiva.\nPerò l’aposta pels drets humans no queda en els més joves i això ho sap bé l’Erika Ruiz (Vocal de l’actual Executiva de CEAJ i Presidenta d’AJA Gijón), candidata de Construyendo Abogacía a Vicepresidenta, com a membre de la Subcomissió de Dret Penitenciari del Consell General de l’Advocacia Espanyola. L’Erika lluita cada dia perquè al nostre país es respectin els drets fonamentals dels presos. Ser privat de llibertat no pot suposar que la persona sigui objecte de tortures o maltractaments, ja que abans de res ha de prevaldre el respecte per les persones. Però, a més, des de la Comissió de Drets Humans de CEAJ la qual l’Erika coordina, s’han emprès campanyes de conscienciació social sobre l’angoixant situació dels refugiats, arribant fins i tot a presentar una queixa formal davant la Defensora del Poble Europeu, pel recent acord signat amb Turquia, que va donar com a resultat l’obertura d’una recerca sobre l’impacte en els Drets Humans que la signatura d’aquest acord podria suposar.\nLa nostra candidata a Tresorera, la Garbiñe Gorostiza (Tresorera de l’AJA Bizkaia), inscrita en el Torn d’Ofici especialitzat en Violència de Gènere i domèstica del seu Col·legi, a causa de la seva especial sensibilitat amb aquest tema, contribueix activament en l’assistència jurídica d’aquestes víctimes des de fa anys, garantint així una assistència jurídica integral. Igual que la nostra companya Garbiñe, considerem que aquest és un camp en el qual s’ha de treballar des de l’advocacia jove, per poder contribuir a garantir a aquestes víctimes el dret a la dignitat, el dret al seu lliure desenvolupament com a persones, juntament amb el dret a la vida i a la integritat física i moral consagrats constitucionalment. La violència de gènere és un símbol de desigualtat existent en la societat i que volem combatre i combatrem fermament com a ciutadans i com a advocats.\nInés Blanco, candidata a vocal per l’AJA Salamanca de la qual actualment és Presidenta, porta des dels seus anys d’universitat col·laborant activament amb un moviment en defensa de la integració de les persones amb discapacitat i en risc d’exclusió social, denominat “Fe i Luz”. Traslladat a l’exercici de l’advocacia, li ha servit per tractar a aquestes persones amb la dignitat i protecció que mereixen, recalcant que són persones amb alguna discapacitat, i no persones incapaces, per la qual cosa poden explicar el seu problema davant la Justícia amb els mecanismes adequats per a això. Només cal escoltar i prendre consciència del problema, per això des de l’agrupació que presideix s’han organitzat jornades, cursos i col·laboracions de professionals implicats directament amb les persones amb discapacitat i l’Administració de Justícia.\nSegons la nostre candidata a vocal la Laura Sánchez (actual Vicepresidenta de l’AJA Alcalá), apassionada dels animals, hem de basar-nos en la Declaració Universal dels Drets dels Animals i la seva fonamentació bàsica per a la seva defensa. No podem admetre els maltractaments ni cap altre tipus d’acte cruel als animals. Si defensem els Drets Humans, no podem fer menys que defensar també els drets dels animals i condemnar els actes cruels que contra ells es duguin a terme. Creiem fermament en el respecte de la dignitat dels animals, la qual cosa inclou que aquests no puguin ser explotats pel simple divertiment de l’ésser humà.\nEl nostre candidat a vocal, en Jesús Asenjo, després de prendre possessió com a President de l’Agrupació de Joves Advocats de Valladolid, va impulsar i va tancar, juntament amb la seva junta, acords de col·laboració amb diferents associacions d’ajuda, entre d’altres, a persones amb problemes de salut i en necessitat d’una segona oportunitat. Per això, al llarg de la seva legislatura, totes les comunicacions que es feien des del correu de l’agrupació sempre anaven acompanyades d’un enllaç amb tota la informació dels esmentats col·lectius perquè, de manera desinteressada, tots els destinataris coneguessin aquestes associacions, i d’alguna manera poguessin col·laborar i fins i tot trobar ajuda per a si mateixos o altres persones del seu entorn.\nUn projecte de llarga durada és en el qual es troba immers el nostre candidat a vocal, en Juan Calle (President de l’AJA Sevilla). Des de fa diversos anys, en Juan ha col·laborat en la creació i manteniment del menjador social de Bellavista a Sevilla. Aquest menjador atén a més de 250 persones diàriament, persones que s’han vist afectades per la crisi, intentant crear un focus de calor que alleugi la situació dramàtica de tantes famílies immerses en una situació d’atur de llarga durada. Arriba a tal extrem el que arriben a retornar els usuaris del menjador, que amb un simple somriure i una abraçada tot cobra sentit.\nEl nostre candidat a vocal en Marcos J. Espejo, treballa pels més desfavorits, a través del GAJ Tarragona. Al costat de la seva agrupació en Marcos organitza campanyes solidàries d’aportació de garrafes d’oli per a famílies amb recursos molt limitats que viuen en la pobresa; I a més, cada any quan s’acosten les festes de Nadal, en Marcos es vesteix amb els seus companys de “Reis Mags” i acudeixen a l’Associació Provincial de Tarragona de Paràlisi Cerebral “La Muntanyeta” per lliurar-los regals als nens, intentant amenitzar les festes d’aquests petits lluitadors.\nFinalment, però no per això menys important, vull parlar del nostre candidat a Secretari, en Carlos Manuel García (AJA Murcia), qui col·labora activament des de 2009 amb associacions de malalts d’Alzheimer. El suport i ajuda jurídics prestats per en Carlos, es produeix en tots els graus de la malaltia, en les primeres etapes des d’una planificació de la malaltia amb la manifestació de voluntats anticipades o documentació d’instruccions prèvies. L’assessorament prestat pel nostre company a més inclou la protecció enfront dels maltractaments dels malalts, així com la protecció patrimonial i, en les seves últimes fases, l’assessorament familiar per a procediments d’incapacitació.\nPer això, tot lo relatiu a la defensa dels Drets Humans té cabuda en el projecte de Construyendo Abogacía, perquè preocupar-nos per això suposa créixer en valors, tenir consciència del que ens envolta i construir l’Advocacia que la nostre societat es mereix, una advocacia millor. Cadascun de nosaltres estem fermament conscienciats que hem de treballar per millorar la nostre societat i que potser la clau estigui construint en drets.


Salons de Modelisme – Pàgina 3 – FCAF.CAT\nFira Expo Tren 2015 a Lleida\nEls propers 14 i 15 de març de 2015 es farà la fira LLEIDA EXPO TREN a la que la Federació hi participarà de manera activa. Properament us ampliarem aquesta notícia.\nFederació 9 gener 2015\nPlànols de la fira Expo Tren de Lleida\nUs mostrem els plànol general de la fira Expotren que es celebrarà a Lleida els propers dies 22 i 23 de març de 2014. Feu clic a la imatge per ampliar i per descarregar el plànol. Podeu descarregar també els següents plànols en format PDF: Maqueta modular a escala H0 …\nImatges de la Festa Tren a Santa Eugènia de Berga\nUs mostrem algunes imatges de la Festa Tren que es va celebrar a Santa Eugènia de Berga el passat 5 d’octubre de 2013.\nFederació 22 febrer 2013\nDel 23 al 25 de novembre, Lleida Expo Tren es va promocionar a la fira Rail Expo de Pontoise (Paris), el saló dedicat a l’oci del tren i al modelisme ferroviari més important de França. El maquetista Jordi Auqué va exposar la maqueta escala 1:87 (H0) Tren dels Llacs, de …\nFederació 30 novembre 2012


ENTRENAMENTS GRUP - TERRASSA :: Veure tema - 2 Novembre 2013 -Entrenament per MOSSÈN HOMS -Hora: 08:00\n2 Novembre 2013 -Entrenament per MOSSÈN HOMS -Hora: 08:00\nPublicat: Dj Nov 07, 2013 12:28 am Assumpte: 2 Novembre 2013 -Entrenament per MOSSÈN HOMS -Hora: 08:00\nEl "dinosaure" d'en Roc Alabern, ve sent visita oblidada pels mossenaires. Una obra d'art única. El lloc on està situada no sempre te una il·luminació que enalteixi la coloració que li han donat a aquest garbuix de cotxes perfectament soldats, fent aquesta sensació de bitxo dels que van habitar abans què la humanitat fos la dominadora del planeta.\nLa volta l'hem començat des del camp base, a la Masia de Torre Mossèn Homs, i després de creuar el torrent de la grípia i l'intercanviador de Torrebonica, hem dirigit les nostres màquines humanes perfectes a crear-nos un nou record irrepetible.\nAvui, teníem la sort de comptar amb una persona que d'ençà que té ús de raó que no ha deixat mai de córrer i que pensa que ell pot fer algo per animar a la gent i aportar el seu coneixement, i des sentirà afalagat i està a disposició de donar-nos tota mena de savis consells. Estem contentíssims de comptar amb persones que com ell, volen sentir-se família atletica, almenys durant una estona tots els dissabtes. Moltes gràcies a tothom per creure en el projecte i ens veiem aviat.\nUn dels nostres protagonistes habituals: en Juanjo, vestit de mossenaire i fet un "figurí", en millora constant\nDels nostres amics més antics a la trobada, de rosa en Fran Frutos, al costat d'en Carles López. I al mig i engegant el crono, en Manel Expósito\nDos mites del l'Atletisme al capdavant: l'Antentas i en Benavente\nVíctor, observat pel noi de la gorra, què és el seu pare, l'Edu\nEl famós "Aqüeducte de la Grípia", sense el qual, els frondosos horts, no gaudirien del líquid element. Observeu els sòlid totxos, la sustentació i el relligat. Què tremoli el de Segovia, que aviat els turistes el vindran a retratar.\nI com a teló de fons l'estació de Rodalies de Torrebonica, ara habitada per algú, però no funciona, mentre el nostre Mossenaire d'honor, en Paco, arriba al punt de reagrupament. Mireu el detall de qualitat i de vermell allà lluny, com en Víctor exerceix de Mossenaire a fer costat a la cua.\nI ara és en David Fernández, mentre arriben la parella d'amics de Runparadis, Marta i Ricard\nAmb ulleres, el pare de la Clàudia Dasca, i de taronja la nostra "Mossenaire d'honor" de la setmana passada, la Mireia.\nProp del nostre objectiu, el "Dinosaure"\nMireu-lo; ah que s'us menja !!\nFoto de família, amb un convidat d'excepció: groc de l'emoció.\nFixeu-vos de mossenaire a en Juanjo, que ha anat a buscar la cua. Recordem que alguna vegada ell era cua i goiteu quin nivell ha agafat i que volem destacar i felicitar. En Ramon, de taronja, arriba rialler i content de què tots l'heu esperat.\nUna parella ben maca, que anaven concentrats tots dos i sembla que també s'ho han passat bé\nDoncs, un sels moment importants de la trobada: quan atorguem la categoria de "Mossenaire d'honor" a un membre de la colla, i avuí ha estat en Benavente: un mite de l'atletisme, que ens ha conegut gràcies a l'Antentes que seu al seu costat a l'esquerra. I de color verd, en Carles Roca, que ha estat un de les primeres persones que ens havíem reunit, molt al començament aquí a Torre Mossèn Homs. La seva muller, la Mònica, va ser la primera fèmina en aparèixer en aquests entrenaments compartit.\nEditat per darrera vegada per Pep Moliner el Dj Nov 14, 2013 1:20 am, editat 1 cop en total\nPublicat: Dj Nov 07, 2013 12:30 am Assumpte:\nTenim l'oportunitat de córrer al costat d'una persona que en sap un munt d'esports, donat que porta tota la vida fent-ne i a més a un gran nivell i ara ens ho explicarà, amb la seva modèstia: però sabem endevinar que tenim a una gran persona entre nosaltres: en Paco Benavente. Gràcies per recolçar aquest projecte d'entrenament en grup, que ja es ben teu.\nVaig començar a l’Institut Ferran Casablancas de Sabadell combinant l'Handbol amb l’Atletisme. Quan feia la mili també corria, i al campionat d’Espanya militar em seleccionen per anar al campionat mundial del cros militar que es feia Itàlia. En aquells temps l’exèrcit era un lloc on molts països col·locaven als seus atletes com a medi per obtenir els ingressos per viure. Ara o fins ara els atletes d’elit han tingut uns ingressos prou importants per a viure de córrer. Pot ser un pèl massa i tot.\nTrobo boníssim l’ambient creat al grup dels mossenaires. Això es esport i esport en companyia...i també la millor forma de començar els dissabtes.


Cinema en curs a la Cinemateca Portuguesa\nEl film L’amistat realitzat pels alumnes de l’Institut Fort Pius a Cinema en curs 2009-2010, es projecta a la Cinemateca Portuguesa de Lisboa juntament amb set films més realitzats en els tallers de Le cinéma cent ans de jeunesse a França, Itàlia, Regne Unit i Portugal.\nComencen els rodatges dels Minuts Lumière. Als blocs es pot seguir el procés de treball.\nEl curs s’inicia amb aquesta pràctica inspirada en les 'vistes documentals' dels germans Lumière. Cada alumnes realitza un pla documental d’un minut amb unes condicions precises: durant el minut no es pot moure la càmera ni modificar cap paràmetre, i es disposa d’una única presa.\nInici de l'espai d'Actualitat de Cinema en curs\nEstrenem el nou web d'A Bao A Qu i amb ell, l'espai d'Actualitat. A partir d'ara podreu seguir aquí les notícies més significatives de 'Cinema en curs'. Al web de Cinema en curs podeu trobar el detall de Festivals, Publicacions, Premsa i Conferències dels anys precedents.


Saber més respecte al cognom Fimbler és saber més sobre aquelles persones que amb tota probabilitat comparteixen uns orígens i avantpassats comuns. Aquest és el motiu pel qual és freqüent que el cognom Fimbler sigui més abundant en uns certs països del món en concret que en uns altres. En aquesta pàgina és possible conèixer quins són els països del planeta en els quals existeix una major quantitat de persones amb el cognom Fimbler.\nEl cognom Fimbler en el món\nLa globalització és un fenomen que ha fet que els cognoms es difonguin molt més lluny de de el país en què es va originar, de manera que podem trobar cognoms asiàtics a Europa o cognoms americans a Oceania. De la mateixa manera ocorre en el cas de Fimbler, que com es pot comprovar, és possible assegurar que és un cognom representat orgullosament en gairebé tothom. D'igual manera existeix països en els quals certament el nombre de persones amb el cognom Fimbler és major a la de la resta de països.\nEl mapa del cognom Fimbler\nL'oportunitat d'informar-se en un mapamundi sobre quins països posseeixen una major quantitat de Fimbler en el món, és de gran ajuda. Col·locant-nos sobre el mapamundi, damunt d'un país concret, som capaços de veure la xifra exacta de persones que porten el cognom Fimbler, per a aconseguir així la informació precisa de tots els Fimbler que pots trobar en l'actualitat en aquest país. Tot això ens ajuda també a comprendre no solament d'on és oriünd el cognom Fimbler, sinó també d'en quina manera s'han desplaçat i s'han traslladat les gents els orígens de les quals formen part de la família amb el cognom Fimbler. De la mateixa manera, podem veure en quins països s'han arrelat i desenvolupat, motiu pel qual si Fimbler és el nostre cognom, resulta atractiu saber a quins altres llocs del globus és possible que migrés alguna vegada un avantpassat nostre.\nPaïsos amb més Fimbler del món\nSi ho mires atentament, en aquesta web et presentem tot allò que és important perquè puguis tenir la informació real de quins països tenen un major número de Fimbler en tot el planeta. D'igual manera, és possible veure'ls de forma molt gràfica en el nostre mapa, en què els països en els quals resideixen una quantitat major de persones amb el cognom Fimbler poden veure's pintats en un to més fort. D'aquesta manera, i amb un simple cop de vista, pots localitzar sense dificultat quins són els països en els quals Fimbler és un cognom més freqüent, i en quins països Fimbler és un cognom insòlit o inexistent.\nNom de Famille Fimbler