La Unió Filharmònica repassa la seua trajectòria en un concert 'històric' ~ EbreDigital.cat\nLa Unió Filharmònica repassa la seua trajectòria en un concert ‘històric’\nSara Hernández2018-03-04T17:35:20+00:003 de maig de 2017|Cultura| Amposta, Montsià|0 Comentaris\nAvui fem cent anys i tothom està predisposat a emocionar-se! (Text de Jesús Serrano publicat a la http://www.lafila.cat/)\nVint-i-nou d’abril. Ja són les vuit. Una veu femenina prega a tots els assistents que romanguin asseguts als seus seients i que mantinguin els seus telèfons mòbils en silenci. Un considerat mutisme sepulcral s’apodera de la sala. Una absoluta penombra senyoreja i domina tot l’auditori. Una expectant excitació subjuga a tota la concurrència mentre unes improvisades variacions de l’Himne de la Fila ressonen aclaparadorament per tot l’atapeït auditori. No hi cap ningú més! Avui fem cent anys i tothom està predisposat a emocionar-se! Visca la música! I… per que no dir-ho… Visca la Fila!\nSi cerquem en un gruixut diccionari l’accepció significativa del terme “emoció” observarem que se’ns parla, d’una manera sòbria i concisa, d’uns sentiments força intensos d’alegria, plaer i dolor. Aquesta senzilla descripció del mot en qüestió, però, mai no ens deixarà comprendre, amb precisió i fidelitat, el fet social d’una entitat com la Unió Filharmònica. Mai no ens permetrà poder arribar a intuir l’engranatge cívic que vincula emocionalment –d’una manera directa o indirecta- a gairebé tota una vila. Mai no ens donarà llicència per poder copsar, d’una manera exacta, el fet que, ampostins de qualsevol edat i circumstància socioeconòmica, hagin estat capaços de mancomunar els seus esforços –any rere any fins fer-ne cent- per tal de tirar endavant aquest enorme projecte vinculat a la música i a Amposta.\nL’espectacle mereix la pena i, gairebé sense adonar-nos-en, ja han passat dues hores. Entre aplaudiments i felicitacions, ens adonem com aquells cent trenta músics i cantaires ens han sabut fer emocionar fins el paroxisme. Com, sota la batuta del mestre Carles Royo i la direcció escènica de Jordi Príncep, se’ns ha fet viatjar per la història en majúscules d’una banda que, avui, ja és centenària. I que, com aquells qui no volien la cosa, ens han convidat, a més, a seguir fent-ne… d’història.\nPerò, al bell mig dels eixordadors aplaudiments i quant tots els presents es feliciten per l’acte, el meu xiquet, amb la sàvia innocència dels seus tendres cinc anys, ha aconseguit torbar-me l’esperit i despentinar-me l’ànima en fer-me una pregunta ben senzilla:\n-Papa… Per què som de la Fila?\n-Per això d’avui, fill meu… Per això mateix i pels cent anys que encara han d’arribar!\nDomingo Tomàs, regidor de la Festa del Renaixement: “En la complicitat entre entitats, associacions i ajuntament és on marquem la diferència”\n‘Ebre, Art i Patrimoni’ proposa nou mirades creatives al patrimoni ebrenc de la mà de la il·lustració\nEbrefolk, el campus de música i ball populars del territori Sénia\nLa 23a Festa del Renaixement de Tortosa serà la més internacional\nLa Móra Morisca, una cita festiva que agermana tres cultures\n19jul.Tot el dia29Festes Majors a Sant Jaume d'Enveja(Tot el dia) Categoria:Fires i FestesPoblació:Montsià,Sant Jaume d\nL'Ajuntament de Sant Jaume celebra la seva Festa Major del 19 al 29 de juliol. Un programa d'actes molt complert amb carrosses, concursos, àpats populars, ball, bous, activitats infantils i molt\nL’Ajuntament de Sant Jaume celebra la seva Festa Major del 19 al 29 de juliol. Un programa d’actes molt complert amb carrosses, concursos, àpats populars, ball, bous, activitats infantils i molt més.\njuliol 19 (Dijous) - 29 (Diumenge)\nXXIII Festa del Renaixement a Tortosa\n19jul.Tot el dia22XXIII Festa del Renaixement a Tortosa(Tot el dia) Categoria:Fires i FestesPoblació:Baix Ebre,Tortosa\n23a edició de la Festa del Renaixement de Tortosa, que ens transporta a l’esplendor del passat en un viatge en el temps en què la ciutat antiga es transforma en un\n23a edició de la Festa del Renaixement de Tortosa, que ens transporta a l’esplendor del passat en un viatge en el temps en què la ciutat antiga es transforma en un gran escenari on músics i rodamóns, comediants i dames nobles, cavallers, menestrals i tafurs ens porten l’esperit d’una època. Música i danses, teatre i malabars en palaus i racons plens d’història en una ciutat on la festa, la gresca i la gastronomia del segle XVI són presents a totes hores.\njuliol 19 (Dijous) - 22 (Diumenge)\n"Coneix el Món de les Herbes" a Tivissa\n19jul.20:0023:00"Coneix el Món de les Herbes" a Tivissa20:00 - 23:00 Categoria:TallerPoblació:Ribera d,Tivissa\nTivissa organitza una excursió al Tormo de la Margarida amb Miquel Biarnés amb l'activitat "Coneix el món de les herbes"\nTivissa organitza una excursió al Tormo de la Margarida amb Miquel Biarnés amb l’activitat “Coneix el món de les herbes”\n20jul.Tot el dia28Festa Major de Camarles(Tot el dia) Categoria:Fires i FestesPoblació:Baix Ebre,Camarles\nDel 20 al 28 de juliol Festa Major de Camarles. Un programa d'actes pensat per a tots els públics: bous, ball, processó, ofrena, cercaviles, berenars ...\nDel 20 al 28 de juliol Festa Major de Camarles. Un programa d’actes pensat per a tots els públics: bous, ball, processó, ofrena, cercaviles, berenars …\njuliol 20 (Divendres) - 28 (Dissabte)\n20jul.Tot el dia29Festes Majors a Sant Carles de la Ràpita(Tot el dia) Categoria:Fires i FestesPoblació:Montsià,Sant Carles de la Ràpita\nL'Ajuntament de Sant Carles de la Ràpita ja té a punt la programació de la seva Festa Major. Del 20 al 29 de juliol, deu dies intensos amb més de\nL’Ajuntament de Sant Carles de la Ràpita ja té a punt la programació de la seva Festa Major. Del 20 al 29 de juliol, deu dies intensos amb més de 120 actes com concerts, carrosses, concursos, àpats populars, ball, bous, activitats infantils…\njuliol 20 (Divendres) - 29 (Diumenge)\nFesta Major a Campredó\n20jul.Tot el dia28Festa Major a Campredó(Tot el dia) Categoria:Fires i FestesPoblació:Baix Ebre,Camarles\nCampredó viurà la seva Festa Major del 20 al 28 de juliol amb amb un programa que combina els actes més tradicionals amb els més moderns.\n20jul.20:0022:00Patrimònium 2018. Ulldecona, un passeig per la història20:00 - 22:00 Categoria:Jornades CulturalsPoblació:Montsià,Ulldecona\nDivendres 20 de juliol, Gianni Gallelo, responsable del grup ArchaeChemis del Departament de Química Analítica de la Universitat de València i investigador Marie Curie per la Universitat de York farà una xerrada sobre la “Metodologia en l’anàlisi dels pigments de l’Art Rupestre Llevantí”, un projecte que està desenvolupant en l’actualitat, per tal de conèixer quins materials utilitzaven els autors de les escenes pintades als abrics de la Serra de Godall.\nAscó Jazz Festival Casal Municipal d'Ascó Carrer Hospital, 2, 43791 Ascó,\n20jul.(jul. 20)21:0021(jul. 21)22:30Ascó Jazz Festival21:00 - 22:30 (21) Categoria:Concerts,GastronomiaPoblació:Ascó,Ribera d\nEls dies 20 i 21 de juliol l'Ajuntament d'Ascó organitza el 2n Ascó Jazz festival amb les actuacions de Sant Andreu Jazz Band i Bandarra Street Orkestra.\nEls dies 20 i 21 de juliol l’Ajuntament d’Ascó organitza el 2n Ascó Jazz festival amb les actuacions de Sant Andreu Jazz Band i Bandarra Street Orkestra.\n20 (Divendres) 21:00 - 21 (Dissabte) 22:30\nCarrer Hospital, 2, 43791 Ascó,\nVia Blava: de l'arròs al vi\n21jul.Tot el diaVia Blava: de l'arròs al vi(Tot el dia: dissabte) Categoria:Esports,GastronomiaPoblació:Baix Ebre,Deltebre\nEl Club Nàutic Riumar organitza la Via Blava: de l'arròs al vi per al dissabte 21 de juliol. Sortida des del Port de Deltebre navegant riu amunt i fen parada\nEl Club Nàutic Riumar organitza la Via Blava: de l’arròs al vi per al dissabte 21 de juliol. Sortida des del Port de Deltebre navegant riu amunt i fen parada a Tortosa, Pinell de Bari i Xerta.\n21jul.Tot el dia29Festes Majors a Tivissa(Tot el dia) Categoria:Fires i FestesPoblació:Ribera d,Tivissa\nTivissa estarà de Festa Major del 21 al 29 de juliol amb música, activitats infantils, pubilles i pubilletes, àpats populars, concursos i molt més.\njuliol 21 (Dissabte) - 29 (Diumenge)\n21jul.(jul. 21)12:0022(jul. 22)17:00Commemoració dels 80 anys de la Batalla de l'Ebre12:00 - 17:00 (22) Categoria:CommemoracióPoblació:Caseres,Corbera d,El Pinell de Brai,Terra Alta,Vilalba dels Arcs\nEl cap de setmana del 21 i 22 de juliol "Commemoració dels 80 anys de la Batalla de l'Ebre" amb diferents activitats repartides a Vilalba dels Arcs, Corbera d'Ebre, el\nEl cap de setmana del 21 i 22 de juliol “Commemoració dels 80 anys de la Batalla de l’Ebre” amb diferents activitats repartides a Vilalba dels Arcs, Corbera d’Ebre, el Pinell de Brai i Caseres.\n21 (Dissabte) 12:00 - 22 (Diumenge) 17:00\nII Trobada de Muletes\n21jul.19:0021:00II Trobada de Muletes19:00 - 21:00 Categoria:EsportsPoblació:Baix Ebre,L\nDissabte 21 de juliol a la platja de l'Arquitecte de l'Ampolla " II Trobada de Muletes" amb la participació de molts equips que participen a la lliga\nDissabte 21 de juliol a la platja de l’Arquitecte de l’Ampolla ” II Trobada de Muletes” amb la participació de molts equips que participen a la lliga\nConcert Gospel "Fures in nocte& Goliards" Parròquia Sant Miquel de la Cava Carrer Major, 23, Deltebre\n21jul.21:0023:00Concert Gospel "Fures in nocte& Goliards"21:00 - 23:00 Categoria:ConcertsPoblació:Baix Ebre,Deltebre\nEl dissabte, 21 de juliol, Concert de Gospel a la parròquia Sant Miquel amb " Fures in nocte&Goliards" amb Clarence Bekker entrada lliure i gratuïta. Prèviament al concert el mateix\nEl dissabte, 21 de juliol, Concert de Gospel a la parròquia Sant Miquel amb ” Fures in nocte&Goliards” amb Clarence Bekker entrada lliure i gratuïta. Prèviament al concert el mateix dissabte Taller de Gospel de 17 a 19h, interessats/des 697 268 791.\n21jul.(jul. 21)22:3022(jul. 22)0:00Presentació del documental "El Periple"22:30 - 0:00 (22) Categoria:CinemaPoblació:La Sénia,Montsià\nEl dissabte 21 de juliol a la Plaça Major es presentarà la pel.lícula documental "El Periple". La vella llum d'Europa amb la presència del director Mario Pons i la banda sonora\nEl dissabte 21 de juliol a la Plaça Major es presentarà la pel.lícula documental “El Periple”. La vella llum d’Europa amb la presència del director Mario Pons i la banda sonora original en directe interpretada pels Sirgadors.\n21 (Dissabte) 22:30 - 22 (Diumenge) 0:00\nPresentació de les Pubilles i les Pubilles Infantils d'Amposta Pavelló firal Amposta Carrer Sebastià Juan Arbó, 1, Amposta\n21jul.(jul. 21)23:0022(jul. 22)3:00Presentació de les Pubilles i les Pubilles Infantils d'Amposta23:00 - 3:00 (22) Categoria:Fires i FestesPoblació:Amposta,Montsià\nAquest dissabte, 21 de juliol, el Pavelló 1 d'octubre serà l'escenari de Presentació de les Pubilles i Pubilles Infantils de la Festa Major d'Amposta. I a continuació ball amb l'orquestra\nAquest dissabte, 21 de juliol, el Pavelló 1 d’octubre serà l’escenari de Presentació de les Pubilles i Pubilles Infantils de la Festa Major d’Amposta. I a continuació ball amb l’orquestra Calibra.\n21 (Dissabte) 23:00 - 22 (Diumenge) 3:00\n30è Acte de Commemoració i Homenatge Víctimes i Combatents de la Batalla de l'Ebre\n22jul.11:3013:0030è Acte de Commemoració i Homenatge Víctimes i Combatents de la Batalla de l'Ebre11:30 - 13:00 Categoria:CommemoracióPoblació:El Pinell de Brai,Terra Alta\nEl diumenge, 22 de juliol, 30è "Acte de Commemoració i Homenatge a les Víctimes i Combatents de la Batalla de l'Ebre" al Cup de la Pau de la Cota 705\nEl diumenge, 22 de juliol, 30è “Acte de Commemoració i Homenatge a les Víctimes i Combatents de la Batalla de l’Ebre” al Cup de la Pau de la Cota 705 de la serra de Pàndols.\n22jul.18:3023:0014es Jornades Musicals a l'Ermita d'Ulldecona18:30 - 23:00 Categoria:ConcertsPoblació:Montsià,Ulldecona\nAquest diumenge, 22 de juliol, Powersolo + Llobarros + Rice Against de Machines DJ’s en concert.\nJornades de formació "Mas de Burot"\n23jul.Tot el diaJornades de formació "Mas de Burot"(Tot el dia: dilluns) Categoria:JornadaPoblació:Horta de Sant Joan,Terra Alta\nL'Ajuntament d'Horta de Sant Joan organitza unes Jornades de formació sobre el Mas de Burot. Arquitectura tradicional i vida als Ports. La formació és gratuïta.\nL’Ajuntament d’Horta de Sant Joan organitza unes Jornades de formació sobre el Mas de Burot. Arquitectura tradicional i vida als Ports. La formació és gratuïta.\n24jul.Tot el dia28Jotacampus 2018(Tot el dia) Categoria:Concerts,CursosPoblació:Montsià,Poble Nou del Delta\nDel 24 al 28 de juliol 7a edició del Jotacampus a Poblenou del Delta. Apendre, xalar i apropar-se a la terra són tres de les idees que marcaran emprempta a\nDel 24 al 28 de juliol 7a edició del Jotacampus a Poblenou del Delta. Apendre, xalar i apropar-se a la terra són tres de les idees que marcaran emprempta a l’Escola d’Estiu de la Casa de la Jota\njuliol 24 (Dimarts) - 28 (Dissabte)\nCaminades Nocturnes a Riumar\n24jul.22:000:00Caminades Nocturnes a Riumar22:00 - 0:00 Categoria:EsportsPoblació:Baix Ebre,Deltebre\nDins de l'agenda "Deltebre fa estiu! " caminades Nocturnes a Riumar, organitzades per l'Ajuntament de Deltebre i la Unió Excursionista Lo Passador. Una oportunitat perfecta per gaudir del territori fent esport\nDins de l’agenda “Deltebre fa estiu! ” caminades Nocturnes a Riumar, organitzades per l’Ajuntament de Deltebre i la Unió Excursionista Lo Passador. Una oportunitat perfecta per gaudir del territori fent esport amb una dificultat baixa (5km). La sortida és des del Consell de Riumar a les 22:00h.\nFestes Majors a la Torre de l'Espanyol\n25jul.Tot el dia29Festes Majors a la Torre de l'Espanyol(Tot el dia) Categoria:Fires i FestesPoblació:La Torre de l,Ribera d\nLa Torre de l'Espanyol celebra les seves Festes Majors del 25 al 29 de juliol. Gran varietat d'actes per a que tohom gaudeixi de la seva Festa Major.\nLa Torre de l’Espanyol celebra les seves Festes Majors del 25 al 29 de juliol. Gran varietat d’actes per a que tohom gaudeixi de la seva Festa Major.\njuliol 25 (Dimecres) - 29 (Diumenge)\nXVI Diada del Musclo del Delta de l'Ebre Port Pesquer Les Cases d'Alcanar Carrer de Lepanto, 16, 43569 Les Cases d\_'Alcanar\n28jul.12:3015:00XVI Diada del Musclo del Delta de l'Ebre12:30 - 15:00 Categoria:GastronomiaPoblació:Alcanar,Montsià\nEl Port Pesquer de les Cases d'Alcanar acollirà la XVI Diada del Musclo del Delta de l'Ebre el darrer cap de setmana de juliol.\nEl Port Pesquer de les Cases d’Alcanar acollirà la XVI Diada del Musclo del Delta de l’Ebre el darrer cap de setmana de juliol.\n(Dissabte) 12:30 - 15:00\nPort Pesquer Les Cases d'Alcanar\nCarrer de Lepanto, 16, 43569 Les Cases d'Alcanar\nEspectacles Infantils a la platja del Marjal\n28jul.20:0021:30Espectacles Infantils a la platja del Marjal20:00 - 21:30 Categoria:EspectaclesPoblació:Alcanar,Montsià\nAquest estiu espectacles infantils per a gaudir en família a la vora de la mar. A la platja del Marjal música, màgia i fantasia... Aquest dissabte, 28 de juliol, "Petiteses"\nAquest estiu espectacles infantils per a gaudir en família a la vora de la mar. A la platja del Marjal música, màgia i fantasia… Aquest dissabte, 28 de juliol, “Petiteses” de Rodamons Teatre: espectacle de contes, música i cançons.\n30jul.Tot el diaJornades de formació "Mas de Burot"(Tot el dia: dilluns) Categoria:JornadaPoblació:Horta de Sant Joan,Terra Alta


Narrativa – Pàgina 3 – La Lectora\nUn final, de J. P. Sansaloni, forma part d’aquelles novel·les que, darrerament, recreen un món postapocalíptic per advertir-nos sobre els perills de la contemporaneïtat. Tal com defensa L. J. Salart a l’epíleg, lluny d’aportar un bri d’esperança, Un final ens explica que no n’hi ha cap. Si bé això potser incomoda alguns lectors, sospito que alhora, a d’altres amb tendències mil·lenaristes, els deu generar certa tranquil·litat: la de qui veu com li donen la raó. Tornaré més endavant a aquesta aproximació pessimista que basteix l’obra, però abans endinsem-nos en els aspectes més narratius, el seu punt fort.\nAquesta novel·la curta presenta la virtut d’una narració ben travada. La brevetat probablement hi ajuda, perquè obliga a escollir un arc clar per cadascun dels dos protagonistes i condensa els esdeveniments en una successió d’escenes-capítols sovint d’alta intriga i impacte. A més, les dinàmiques del món proposat per Sansaloni són enginyoses i ens fan qüestionar el nostre món actual. Deixant de banda l’assumpte de la immortalitat, tot gira al voltant de les pastilles que aporten experiències no viscudes a qui les consumeix i dels dispositius de memòria que extreuen dels individus aquestes experiències, que després permetran crear les pastilles. Raonadament, a Un final el control de la població no deriva només de grans estructures de vigilància i punició, sinó també d’alimentar fins a l’extenuació la nostra recerca de plaer. Tot molt familiar i quotidià. Per aquesta via, Sansaloni sovint recorda clàssics com Aldous Huxley o Philip K. Dick.\nQuan comença la novel·la, però, aquest món està en corrosió i descomposició, tant literal com metafòrica, de tal manera que, si bé l’arc narratiu dels protagonistes orbita les pastilles, ja no són una font de plaer. Com que no hi ha cap estructura social que sostingui i organitzi la supervivència de la població, tant les pastilles com els dispositius de memòria esdevenen una amenaça perquè són usats com a armes d’atac i control contra la resta d’individus i grups disgregats. I són també el recurs fonamental per trobar la sortida de l’apocalipsi: l’esperança o bé per morir en pau o bé per descobrir com fugir a un altre planeta. En aquest sentit, penso que Sansaloni l’encerta molt presentant-nos sempre les estratègies de supervivència dels personatges; per exemple, quan els captius de la planta -3 discuteixen les seves opcions d’escapatòria, però com que són desconeguts han de valorar en qui confiar a partir d’inputs molt aleatoris. L’autor plasma així la tensió que implica prendre decisions transcendentals en un ambient d’incertesa extrema.\nEstic d’acord amb Salart que l’acompanyament dels personatges es fa des d’una manca d’empatia. Més que deure’s al seu anonimat, tanmateix, a parer meu passa que la novel·la aconsegueix funcionar com una bona pel·lícula de suspens i terror, on les escenes transcorren sempre en estat d’alerta. La intriga es configura a partir d’esdeveniments que s’encavalquen a molt bon ritme i no deixen indiferent gràcies a la força de les imatges que escull Sansaloni. Com que són inquietants i violentes, empenyen a continuar llegint amb avidesa no tant per comprendre amb precisió l’univers recreat, sinó perquè esperem l’espant i volem conèixer el desenllaç dels personatges en aquest univers. He gaudit especialment l’aventura del protagonista amb ulls X o l’escapada final i violenta dels ja esmentats personatges de la planta -3.\nPer la potència del transcurs de la narració, doncs, Un final és una novel·la ben recomanable de llegir. Això no obstant, hi ha hagut una decisió de Sansaloni que no resulta reeixida des del meu punt de vista. En aquest món d’experiències encapsulades per consumir, la robòtica també ha avançat de tal manera que els discursos ja no necessàriament tenen emissor humà. Mentre els protagonistes lluiten per la seva supervivència, viuen envoltats a totes hores d’aquests missatges i, a desgrat meu, com a lectors tampoc no ens en podem escapar. L’exemple més il·lustratiu es troba en un dels capítols finals, en què dos personatges remenen papers cremats (en un món tan digitalitzat, és força curiós, tant de paper). Si bé l’escena està ben plantejada, perquè crea un efecte de contrapunt entre l’activitat de buscar informació als papers escampats i els pensaments de sospita recíproca dels dos personatges, hem d’empassar-nos unes vint pàgines en què tres quartes parts del contingut són frases com\nLa fascinació que desperten tots aquests canvis, però, ha acabat conduint-nos a entronitzar o deïficar la ciència […] Com sol ser recurrent en la naturalesa humana, l’èxit ens ha portat a la prepotència, una actitud que ens encapsula en una mentalitat excloent i tancada, justament la que sempre s’ha d’evitar quan s’aplica el mètode científic (p.136).\nTot el que veiem davant els nostres ulls, edificis, ciutats, fronteres, presidents, reis, no són res més que les idees que un dia van ocupar el cervell d’algun ésser humà, idees basades en veritats que consideràvem que eren inamovibles. ¿Quantes veritats s’han desmentit ja al llarg de la història? (p.138).obs\nUn primer problema que presenta aquesta decisió és que atura la narració, sobretot perquè la majoria de discursos no tenen cap emissor concret que ens generi empatia o antipatia i ens obliguen a centrar-nos en el contingut. Tot i que al ser gairebé trepidant el ritme es reprèn amb facilitat, a la vegada aquests fragments provoquen estones d’avorriment que desgasten la brillantor de l’obra. Malauradament, Sansaloni recorre a estratègies de construcció novel·lística que recorden a 1984, de George Orwell, amb llargs excursos teòrics que poden arribar a fer-se pesats (per exemple, quan Orwell hi afegeix capítols d’un llibre d’història i teoria política). Val a dir, però, que la brevetat d’Un final, així com la qualitat de la narració, pal·lien les potencials temptacions d’abandonament per sobredosi de teoria. En canvi, l’autor no explora les vies d’altres obres on, si bé es pretén reflexionar sobre la societat, les explicacions s’insereixen de manera més fluida enmig dels esdeveniments, sense recórrer abusivament al discurs teòric directe, que molesta i distreu la immersió del lector. Penso, per exemple, en La carretera de Cormac McCarthy, en aquesta línia postapocalíptica, i també en sagues de fantasia i ciència-ficció com les d’Ursula K. Le Guin o Isaac Asimov. (Disculpeu la meva manca d’originalitat en les cites del gènere, no en sóc cap experta.)\nAlgú podria discutir-me que la decisió de Sansaloni és coherent. Jo mateixa ho veig: és coherent que, en un món on el sentit ha col·lapsat per sobreabundància, els discursos se’ns presentin de tal manera que a nosaltres també ens acabin col·lapsant. A més, així posa el dit a la llaga en el nostre present on, rebent missatges de tot arreu, ja no sabem què pensar. I, com que ens fa dubtar sobre qui escriu aquests missatges, si els humans o les màquines, planteja una amenaça futura i alhora sembra el perill sobre l’actualitat: tothom com a mínim sospita que els principals lobbies i organitzacions amb poder generen discursos cada vegada més maquinals, amb objectius de control que s’allunyen del que és ser humà des d’una perspectiva humanista moderna (qüestionable, si un vol). Per tant, si l’efecte que buscava Sansaloni era de col·lapsar-nos per fer-nos repensar cap a on anem i el rol important que hi tenen els discursos omnipresents, accepto que ho aconsegueix, encara que això forci a aturar la narració que, per mi, és el punt fort de l’obra.\nHi ha un altre problema, més enllà de l’avorriment que pugui provocar-nos (esperem que a consciència), però, que se m’ha fet més persistent i preocupant. Els discursos sonen naïfs perquè es conformen amb frases pseudocientífiques i pseudofilosòfiques. Encara que el contingut científic i filosòfic hi és, s’expressa amb una retòrica massa efectista i que recorre a paraules grandiloqüents. No pretenc entrar a discutir els continguts amb detall, atès que requeriria un debat aprofundit i poc rellevant pel cas que ens ocupa. Només a tall d’exemple, com que a les cites precedents queda prou clar, em centraré breument en la segona per il·lustrar-ho. Els conceptes clau hi són “idees” i “veritats”, conceptes imposants però que s’utilitzen amb unes connotacions força obsoletes: llegir que la nostra realitat social és fruit d’idees preconcebudes no se sustenta empíricament ni teòrica en l’actualitat (operen constrenyiments materials, canvis exògens i endògens, etc.); criticar la nostra tendència a creure en la veritat resulta bastant anacrònic, perquè el problema avui dia és més aviat el contrari, que amb tants discursos en pugna no en trobem cap de prou consensuada.\nLa literatura pot abordar qüestions tractades per les ciències socials i les humanitats de forma convincent, perquè són moltes les obres que ho demostren. Tanmateix, a Un final no em sembla que els continguts siguin d’interès, malgrat l’esforç de l’autor per presentar-nos diversos punts de vista sobre les preocupacions que aborda. Altre cop algú em podria contraargumentar que en general les persones emetem discursos que fan vergonya de tan grandiloqüents i poc polièdrics i, per tant, els de la novel·la tindrien valor com a mirall. Malgrat que en tinguessin, però, aquest “realisme brut”, sumat al fet que vivim en un període decadent on ens malfiem del sentit com la mateixa obra insinua, des de l’inici indueix a preocupar-nos de si cal llegir els discursos irònicament. Ens hem de prendre els seus continguts amb humor gairebé negre, pensant que són una farsa que permet preservar el món tal com és? Cal deixar pas a la sensació que tenim quan algú ens posa al davant un lloc comú gastat però demostra amb intel·ligència que se’n riu, i nosaltres també ens en riem, encara que sigui amb la desesperança que travessa Un final?\nEn alguns fragments de discurs en forma d’anuncis, sembla que la lectura irònica hi és possible, perquè el món del màrqueting tolera la grandiloqüència a la vegada que propicia aquest tipus de lectura (i hi és immune de tan autoirònic). Ara bé, vaig començar a dubtar-ne en llegir que no només els discursos maquinals i sense emissor citats fins ara eren naïfs, sinó que els personatges es parlaven a si mateixos, o discutien amb la resta, amb la mateixa fraseologia pseudofilosòfica i pseudocientífica. En un monòleg introspectiu, per exemple, hi trobem:\nPer què soc tan obsessiva? ¿Tan exigent? Per què necessito tanta perfecció? He fet coses detestables, denigrants… Tot pels objectius, les aspiracions, les expectatives… Objectius que en teoria m’havien de fer créixer i havien de millorar el món… però que l’únic que feien era fer-me obsessionar per la manera de complir-los, per crear hàbits i rutines per complir-los… (p.49).\nO, en un diàleg, un desconegut (!) diu a la protagonista:\n¿Com pretens crear res original, únic, si no ets capaç ni de veure que t’has deixat enganyar per una altra idea tòpica més de salvació o condemna, de més enllà o més enllí? […] El relativisme el solen fer servir les persones egoistes i manipuladores per justificar-se i no sentir remordiments. O els idealistes frustrats… o ferits. ¿Què ets, tu? (p. 24-25)”.\nAquests monòlegs i interaccions dels personatges em resulten poc humans perquè som més complexos psicològicament. No tant perquè la majoria ostentem una capacitat dialèctica refinada i subtil, ni ho dubteu, sinó perquè ens posem trampes per ocultar la veritat als altres i a nosaltres mateixos, quan no ens convé o ens fa mal (parèntesi: crec que la simplificació també bloqueja als lectors la reacció empàtica, prèviament esmentada). Atès que aquesta transparència autoconscient dels personatges es concreta a partir de compartir la retòrica grandiloqüent dels discursos ambientals, potser involuntàriament, Sansaloni indica que no hem de llegir-los ni uns ni altres com a irònics. Si al món que recrea humans i inhumans s’expressen d’aquesta manera, assumim que no hi ha diferència entre plans i, com a lectors, desactivem la possibilitat de lectura irònica, també perquè no hi ha cap altre indici que la permeti. Tanmateix, com que Un final té una clara intenció de fer-nos pensar sobre la nostra realitat, aquesta lectura planera genera incomoditat quan el lector qüestiona els continguts presentats: el potencial de la crítica irònica s’acaba convertint en una crítica força banal. És el que m’ha passat perquè, com he intentat defensar, el nostre món diria que és més opac en expressió simbòlica que el recreat per Sansaloni en els discursos inhumans i humans.\nCap al final, un dels personatges llegeix un fragment de discurs anònim que juga amb la metaficció. Sansaloni ens adverteix que, en una realitat decadent i esgotada,\nTot ha quedat o està essent assimilat, analitzat i comparat amb més immediatesa que mai. Fins i tot aquest llibre que tens davant els ulls, que s’ha escrit per criticar i canviar el sistema, no farà res més que alimentar-lo i enfortir-lo (p.133).\nLa novel·la en conjunt ens amara d’aquest pessimisme i desesperança. I no seré jo qui la contradigui. Ara bé, la paradoxa és que són les decisions concretes de l’autor les que reforcen el sistema i el banalitzen. Construeix un món de poders invisibles, creadors de sentit a través d’objectes de consum i discursos superficials en totes direccions que ens paralitzen. Ens situa més enllà de la seva victòria destructora, en un escenari postapocalíptic, asocial, amb personatges impotents i solitaris (o gairebé, perquè l’amor és irresistible fins i tot pels més derrotistes). És la fi de la història, però sota l’espera del mil·lenarisme i no pas del triomf modern, liberal, capitalista.\nEl meu pessimisme i desesperança no són exactament com els de l’autor, perquè aquest final em sembla el negatiu de la propaganda difosa pels defensors de l’statu quo: en qualsevol cas, triomfaria l’individualisme atomitzat. I penso que potser aquesta crítica està estretament relacionada amb l’anterior, atès que la visió postapocalíptica de l’obra se sustenta més fàcilment en personatges aïllats que només poden pensar a partir de clixés, sense capacitat d’imaginar i practicar un canvi per molt fracassat que sigui. Amb tot, aquest excés científic-filosòfic i autoconscient en discursos i personatges també té un costat divertit: ens recorda que en la decadència de la nostra civilització, si és que arriba, haurem d’aguantar tant les cantarelles de crítica iròniques amb ínfules de suficiència, que donava per descomptades, com també les que són embafadores i carrinclones encara que vagin camuflades sota l’hàbit del coneixement i la reflexió.\nPer acabar, fins i tot si un no comparteix la visió que ens proposa Un final per fer-nos pensar sobre la nostra realitat, vull tornar a remarcar que la novel·la sobretot ens regala un transcurs àgil d’escenes inquietants i violentes, amb personatges que lluiten estratègicament per sobreviure en un món obscur, on el plaer com a lectors està assegurat. I, de fet, si Sansaloni torna a escriure, espero que la nova obra explotarà aquesta capacitat narrativa, perquè m’hi llançaré.\nPer casualitats lectores, el nou llibre del mallorquí Sebastià Alzamora, Ràbia (Proa, 2022), em va arribar just quan començava a llegir Sicília sense morts de Guillem Frontera, publicat l’any 2015 per Club Editor. Fins al moment, no n’havia llegit res ni d’un ni de l’altre, malgrat conèixer la rellevància dels seus noms. Sicília se centrava sobretot en explicar el funcionament de la corrupció política i les dinàmiques de poder institucional –intra i extra autonòmiques–(clientelisme, tràfic d’influències, desregularització del sòl, etc.) vinculades a l’explotació urbanística de l’illa de Mallorca (ports esportius, ampliació d’autopistes, terminals aeroportuàries, urbanitzacions de luxe, etc.), i ho feia a través del personatge de José Antonio Bergas, jove president de la Comunitat Autònoma, a qui un dia li arriba un paquet anònim que conté una rata morta en avançat estat de putrefacció. La primera part de Ràbia intenta recollir, de manera explícita (p. 66), les conseqüències físiques (sobreturistificació i gentrifiació), ecològiques (assolament i contaminació del territori) i humanes (malestar i crispació social) d’aquelles formes de perversió i destrucció narrades per Frontera, i ho fa per mitjà de les passejades diàries d’un escriptor frustrat i solitari, amb la seva gossa, la Taylor, ubicades al barri fictici de Bellavista i les seves contrades. En aquest sentit, crec que la poètica del paisatge alzamorià, construïda a partir d’imatges de la descomposició, complementen a la perfecció la crònica periodística-detectivesca de Frontera:\nEls turons, els comellars i les codines, així com els camps de conreu, van ser aplanats i migpartits per l’autopista, que va anar sumant carrils a banda i banda al mateix ritme que l’aeroport acumulava terminals i edificis. El creixement descontrolat de l’aeroport el va convertir literalment en una altra ciutat […] les urbanitzacions i la restes de municipis en constituïen la perifèria. Mers annexos de l’aeroport, la segona corona, la conurbació habitada per una població irrellevant, o sobrera: la vertadera població, la productiva, eren els turistes que entraven i sortien de les terminals. […] Quan parlàvem de paisatges, ens referíem a allò que sobrava en el trajecte entre la costa, el nucli urbà i l’aeroport. Tot allò que ja no era a les afores de res, tan sols eren restes. (p. 61)\nLa nouvelle escrita per Alzamora està composta per dues parts ben diferenciades. La primera s’estén al llarg de tres capítols, que ubiquen la història tant en termes de present immediat de la narració (estiu de 2019) com de confluència i superposició d’espais (la Mallorca turística, la rural, la popular, la dels baixos fons) i d’èpoques passades (la de la guerra civil, la pre-turística, la pre-digital), sempre a través dels recorreguts i els encontres que tenen el protagonista i la gossa amb l’entorn i els personatges que l’habiten. El tercer capítol se centra en l’agonia de la Taylor emmetzinada, molt ben compassada, per cert, amb la que sofreix també el seu amo. La segona part de l’obra, on no es manté aquesta tensió narrativa i ètica, l’ocupen les morts successives i aparentment injustificades de la gossa i d’un conegut del protagonista –tot això ja s’explica a la sinopsi del llibre–, i la reacció erràtica del personatge principal.\nEl fet que tot això no provoqui un esperable esclat de ràbia del personatge, sobretot en relació a la gossa, contrariant així tots els indicadors, inclosos els paratextuals –només cal veure’n la portada–, relega l’esdeveniment de la mort de la gossa a la categoria de l’anècdota, i el que s’explica després, acaba imbuït per aquesta reducció. Ara bé, aquest enfocament desenrabiat ha estat celebrat ja per algunes lectures de l’obra, per part de Ponç Puigdevall o J. Pons Alorda, com un efecte sorprenent encaminat a explorar altres dimensions del terreny de les emocions i els afectes, atès que, en gran mesura, el que persegueix l’obra és assenyalar com part d’aquesta maldat infundada, aleatòria i gratuïta explica l’estat rabiós que pateixen les nostres societats actuals.\nCrec, però, que la proposta no acaba de funcionar. No tant pels episodis trivials i els llocs comuns amb què de tant en tant topem –hi ha pocs textos que se salvin de no contenir-ne–, ni per la qüestió moral, que en definitiva, és sempre un judici, sinó perquè la novel·la perd el seu vigor en la segona part del llibre. Amb l’excepció de l’escena dedicada a l’enterrament del cadàver de l’animal a la zona del l’antic polvorí, i el tancament, si bé un poc forçat, de la història, l’obra dona la sensació d’estirar-se a partir de vicissituds arbitràries, escenes estereotípiques farcides de diàlegs i reflexions massa simplistes (i.e. la conversa amb la Bali a la festa de la platja o la referència als presos polítics catalans i la relació amb la guerra de Iugoslàvia), a banda d’un univers caricaturesc de personatges pel quals, majoritàriament, abans no s’hi havia mostrat gaire interès. D’alguna manera, és com si la mort de la gossa deixés un buit tan espès que només pot omplir-se amb observacions superficials. Qüestió que, tanmateix, posa en dubte la pèrdua d’importància que s’acaba atribuint a la mort del ca. I és que quan la presència de l’animal desapareix, no només la història, sinó la manera d’explicar-la perd pistonada.\nD’altra banda, Alzamora demostra una destresa finíssima a l’hora de compondre les imatges de l’enrunament col·lectiu i de la transformació de l’illa, de la superposició tant dels diferents plans històric-temporals com dels estrats cimentats i geològics que vol recollir la novel·la. També és destacable la descripció del clima d’asfíxia angoixant i l’ambient de brutor i desídia que comporta la colonització turística estival, amb la visió dels locals que ja viuen prou turmentats amb els propis conflictes. En conjunt, però, crec que Ràbia és més aviat una novel·la preludi, que funciona com a idea preliminar però que presenta poca consistència narrativa, que tendeix a la captura fotogràfica de qüestions sociopolítiques, morals i humanes d’alt voltatge, però que roman en una superfície emergida, i de la qual caldria esperar-ne una versió ampliada.\nAnterior 1 2 3 4 5 … 37 Següent


L'Ajuntament del Vendrell cedirà un solar a l'empresa mixta d'aigües per fer una nova seu\nL'Ajuntament del Vendrell cedirà un solar municipal a l'empresa d'aigües per fer una nova seu\nEls terrenys estan situats al costat de la comissaria dels Mossos d'Esquadra | El projecte genera recels entre els partits de l'oposició\nper Marc Guitart 22/04/2022 10:40h\nL'Ajuntament del Vendrell cedirà un solar municipal a l'empresa Aigües del Vendrell per fer una nova seu. El ple del pròxim dilluns 25 d'abril servirà per iniciar aquest procediment de cessió dels terrenys a l'empresa mixta que presta el servei de l'aigua. El solar que s'ha de cedir està situat al costat de la comissaria dels Mossos d'Esquadra, en uns terrenys que ara estan buits.\nSegons ha explicat el regidor d'Aigües de l'Ajuntament, Alfons Herrera, aquesta ha estat una petició del consell d'administració de l'empresa. Actualment, Aigües del Vendrell té dues oficines en règim de lloguer al centre de la ciutat. La cessió dels terrenys per a la nova seu es mantindria fins que acabés l'actual concessió, moment en què passarien a ser de titularitat municipal.\nRecels per part de l'oposició\nEl projecte ha provocat reticències en diversos dels grups municipals de l'oposició. Josep Maria Llasat, de Primàries, ha criticat que el consistori «estigui entestat a construir un nou edifici per la societat mixta amb un cost estimat d'1,3 milions d'euros». Llasat també ha lamentat que per redactar el projecte bàsic només s'hagi demanat pressupost «a tres despatxos d'arquitectes de Tarragona».\n«Creiem que aquesta no és la manera de generar activitat econòmica al Vendrell», ha denunciat el regidor de Pel Vendrell Primàries. Per altra banda, des de Som Poble-ERC també han mostrat els seus recels davant el projecte. «No el veiem gens clar i presenta moltes mancances a nivell econòmic», ha expressat el seu portaveu, Lluís Navarrete.\nAigües del Vendrell és l'empresa mixta que gestiona el servei de l'aigua a la capital del Baix Penedès. El 2016 es va licitar la part privada (el 49%), que va acabar sent adjudicada a Aqualia. El consistori té el 51% restant de l'antiga Aigües de Tomoví, en una concessió que es va fer a 25 anys i que acaba el 2041.\nAnar a portada Última hora Baix Penedès Última hora Ajuntament del Vendrell Última hora Aigües del Tomoví Última hora El Vendrell\nEl vendrellenc Àlex Moya, segon d'Espanya al campionat Spainkills 2022\nAgents Rurals sedaran els senglars «banyistes» de Calafell per retirar-los d'una casa


L’ABBC premia la fidelitat dels clients amb un viatge a Nova York per a dues persones i 500 €\nEls comerciants del centre de Blanes ja han regalat el viatge a Nova York i els 500 euros per a les despeses. Maria Lluïsa Marín Ruiz ha estat la guanyadora del premi, que s’ha sortejat aquesta tarda a la plaça dels Dies Feiners davant milers de persones que havien dipositat la seva butlleta a l’urna.\n“Li regalaré el viatge als meus fills perquè hi vagin ells. Els hi farà molta il·lusió anar a Nova York”, ha explicat la guanyadora, qui ha reconegut que està molt contenta perquè hi participa “a tots els sortejos de l’associació des de fa molts anys i sempre esperava que algun dia em toqués a mi. Aquesta vegada he participat amb 11 butlletes”.\nEl número premiat ha estat el 4.048, que l’ha repartit la carnisseria Can Queldra de Blanes, i gràcies al qual la clienta ha obtingut aquest premi, que inclou el vol a Nova York per a dues persones, l’hotel durant una setmana i 500 euros per gastar durant el viatge.\nEl president de l’Associació de Botiguers de Blanes Centre (ABBC), Lluís Pascual, ha explicat que aquesta és una de les moltes campanyes que fa l’entitat per mantenir la petita economia local i el comerç de proximitat: “no totes les botigues són iguals. Als nostres establiments premiem la seva fidelitat, ja sigui amb viatges, vals d’aparcament, bosses de compra, activitats per dinamitzar el centre, entre moltes altres”, ha apuntat Pascual.


Curs monogràfic sobre santa Teresa a Tarragona – Castell Interior\nCurs monogràfic sobre santa Teresa a Tarragona\nPublicat el 5 gener 2015 23 Març 2017 per Castell Interior\n“Aquest curs, l’INSAF iniciem el que hem anomenat ‘Aula de la Gent Gran’. I per començar, com no podia ser d’altra manera, enguany us volem oferir un monogràfic sobre Santa Teresa amb motiu de l’any jubilar teresià que ha estat convocat per la celebració del 500 aniversari del naixement de Santa Teresa d’Àvila […]. Encara que s’anomeni l”Aula de la Gent gran’ es pot matricular tota persona que estigui interessada“.\nData: 8 de gener – 26 de març de 2015 (dijous, 10h-11h30’).\nLloc: Tarragona, Edifici del Seminari, c/ de Sant Pau, 4, 43003 Tarragona.\nOrganitza: Institut Superior de Ciències Religioses Sant Fructuós (INSAF).\nInscripció i matrícula: INSAF.\nContextualització (bloc 1)\n8 de gener de 2015:\nAntoni Pérez de Mendiguren, El profeta Elies i el mont Carmel.\n15 de gener de 2015:\nÁngel de la Madre de Dios, OCD, Santa Teresa de Jesús i l’orde carmelità.\n22 de gener de 2015:\nManuel M. Fuentes, Situació política, religiosa, social, cultural del segle XVI.\n29 de gener de 2015:\nJoan Miquel Bravo, L’espiritualitat espanyola al segle XVI.\nPart teològica (bloc 2)\n5 de febrer de 2015:\nIgnasi Cabré, Els pares de l’Església i Santa Teresa de Jesús.\n12 de febrer de 2015:\nJosep Mateu, Els religiosos a la llum del Concili Vaticà II.\n19 de febrer de 2015:\nRafael Serra, Cantaré eternament la misericòrdia de Déu. La contemplació de la humanitat de Crist en el Llibre de la Vida.\n26 de febrer de 2015:\nJosep Queraltó, Drets i deures dels religiosos.\nPart cultural (bloc 3)\n5 de març de 2015:\nAntoni Pérez de Mendiguren, L’orde carmelità a Tarragona. Visita dels llocs carmelitans.\n12 de març de 2015:\nJoan Àguila, Santa Teresa de Jesús en els mass media.\n19 de març de 2015:\nJaume Gené, Autors i peces musicals del s. XVI.\n26 de març de 2015:\nFrancesc Manresa, Influència teresiana en la literatura cristiana.\n← Goigs als Reis d’Orient\nJacint Verdaguer, poeta afectat a Teresa de Jesús (10): Sota Pedralbes →


Més de 50 emprenedores es donen cita a Vinaròs durant la jornada "En Femení Plural"\nAquest 17 de novembre s'ha dut a terme al Centre de Coneixement Vinalab de Vinaròs, la presentació de la jornada dirigida a dones emprenedores "En femení plural: innovació i cooperació", a la qual s'han inscrit més de 50 persones.\nAquesta iniciativa està organitzada per l'associació Reinventhadas i compta amb el suport i promoció de l'Ajuntament de Vinaròs, a través de l'ADL, la Diputació de Castelló, la Cambra de Comerç de Castelló, Focus Pyme i Emprenedoria, la Generalitat Valenciana i el Centre Europeu d'Empreses Innovadores (CEEI).\n"Gràcies a totes les entitats que han participat en aquesta jornada, impulsada per moltes dones amb gran capacitat de treball i superació. Treballar amb perspectiva de gènere és molt més que una qüestió estètica. Per això, aquest tipus d'esdeveniments són de gran importància per estimular i donar exemple a potencials emprenedores de la regió ", ha assenyalat l'alcalde Enric Pla.\nEn aquesta mateixa línia, la regidora d'Ocupació, Maria Cano, ha explicat que "és gratificant veure com diverses administracions i entitats poden unir-se per organitzar jornades com aquestes, en què l'objectiu primordial és donar veu a les dones i, sobretot, a les que emprenen, per aprendre i donar-nos suport les unes a les altres "\nA aquest acte inaugural ha assistit també el diputat provincial de Promoció Econòmica, Salvador Aguilella, el director del CEEI de Castelló, Justo Vellón, i la sòcia fundadora de Reinventhadas, Marisa Capellín, moderadora d'aquest esdeveniment, en el qual s'han dut a terme diverses ponències i taules testimonials de dones.\nVerito Monetta i Sandra Claret han començant parlant de "Movilizadas", amb consells per a aquelles dones que porten l'oficina a sobre. Seguidament, Pilar Santiesteban ha parlat del Copywriting per negocis, per vendre més i millor a través dels textos web. A la segona part de l'esdeveniment han parlat de les seues experiències Maria Pilar Amela, de Ahorradoras, Anna Barceló, de Mochila de Sabor i Raquel Saez, de Coworking Dinamic Benicàssim. Per finalitzar, abans del tancament de la jornada, s'ha organitzat una dinàmica de networking per part de Reinventhadas.


L’Ajuntament substitueix 500 punts de llum amb lluminàries LED que permet millorar el nivell lumínic i afavorir l’estalvi energètic\nL’Ajuntament substitueix 500 punts de llum amb lluminàries LED que permet millorar el nivell lumínic i afavorir l’estalvi energètic\nNou enllumenat a la plaça de la Constitució\nEls punts substituïts eren de vapor de sodi i ara han passat a ser LED, amb el consegüent estalvi energètic i alta durabilitat.\nL'alcalde accidental de Vilafranca, Aureli Ruiz, i el tinent d'alcalde de l'Àrea d'Acció Territorial i Serveis Urbans, Francisco Romero, han presentat avui a la plaça de la Constitució la renovació que s'ha fet en les darreres setmanes d'uns 500 punts d'enllumenat públic a Vilafranca. Els punts substituïts eren de vapor de sodi i ara han passat a ser LED, amb el consegüent estalvi energètic i alta durabilitat.\nAureli Ruiz ha explicat que el pla de mandat que s'està redactant ja assenyala que la prioritat de l'Ajuntament per aquests 4 anys serà l'espai públic, “tant el manteniment com la revisió de l'estat de tots els barris. Serà la prioritat núm. 1. Hi dedicarem una inversió d'un 6 milions d'euros els propers anys”.\nSobre la renovació de l'enllumenat, Ruiz ha afirmat que, a banda de la millora de l'espai públic, “és una actuació pensada per al teixit comercial, per posar en valor espais porxats i patrimonials com la plaça de la Constitució, que són també espais comercials”.\nPer la seva banda, Francisco Romero ha comentat que la renovació de l'enllumenat forma part d'un projecte integral de millora del barri del Centre des d'un punt de vista transversal. “Hem invertit uns 200.000 euros en substituir unes 500 lluminàries de vapor de sodi per LED als barris del Centre i de les Clotes. Això suposarà un 65% d'estalvi en el consum, uns 40.000 euros anuals i evitarem enviar unes 68 tones de CO2 a l'atmosfera”, ha dit Romero. En aquesta 1a fase del projecte, subvencionat pel Ministeri per a la Transició Energètica, a través de l'Institut per a la Diversificació i l'Estalvi Energètic (IDAE), s'ha renovat la il·luminació del barri del Centre i de part de les Clotes, especialment el balcó de les Clotes i el c/ Torrelles de Foix. El projecte continuarà properament amb una 2a fase, actualment en fase de licitació, en què es renovarà l'enllumenat a un seguit de parcs i de la Vila amb una inversió d'uns 100.000 euros més.\n“Tenim una resposta molt positiva del veïnat per la millor qualitat de l'entorn i per l'estalvi econòmic i la sostenibilitat del canvi d'enllumenat. En 4 anys recuperarem la inversió feta. A més, en ser la il·luminació més enfocada, evitem la contaminació lumínica”, remarcava el tinent d'alcalde.\nÚltima actualització: 13/08/2019


Botanik Platinum Hotel Okulcalar Turquia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAlara Tourism Center /Alanya, Okulcalar, Okulcalar, Turquia, 07415 - Veure al mapa\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Okulcalar, no busqui més enllà de Botanik Platinum Hotel. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Botanik Platinum Hotel, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aire condicionat, servei de despertador, escriptori, mini bar, balcó/terrassa per satisfer els clients més exigents. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses platja privada, centre esportiu, sauna, piscina exterior, piscina coberta, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Botanik Platinum Hotel.


Les entitats de Llavaneres - Pàgina 2\nFES-TE GEGANTER O GRALLER\nEls geganters i grallers del Casal busquen gent per poder realitzar les seves activitats amb més colla. Els interessats podeu dirigir-vos a secretaria , enviar un correu electrònic o simplement parlar amb algú de la colla que coneixeu. Per altre costat teniu la possibilitat de tocar la gralla ja que fem classes gratuïtes d’aquest instrument. […]\nL’Ajuntament va organitzar els dies 11 i 16 de maig al Casal de Joves dos tallers pràctics dirigits a les entitats locals inscrites al Registre Municipal d’Associacions i Entitats Ciutadanes (RMAEC). La formació tenia com a objectiu ajudar les associacions a obrir la seva pròpia pàgina web al nou portal d’entitats municipal, actualitzar les seves […]\nActualitzem el registre d’entitats\nAjuda’ns a posar al dia el registre municipal d’Associacions i Entitats! Si voleu modificar les dades de la vostra entitat o donar-la de baixa, poseu-vos en contacte amb la Regidoria de Participació Ciutadana a participacio@ajllavaneres.cat.\nLa Regidoria de Participació Ciutadana vol agrair la participació i l’interès de la trentena de veïns i representants d’entitats que van assistir, dimecres 8 de febrer, al vespre a la presentació pública del pressupost municipal del 2017. Prenen nota de les vostres propostes i peticions! Volem reactivar la #participació a Llavaneres i activarem un registre […]\n2 febrer 2017 ASSOCIACIÓ EL CASAL DE LLAVANERES\nDimarts 14 de Març del 2017 a les 20 hores . Sala de Lectura del Casal de Llavaneres . A CARREC DE POL AVINYÓ Divulgador musical del gran teatre del Liceu . ( Entrada Lliure ). Rigoletto és una òpera en 3 actes amb música de Giuseppe Verdi i llibret de Francesco Maria Piave, basat […]\nT’expliquem el pressupost!\nEl proper dimecres 8 de febrer et volem explicar amb detall el pressupost municipal del 2017. El lloc de trobada és a la sala de plens de l’Ajuntament, a partir de les 20 hores. L’acte anirà a càrrec del regidor d’Economia, Participació i Transparència, Albert Sala. Save\n24 novembre 2016 ASSOCIACIÓ EL CASAL DE LLAVANERES\nXXXI MARXA DE SANT ANDREU DE LLAVANERES 2016 ( Classificacions )\n22 novembre 2016 ASSOCIACIÓ EL CASAL DE LLAVANERES\nAquest diumenge la Minerva, la geganta del poble va estar a Barcelona a la trobada de gegantes pel càncer de mama. Es van trobar fins a 80 gegantes de tot Catalunya en una diada molt especial i a on es va acompanyar un temps esplèndit. Al novembre de 2015, es va iniciar aquest projecte quan […]\nGRAN CONCERT HOMENATGE A JORDI COLOMER\nEn aquesta ocasió dirigit pel seu germà Edmon Colomer. L’església estava plena per homenatjar a qui fou el director, desde els seus inicis, de la Camerart-Orquestra del Maresme. Us deixem també el tríptic amb tota la informació del concert, programa, músics, història i un emotiu escrit homenatje a Jordi Colomer.\nNEIX LA BANDA D’EN SISQUILLO\nAntics components del grup promouen la creació d’una nova formació amb joves Quan era jove en Francisco Albuicet, Sisquillo, dirigia una banda de cornetes i tambors, que solia sortir per la festa major, per setmana santa i com a molt, anava a tocar a pobles veïns com Sant Vicenç de Montalt o Arenys. Per retre-li […]\nPENYA PERICA DE LLAVANERES\nAPMA DEL CEIP SERENA VALL\nCLUB HANDBOL LLAVANERES


Els Mossos d'Esquadra compleixen deu anys del desplegament a l'Alt Urgell — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / Els Mossos d'Esquadra compleixen deu anys del desplegament a l'Alt Urgell\nEls Mossos d'Esquadra compleixen deu anys del desplegament a l'Alt Urgell\nLa policia autonòmica fa un balanç positiu i aposta per estabilitzar la plantilla El principal repte actual és la prevenció de robatoris en relació a la crisi econòmica\nEls Mossos d’Esquadra compleixen aquest mes de novembre deu anys del desplegament a la comarca de l’Alt Urgell. L’actual cap de la comissaria de la Seu, Raül Rodríguez, fa un balanç positiu i considera que el cos autonòmic ha aconseguit consolidar-se com una policia de proximitat. Rodríguez creu que els Mossos han aconseguit controlar els delictes contra el patrimoni al Pirineu. Precisament la prevenció dels robatoris és un dels principals reptes actuals, tenint en compte la situació de crisi econòmica.\nRaül Rodríguez és un dels únics agents que ha estat al Pirineu des del 1998, juntament amb l’actual cap de la comissaria de Puigcerdà, Manel Batllori. En aquest sentit, Rodríguez avança que un dels objectius és que els agents destinats al Pirineu tinguin una presència més estable, per conèixer millor el territori i els veïns.\nSobre aquest punt, el cap dels Mossos a la Seu ha aprofitat per defensar que el nombre d’efectius existent al Pirineu és suficient per garantir la seguretat de la regió.\nAquest desè aniversari ha coincidit amb l’inici del desplegament al Camp de Tarragona i a les Terres de l’Ebre, amb la qual cosa els Mossos ja patrullen a tot Catalunya. Cal recordar que, a més a més d’atendre l’Alt Urgell, la comissaria de la Seu alberga la direcció de l’Àrea Bàsica Policial del Pirineu Occidental.


Cau Mariano Rajoy\n[VÍDEO] Iglesias a Rivera: 'El seu discurs és més propi d'un feixista'\t[VÍDEO] Iglesias a Rivera: 'El seu discurs és més propi d'un feixista'\nLa Moncloa assegura que Rajoy no dimitirà\tLa Moncloa assegura que Rajoy no dimitirà\nEl PNB donarà suport a la moció de censura i farà caure Mariano Rajoy\tEl PNB donarà suport a la moció de censura i farà caure Mariano Rajoy\nEl PNB ja ha decidit el seu vot i anunciarà aquesta tarda si dóna suport a la moció de censura\tEl PNB ja ha decidit el seu vot i anunciarà aquesta tarda si dóna suport a la moció de censura\nLa muller de Bárcenas quedarà en llibertat després d'abonar els 200.000 euros de fiança\tLa muller de Bárcenas quedarà en llibertat després d'abonar els 200.000 euros de fiança\nSánchez despatxa la qüestió de Catalunya dedicant-hi tan sols dos segons del seu discurs de la moció\tSánchez despatxa la qüestió de Catalunya dedicant-hi tan sols dos segons del seu discurs de la moció\nEl primer 'round' de la moció de censura acaba amb un encreuament de retrets entre PP i PSOE\tEl primer 'round' de la moció de censura acaba amb un encreuament de retrets entre PP i PSOE\n[EN DIRECTE] El PNB anuncia el seu vot favorable i liquida l'etapa de Rajoy\t[EN DIRECTE] El PNB anuncia el seu vot favorable i liquida l'etapa de Rajoy\nLa muller de Bárcenas ingressa a la presó de Soto del Real a l'espera de pagar els 200.000 euros de fiança\tLa muller de Bárcenas ingressa a la presó de Soto del Real a l'espera de pagar els 200.000 euros de fiança\nNombrosos corresponsals estrangers fan befa del premi del govern espanyol a qui parli més bé d'Espanya\tNombrosos corresponsals estrangers fan befa del premi del govern espanyol a qui parli més bé d'Espanya\nEl PNB anuncia que votarà a favor de la moció de censura de Pedro Sánchez i permetrà que tiri endavant\nMariano Rajoy deixarà de ser president del govern espanyol. La moció de censura presentada pel PSOE tirarà endavant al congrés amb el suport finalment també del PNB, que farà que obtingui 180 diputats dels 176 necessaris. El portaveu parlamentari del PNB al congrés espanyol, Aitor Esteban, ha anunciat que el seu grup donarà suport a la moció, ‘per ètica i per responsabilitat’, i ha deixat clar que han pesat en la seva decisió la sentència d’aquesta setmana del cas Gürtel i l’actitud del PP envers el nacionalisme basc i català. Esteban ha advertit Sánchez que ‘no abusi de la prerrogativa que li concedeixen’ votant sí a la moció de censura.\nAmb Mariano Rajoy absent en la sessió d’aquesta tarda, deixant buida la cadira al costat de Soraya Sáenz de Santamaría, Esteban ha recordat que un ‘no’ no hauria portat pas estabilitat a la vida política espanyola per l’amenaça de Ciutadans de noves mocions de censura i el ‘degoteig dels tribunals’. Però ha avisat Sánchez: ‘El camí no és modificar el delicte de rebel·lió al codi penal, sinó dialogar i provar de trobar-se i reconèixer que hi ha un problema nacional.’\nSánchez li ha agraït el gest dient que volia fer del PNB un soci preferent i ha destacat que volia ‘restablir’ el diàleg amb el País Basc i Catalunya.\nÉs un suport que s’afegeix al vot dels diputats del PSOE, els d’Units Podem, Compromís, Nova Canàries, PDECat , ERC i EH Bildu. Prou vots per a fer caure Mariano Rajoy.\nEl portaveu del PNB al Congrés de Diputats, Aitor Esteban, durant el debat de la moció de censura.\nSi, efectivament, demà Pedro Sánchez aconsegueix tots aquests vots, la presidenta del congrés ho posarà immediatament en coneixement del rei espanyol i del president del govern espanyol en aquell moment, Mariano Rajoy. A partir d’aleshores, Sánchez serà considerat ‘investit amb la confiança de la cambra’, tal com recull la constitució espanyola, i Felipe VI el nomenarà president.\nQuè passa si dimiteix Rajoy?\nSi Rajoy dimitís —tal com també li ha demanat reiteradament el dirigent del PSOE durant la sessió del matí— s’aplicaria l’article 101 de la constitució espanyola i passaria a governar ‘en funcions’. Això forçaria el rei espanyol a obrir una ronda de contactes i proposar (sense termini) un candidat a la investidura.\nEn cas que es presentés algú i aquesta investidura resultés fallida, s’obriria el termini de cinquanta-quatre dies per a fer efectiva una altra investidura abans de la convocatòria d’eleccions. Per a ser investit n’hi ha prou amb una majoria simple.


La Tom i l'Hospital de les joguines - Buscaciència\nCentre Cívic Can Clariana\nA quines aventures s’enfrontarà la Tom, l’osseta de peluix, quan deixi de ser la joguina preferida dels seus amos, en Quim i la Júlia? Farà feliç algun altre infant?\nQuan una joguina es trenca, se’n perden peces o es fa vella, massa sovint la llencem i en comprem una de nova. A l’Hospital de les Joguines se’ls dona una nova oportunitat, restaurant-les i/o reparant-les. En aquest taller ens visitarà la Unitat Mòbil de l’Hospital, carregada d’eines i material per aprendre a arreglar les nostres joguines (no es reparen joguines de plàstic ni electròniques, tampoc joguines bèl·liques).\nA càrrec de l’Hospital de les Joguines. Coorganitzat amb el Centre Cívic Can Clariana.\nCal inscripció prèvia al 93 624 26 98.\nTroba tota la informació de l’Aula Ambiental de Sant Andreu a l’enllaç.


Congo, perill de riqueses - Dossier eleccions RDC : Perfils i anàlisi temàtiques .\ndimecres, 18 de gener de 2017 19:55\nEn aquest dossier, el GRIP analitza diferents temàtiques socials, econòmiques i politiques i exposa els perfils dels actors politics importants en el complicat procés electoral per la presidència en la RDC, en el marc de l’acord polític del 31 de desembre 2016.\nEl 17 de novembre 2016, Joseph Kabila que continua en el càrrec de President de la RDC- després del final del seu segon i últim mandat -, anomenà Samy Badibanga Ntita Primer ministre del govern interí, responsable de l’organització de les properes eleccions generals (Abril 2018?). Un nomenament sorprenent, perquè tot indicava que el càrrec seria per l’opositor Vital Kamerhe, ex president de l’Assemblée Nationale i President de l’Union pour la Nation Congolaise (UNC). El GRIP analitza el moviment la Lucha, els reptes de la societat civil, de la justícia , el creixement econòmic, explica el paper de les FARDC en relació a alguns grups armats ; el dossier relaciona les temàtiques estudiades amb actors politics de referència.\nVeure dossier: GRIP(Groupe de Recherche et d’information sur la Paix et la Sécurité) :\nDossier Elections RDC: Portraits et éclairages thématiques\nPortrait 5: Samy Badibanga Ntita (par J.-J. Wondo Omanyundu)\nDarrera actualització de dimecres, 18 de gener de 2017 20:16


Nova acreditació per les entitats i les organitzacions mediadores de consum - Inici\nData i hora oficial 06.06.2020 | 03:32\nNova acreditació per les entitats i les organitzacions mediadores de consum\nDilluns, 23 de desembre de 2019 a les 06:15\nEl Consell Executiu ha aprovat el Decret que modifica l’anterior regulació del procediment de mediació de les relacions de consum a Catalunya, per adequar-se a la regulació europea.\nL’Agència Catalana del Consum (ACC), acreditarà les entitats i els organismes que realitzen mediacions de consum, per tal que puguin ser incorporats a la llista única de la Comissió Europea.\nLes mediacions de consum, juntament amb els arbitratges, són procediments de resolució extrajudicial de conflictes de consum, alternatives a la via judicial, més àgils i econòmics per al consumidor. Amb aquesta nova regulació, la normativa catalana s’adequa a la regulació europea, es prestigia el procediment de mediació i es garanteixen els coneixements i nivells formatius dels professionals que els realitzen.\nLa mediació és un procediment voluntari de resolució extrajudicial de conflictes mitjançant el qual els consumidors i els empresaris promouen l’obtenció d’una solució consensuada a un conflicte, amb la intervenció d’una persona mediadora que actua de manera imparcial, experta i neutral.\nEl marc normatiu existent fins ara a Catalunya era el Decret 98/2014. El nou Decret incorpora la possibilitat que les entitats mediadores puguin disposar d’una acreditació a nivell europeu. Es tracta d’una mesura voluntària, orientada a prestigiar i reconèixer a nivell europeu aquelles entitats mediadores de consum que optin per acreditar-se.\nAixí mateix, el nou Decret estableix les competències i coneixements que han de tenir les persones mediadores en matèria de consum amb l’objectiu d’unificar criteris dels procediments de mediació que es fan arreu del territori de Catalunya amb independència de l’organisme públic o privat que els realitzi.\nUna altra de les novetats és que la mediació de consum serà sempre gratuïta per als consumidors i només podrà exigir-se un preu a l’empresa.\nEl Decret també escurça els terminis del procediment de mediació de consum, per tal de dotar de major agilitat i eficiència els processos de mediació.\nDarrera actualització: 18.12.2019 | 14:18\nAmpliar informació Text íntegre Decret


Preinscripcions als centres educatius de Bigues i Riells\nInici / Viure a Bigues i Riells / Educació / Preinscripcions\nAquí trobareu els terminis per inscriure's a tots els centres eductius del municipi:\nA l'escola bressol La Puput, a l'escola El Turó, a l'escola El Colomer, a l'institut Maria de Bell-Lloc, a l'Escola de Persones Adultes de la Vall del Tenes, a l'Escola de Música de la Vall del Tenes i a tots els serveis de la comunitat educativa.\nEscola bressol- La Puput\nEns basem en el moviment lliure on l’ infant és el protagonista dels seus aprenentatges. Així afavoreix la seva autonomia dia a dia en les activitats quotidianes, i d’altra banda, oferim diferents propostes de joc encaminades a fomentar l’educació i expressió dels sentits tot aportant als infants un coneixement del seu entorn més immediat.\nLes famílies participen activament en la vida escolar a través del consell escolar i l’AMPA.\nPreu: 118’18 €/mes + 50’86 € (taxes administratives d’un únic pagament al fer la matrícula)\nHorari lectiu:de 8.00 a 12.00 h i de 15.00 a 17.00 h (de dilluns a divendres)\nHorari menjador: de 12.00 a 15.00 h (quota menjador)\nEL NIU DE LA PUPUT\nPreu: 85 €/mes + 50’86 € (taxes administratives d’un únic pagament al fer la matrícula)\nHorari lectiu:de 8.00 a 12.00 h (dimarts, dimecres i dijous)\nEscola- El Turó\nEQUIPAMENTS, SERVEIS I PROJECTES DE L’ESCOLA\n Llengua anglesa: des de P3 a 6è de primària. Projecte “Arts and Craft”, plàstica en anglès de 1r a 6è. Gimcana de Halloween. “English bag” a primària i “English corner science”. Extraescolars “Kids and us”. “English day”\n Pissarres digitals i ordinadors a totes les aules i espais comuns del centre. Dotació de pc-books i tablets per treballar individuaIment.\n 2 biblioteques escolars, 2 auIes d’informàtica, 2 de música, 2 d’angIés, 2 de plàstica i 2 aules de ciències. Dues auIes d’Educació Especial. Ambients a Ed. Infantil i C. Inicial\n Dos patis: a Ed. lnfantil i a Ed. Primària amb espais diferenciats i 2 sorrals. Gimnàs, 2 pistes esportives (1 coberta), 1 aula de psicomotricitat i 1 espai de relaxació. Ús del pavelló municipal a 50 m. del centre i biblioteca municipal. Seu de l’Escola de musica de la Mancomunitat de la Vall del Tenes. Centre formador de mestres en pràctiques.\n Ruta de transport escolar. Cuina pròpia al centre i menjador escolar.\n Escola Verda amb distintiu 2016: Hort, Jardí aromàtic i de flors amb plantes remeieres, hort i arbres fruiters. Projecte bassa d’aigua. Apilo 12 i Ocells. Pla de consum de fruita i llet a les escoles, Cantània, concert de Santa Cecília, programa de lectura “Xim i Xesca”, Filosofia 3/18, Programa 3/6 ciències experimentals. Setmana de la ciència.\n Treball interdisciplinari i cooperatiu. Treball manipulatiu de matemàtiques.\nPROJECTES MUNICIPALS A LES ESCOLES\n Programa de salut escolar i programa de resolució i prevenció de conflictes.\n Finançament dels llibres de text del projecte de socialització de l’AMPA.\n Servei de dues psicòlogues municipals.\n Programa de foment de la lectura: Lecxit.\n Programa “Fem Poble”.\n Programa “Escolta’m”.\n Convocatòria anual de Beques de material.\nEscola - El Colomer\n Escola inclusiva, adaptada al ritme i necessitats de cada alumne/a. SIEI (Suport Intensiu d’Escolarització Inclusiva)\n Ambients d’aprenentatge a Educació Infantil i Cicle Inicial. Pràctiques a Cicle Mitjà. Programa CuEme, a 5è de Cicle Superior.\n Biblioteca escolar per Educació Infantil i Primària, amb ordinadors i projector.\n Desenvolupament de l’àrea de Coneixement del medi a partir del treball per projectes: treball d’investigació i cooperatiu.\n Aula de psicomotricitat, de plàstica, de laboratori, d’informàtica, de música i anglès; dues aules d’Educació Especial, gimnàs i pista esportiva.\n Pissarres digitals i ordinadors netbook per treballar individualment.\n Cada aula d’Educació Infantil té un pati. Pista i pati de sorra per tot l’alumnat.\n Servei de Menjador Escolar (cuina al mateix centre).\n Assessorament de l’EAP (Equip d’Assessorament Psicopedagògic).\n Llengua anglesa: Des de P3 a 6è de Primària.\n Escola Verda: hort, zona enjardinada amb plantes remeieres i pati de la calma.\n Desenvolupament de l’àrea de Matemàtiques basat en un treball manipulatiu, d’experimentació i deducció.\n Projectes: Cantània, Pla de Consum de Fruita a les escoles; Apadrinem el Patrimoni; Certamen de Lectura en Veu Alta, i Eix Transversal a Educació Infantil i Primària: treball interdisciplinar.\n Centre impulsor #aquiproubulliyng\n Centre formador de mestres.\n Participació i obertura a les famílies de les festes escolars catalanes.\n Programa de salut escolar i de resolució i prevenció de conflictes.\n Convocatòria anual de Beques de material escolar.\n Convocatòria anual de Beques de menjador.\n Programa Escolta’m, tutoria petit grup.\n Programa de foment de la lectura: Lecxit\n Projecte “Fem poble”.\nInstitut- INS Maria de Bell-Lloc\n Ensenyament Secundari Obligatori\n Batxillerats científicotecnològic i humanístic i social.\n Aules d’informàtica, tallers de tecnologia i educació visual i plàstica, aula de música i instal•lacions multimèdia.\n Laboratoris de física, química i ciències naturals.\n Biblioteca, gimnàs-sala d’actes i pistes esportives.\n Servei de cantina i taquilles.\n Pàgina web, Moodle, Twitter i Instagram.\n Projectes: Atenció a la diversitat, Escolta’m de tutoria i autors a les aules.\n Equip d’Orientació i assessorament psicopedagògic de l’EAP.\n Activitats de tutoria: educació emocional i prevenció de conductes de risc.\n Orientació acadèmica i professional.\n Pla Intensiu de Millora a primer cicle d’ESO.\n Projecte GEP (Grup d’Experimentació Plurilingüe) a primer cicle d’ESO.\n Projecte etwinning d’anglès, auxiliars de conversa i English Day.\n Treball competencial i per projectes.\n Projecte de salut i escola, amb el CAP de Bigues i el PPD de la Vall del Tenes.\n Participació al Projecte Rius.\n Proves Cangur de Matemàtiques.\n Estades a la UAB dins el Programa ARGÓ.\n Estades en camps d’aprenentatge de la Generalitat.\n Servei comunitari.\n Jornades BIR.0 i activitats de l’Espai Jove L@Cova a l’institut, en col•laboració amb PPD de la Vall del Tenes.\n Conveni amb el departament i l’ajuntament en el projecte Comunitari.\n Dues línies de transport públic per arribar a l’institut, 382 i 383.\n Participació al programa de foment de la lectura LECXIT.\n Programa de prevenció i resolució de conflictes.\n Convocatòria de Beques de material escolar.\nEscola Persones Adultes de la Vall del Tenes\nL’Escola de Persones Adultes de la Mancomunitat és un projecte ambiciós que té com objectiu oferir a la ciutadania de La Vall del Tenes la possibilitat d’ampliar, actualitzar o completar els seus coneixements i aptituds afavorint el seu desenvolupament personal i professional. La formació de l’Escola de Persones Adultes pretén també acompanyar a l’estudiant, ajudant-li en el seu camí cap a l’accés a titulacions acadèmiques (bàsiques, universitàries o professionals).\nL’oferta formativa que oferim aquest any, és la següent:\n Curs Graduat en Educació Secundària\n Preparació per a les Proves d’Accés a Cicle Formatiu de Grau Mitjà i Superior, i a la universitat per majors de 25 i 45 anys.\n Cicle de formació instrumental\n Cursos d’informàtica\n Cursos de llengua (català, anglès)\nHorari d’atenció al públic: dimarts i dimecres de 10.30 a 13h i de dilluns a divendres de 17 a 21\nEscola de Música de la Vall del Tenes\nL’Escola de Música la Vall del Tenes és un centre que ofereix ensenyaments musicals no reglats. Té la seu central a Lliçà d’Amunt i una seu a cada municipi de la Mancomunitat: Lliçà de Vall, Santa Eulàlia de Ronçana i Bigues i Riells.\nIniciació 4-5 anys\nLlenguatge musical: Iniciació 2 (60’) 4 anys - Iniciació 3 (60’) 5 anys\nConjunts/Orquestres: Iniciació al conjunt instrumental (carillons)\nFormació bàsica (1r Cicle), 6-8 anys\nLlenguatge musical: FB I (60’) 6 anys - FB II (60’) 7 anys - FB III (60’) 8 anys\nConjunts/Orquestres: Orquestra Orff (30’) - Conjunts instrumentals (45’)\nInstrument: Roda d’Instrument (30’), 1r nivell, 2n nivell\nFormació bàsica: (2n Cicle), 9-11 anys\nLlenguatge musical: FB IV (60’) 9 anys, FB V (60’) 10 anys, FB VI (60’) 11 anys\nConjunts/Orquestres: Orquestra guitarres 1 (45’), Orquestra vent-perc. 1 (45’), Orquestra corda 1 (45’), Combos (45’), Conjunts instrumentals (45’)\nCors: Cor 1 (45’)\nInstrument: 1r nivell, 2n nivell, 3r nivel\nFormació Avançada, 12-14 anys\nLlenguatge musical: FA I (60’), FA II (60’), FA III (60’)\nCONJUNTS/ORQUESTRES: Orquestra guitarres 2 (60’), Orquestra vent-perc. 2 (60’)\nOrquestra corda 2 (60’), Combos (60’), Conjunts Instrumentals (60’),\nCors: Cor 2 (60’), Cor 3 (60’)\nInstruments: 1r nivell, 2n nivell, 3r nivel, 4t nivell\nPrograma Jove: Tallers trimestrals\nInstruments: Violí, viola, violoncel, guitarra, clarinet,\nflauta travessera, trompeta, piano, baix elèctric,\nguitarra elèctrica, percussió, saxòfon, cant,\ntrombó, contrabaix i acordió.\nSERVEIS DE LA COMUNITAT EDUCATIVA\n Escoltar, assessorar i fer de mediadors davant de situacions conflictives tant amb infants i adolescents, com amb famílies i adults.\n El SEAM està format per les psicòlogues municipals.\n Podeu contactar directament trucant per telèfon.\nContacte: seam@biguesiriells.cat - 661 914 607\nLECXIT PROGRAMA D’ACOMPANYAMENT LECTOR\nL’escola El Turó els dissabtes i l’escola El Colomer els dimarts i dimecres, ofereix als alumnes la possibilitat de millorar en el procés lector amb la col•laboració de voluntaris i voluntàries.\nPROGRAMA D’INTEGRACIÓ SOCIO-EDUCATIVA SECUNDÀRIA: FEM ELS DEURES\nDe dilluns a dijous dins l’espai de la Cova els adolescents tenen un suport per fer els deures i adquirir hàbits de treball acadèmic.\nLloc: La Cova (Casal de Joves de Bigues i Riells)\nEspai pensat per a les famílies amb nadons de 0 a 12 mesos on s’ofereixen tallers i xerrades. Les famílies poden compartir les seves experiencies i inquietuds a un espai pensant per als més menuts.\nLloc: Escola Bressol Municipal La Puput - Carrer Oliverar, s/n, 08415 Bigues i Riells\nPAE: PROGRAMA D’ACTIVITATS EDUCATIVES CURS 2018- 2019\nL’ajuntament ofereix un llistat d’activitats per dur a terme al llarg del curs amb tots els centres educatius.\nTots els terminis AQUÍ.


Budó: "Ens hem perdut amb alguns debats i cal reconduir el relat com a Govern" La República\nBudó: “Ens hem perdut amb alguns debats i cal reconduir el relat com a Govern”\nLa consellera de Presidència, Meritxell Budó, ha admès que l’executiu ha de ser capaç d’explicar millor la seva obra a la ciutadania. “Amb el tema de llaços sí o llaços […]\nLa consellera de Presidència, Meritxell Budó, ha admès que l’executiu ha de ser capaç d’explicar millor la seva obra a la ciutadania. “Amb el tema de llaços sí o llaços no, ens hem perdut amb debats que a alguns partits els interessa per tapar la realitat del Govern. Hem de ser capaços d’explicar l’obra i endreçar, probablement ens hem perdut amb alguns debats i cal reconduir el relat com a Govern”. Així ho ha sentenciat en una entrevista a Catalunya Ràdio aquest dijous al matí, on la portaveu de l’executiu també ha explicat que el president, Quim Torra, ha valorat que se’l pugui inhabilitar per la querella de la Fiscalia per desobediència amb el tema dels llaços grocs.\nBudó ha insistit que damunt la taula no hi ha l’escenari d’avançar una convocatòria electoral a Catalunya, l’endemà que la CUP insistís en anar a eleccions. De fet, la consellera ha reiterat que la reacció del Govern a la sentència del judici del procés “no té perquè ser mitjançant una convocatòria d’eleccions”. “És una possibilitat que no està sobre la taula”, ha afirmat.\nD’altra banda, ha dit que aquesta setmana es reunirà amb el número 4 de la llista de JxCat a les eleccions a Barcelona, Ferran Mascarell, per abordar el seu càrrec com a delegat del Govern a Madrid.


viscA LA CUINA: PASTÍS "HUESITOS"\nPublicat per VISCalacuina a 23:36\ncuinetes-carme.blogespot.com 26 de gener de 2014, a les 16:48\nOstres, de ben segur que ho faré, quina pinta més bona.\nfoodtravelandwine 27 de gener de 2014, a les 0:02\nEsto con un cafe debe saber a gloria....me lo guardo!........Abrazotes, Marcela\nQUIMA 27 de gener de 2014, a les 11:34\nBen fàcil de fer i bonissim !!1\nMarta C. 27 de gener de 2014, a les 22:16\nDoncs és molt senzill i té un aspecte molt original. Deu ser boníssim! El cruixent deu quedar molt bé\nfimere 28 de gener de 2014, a les 8:49\nil a l'air extra un morceau pour accompagner ma tasse de café\ntrifasic de baileys 28 de gener de 2014, a les 18:45\nuaalaaa mira que no soc de menjar huesitos, pero aquest pastis que has creat te una pinta!!! no me'n podria resistir pas! petons\nLaia 28 de gener de 2014, a les 18:58\nOstres! Doncs jo encara no l'havia vist mai en cap blog! I segur que el faig perquè té molt bona pinta! ;)\nmamilu 30 de gener de 2014, a les 16:23\nUna molt bona idea ...es senzill i molt bonic.\nJoan Benlloch 30 de gener de 2014, a les 16:37\nVagi, amb aquesta proposta els llaminers estem de sort.\nTeresa 31 de gener de 2014, a les 10:26\nDoncs si que és fàcil! queda molt bé i segur que està boníssim!!\nLa cuina de la Isabel 31 de gener de 2014, a les 18:15\nFàcil de fer, aquest segur que el faig.\nRàpid, ràpid !!!!!!


Benvinguts al Paradís: **** Cascate di Lillaz, I/4, 240m, Lillaz, Cogne, Itàlia\n**** Cascate di Lillaz, I/4, 240m, Lillaz, Cogne, Itàlia\nAvui és l'últim dia de vacances i volem culminar aquest tour pel gel italià escalant una altra de les seves grans clàssiques, la cascada de Lillaz. Per què és una gran clàssica? doncs perquè ho té gairebé tot: aproximació simbòlica (10 minuts), el punt just de dificultat i una indubtable estètica, tot i que a primer cop d'ull només veus el primer dels seus murs gelats i has de recórrer la gorga sencera per anar descobrint els seus encants ocults. A primera hora del matí ja som a peu de via preparats pel que faci falta, fa un fred de mil dimonis, però avui no volíem sorpreses i ens hem llevat ben d'hora per ser els primers en entrar-hi i de moment el primer objectiu està assolit: tenim la cascada sencera per nosaltres. El primer mur és prou ample i en Josep, ara que pot triar, se'l mira amb ull crític avaluant per on atacar-lo. De fet jo no sé per què s'ho mira tant, si al final acaba tirant pel dret i va en busca del pany més vertical.\nAra que, com sempre, una cosa és l'anàlisi optimista que tu fas del que trobaràs i l'altra és la realitat: masses dies de temperatures extremadament fredes que han donat com ha resultat un gel summament trencadís i fràgil. Així que un discret flanqueig i a buscar la línia més lògica, però no per això menys vertical i treballosa. La perspectiva que és té des de la reunió t'acaba de confirmar que el gel a vegades és enganyós i el que no sembla gaire difícil acaba essent ben tieso.\nSom ara a un eixamplament de la gorga, una mena de resclosa natura absolutament glaçada i que esdevé un immillorable mirador per fer fotos, cosa que aprofito per fer un complet reportatge als meus dos companys de corda.\nUns metres més endavant el barranc és torna a estrènyer donant com a resultat una vistosa cua de cavall exultant de gel. Aquesta tirada és força més fàcil que l'anterior i no cal mirar-se massa per on pujar, només s'ha d'anar amb compte de no apropar-se a la piscina que s'obre sota nostre i per on s'escola el fort cabdal de la cascada amagat ara pel gel que l'embolcalla, però ben latent encara i disposat a fer-se present a la que ens despistem.\nEi, que passa, ja s'ha acabat la cascada... no pot ser! Això és el primer que penses quan arribes a la reunió, qualsevol indici de verticalitat desapareix i davant nostre un plàcid torrent que llisca mandrós entre les pedres. No queda més remei que arrossegar les cordes un tram i remuntar pel llit del torrent fins un nou sòcol rocós on les línies gelades, per sort, deixen de ser horitzontals. La cascada es parteix en tres ramals a cadascun més dret que l'anterior, però a l'amfiteatre que allotja aquestes meravelles gelades és ple de gent i davant la nostra incredulitat veiem que tots llueixen la xapeta de guia! Però no cal que ens alarmem, estan fent una sessió de reciclatge i de moment no semblen tenir intencions d'escalar. La columna central està ben esquerdada, així que en Josep ataca la cortina de l'esquerra del circ, curteta, però intensa.\nLa reunió és com a mínim pintoresca i la seva solidesa no deixa lloc a dubtes, que millor que improvisar amb una de les canalitzacions que modulen la cascada. Ara que mentre puges no saps cap on mirar, si cap aquesta mostra d'enginyeria elèctrica o cap a la magnífica planxa de glaç que culmina l'escalada.\nSembla inacabable i realment ho és, s'escala en dues tirades que posen a prova els nostres bessons. El gel és abundant, generós, blau i trencadís, la pendent és mantinguda, però no fa patir i algun ressalt més dret dóna descans a les cames.\nLa reunió és clara, un arbre espigat que apareix quan la corda sembla que ja no doni per més i la darrera tirada és calcada a l'anterior, però s'ajeu progressivament preludi de que la cascada arriba a la seva fi. La baixada és la darrera sorpresa que ens resta per descobrir, un bonic camí que traça ziga-zagues i va creuant la gorga regalant-nos les vistes que no hem tingut en tota la jornada i perspectives insòlites dels llargs escalats.\nEl dia és esplèndid i de retorn al cotxe el Montblanc ens acompanya i és fa omnipresent com a senyor que és d'aquesta serralada.


Segona part de l'informe McLaren: més de 1.000 esportistes russos es van beneficiar de les manipulacions per ocultar casos de dopatge\n"El sistema de dopatge rus va corrompre els Jocs de Londres a una escala sense precedents", assegura el doctor Richard McLaren\n2 min. Barcelona 09/12/2016 12:47\n651x366 Richard McLaren, responsable de l'informe McLaren / ADRIAN DENNIS / AFP Richard McLaren, responsable de l'informe McLaren / ADRIAN DENNIS / AFP\nMés de 1.000 esportistes russos, de 30 disciplines diferents, es van beneficiar de les manipulacions per ocultar casos de dopatge, segons es desprèn de l 'informe McLaren, que aquest divendres dóna a conèixer, en la seva segona part, nous detalls de la trama massiva de dopatge a Rússia.\nWADA publishes Independent McLaren Investigation Report Part II: https://t.co/UZt45f08Dp\n— WADA (@wada_ama) 9 de desembre de 2016\nEntre aquests esportistes, segons s'ha desvelat aquest divendres, n'hi ha que han participat en Jocs Olímpics, tant d'hivern com d'estiu, a més d'esportistes que han competit en Jocs Paralímpics. I de tots ells alguns són medallistes, segons han avançat els responsables de l'informe en una roda de premsa que ha tingut lloc a Londres. "El sistema de dopatge rus va corrompre els Jocs de Londres a una escala sense precedents", ha explicat el doctor Richard McLaren, responsable de l'informe. "El sistema era simple i eficaç i va permetre als esportistes russos competir mentre prenien substàncies prohibides", ha afegit.\nSegons el document, Rússia va ocultar positius als Jocs Olímpics de 2012 de Londres, als Mundials d'atletisme de 2013 de Moscou i als Jocs d'Hivern de Sochi 2014. Cap esportista de l'equip olímpic rus va donar positiu a Londres, tot i que alguns dels medallistes d'aquest país estan entre els més de 1.000 noms d'atletes que s'han vist involucrats en aquest cas.\nL' Agència Espanyola de Protecció de la Salut en l'Esport (AEPSAD), després de conèixer l'abast de l'informe McLaren, ha considerat que aquest "verifica el major escàndol de dopatge que s'ha produït" i espera que "es prenguin les mesures oportunes davant les evidències de manipulació". " Cap país de manera organitzada competeix amb avantatge. Cal iniciar els procediments per contrastar les evidències que s'aporten de que hi ha més de 30 esports implicats i fer un treball conjunt de totes les organitzacions amb competències antidopatge", han indicat.\nL’esport català posa la directa\nEl COI inicia procediments disciplinaris contra 28 atletes russos que van participar als Jocs de Sotxi


Olèrdola de nit\nPàgina d'inici\tAgenda\tOlèrdola de nit\n6 de juliol de 2013 - Olèrdola (Alt Penedès)\nOlèrdola de nit - MAC\nDescobreix noves sensacions fent un tomb pel Parc d'Olèrdola de nit. Quan la foscor cau sobre aquest paratge privilegiat de l'Alt Penedès, els sentits s'obren als aromes de la nit d'estiu, als sons dels animals nocturns, al tacte de les pedres mil·lenàries... Escoltarem històries de l'antic jaciment ibèric i de l'ermita romànica que en domina el punt més alt. Acompanyats per un guia, l'excursió durarà unes tres hores. El punt de trobada és l'aula-taller del MAC Olèrdola.\nPer assistir a la sortida cal inscripció prèvia a través del seu mail (info@triadacultural.com) o telèfon (93 817 28 68). L'edat recomanada és a partir de sis anys, i els infants de cinc a dotze tenen un preu reduït especial de 5 €.


Festa de l'Orgull: Ajuntament de Santa Coloma de Gramenet\nFesta de l'Orgull\nAquest dissabte 13 el Centre de Recursos Juvenils Mas Fonollar acollirà una 4a edició de la Festa de l'Orgull, des de les 11:00 hores.\n«Love is love», aquest és el lema de la quarta Festa de l'Orgull, amb què Santa Coloma torna a reivindicar un any més els drets de les persones LGTBI i a defendre la diversitat afectiva i sexual. L'esdeveniment, organitzat per l'entitat Entenem Santa Coloma i l'Ajuntament, tindrà lloc aquest dissabte 13 de juliol, al Centre de Recursos Juvenils Mas Fonollar, i s'adreça a tota la ciutadania: al matí hi haurà diverses activitats infantils i familiars i, durant la tarda i la nit, les actuacions artístiques i musicals hi prendran el relleu.\nA partir de les 12 hores, i fins a les 24 h, els colors de l'arc de Sant Martí seran protagonistes al Mas Fonollar. Els infants podran gaudir amb un contacontes i dos tallers: un de pintar cares i l'altre, d'acolorir banderes, amenitzats amb la música de Toni DJ y Las Llamas que Llaman DJ Set. Per a las 12.30 h, s'ha organitzat un taller al jardí de Can Sisteré on es pintaran els bancs de colors. També, hi haurà una festa de l'escuma (13 h) i un bingo (14 h), amb els presentadors Xavi Sideboy i la Srta. Charo.\nI a la tarda, començaran les actuacions d'artistes, com el duet d'electropop Ladilla Rusa, format per Tania Lozano i Víctor F. Clares, que presentaran l'àlbum Estat de malestar. També, hi actuarà La Prohibida, una artista referent del col·lectiu LGTBI, tant al nostre país com a Amèrica Llatina. S'hi sumaran les actuacions de Sharonne, Yogurinha Borova, La Chica Barata, Rajah, Pam Pool, Meson Candelas, Alesha Charter, Toni DJ, Las Llamas que Llaman, DJ SET, Sociaixina i La Freijo.\nEnguany, la Festa de l'Orgull posa el punt i final al programa «La Primavera dels drets», iniciat a l'abril per tal de visibilitzar el col·lectiu LGTBI, fer-hi arribar les seves propostes i conscienciar la població sobre la necessitat d'erradicar qualsevol tipus de discriminació per motius d'orientació sexual.\nEn l'organització de la Festa, hi han col·laborat diversos comerços de la ciutat com La Tienda SC, Uooh Design, El 1982 Birres & Burguers, LaCrep gelateria, Yesterday Music Bar i Bruixes de Gramenet.


Educació dona autonomia als centres per a adquirir recursos TIC\nLa Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport ha facilitat als centres l'adquisició de recursos per al desenvolupament de les tecnologies de la informació i la comunicació als centres educatius públics no universitaris valencians.\nD'aquesta manera, la Generalitat delega en la direcció dels centres educatius públics les competències com a òrgan de contractació d'equipament i productes TIC per a l'àmbit dels centres educatius de la Generalitat.\nFins al moment, els centres educatius valencians, com a organismes autònoms de la Generalitat, havien de sol·licitar la valoració i provisió d'equipament per a qualsevol necessitat TIC a la Conselleria d'Hisenda i Model Econòmic, mitjançant la Direcció General de Tecnologies de la Informació i les Comunicacions (DGTIC).\nAixí, els centres educatius agilitzaran el procés d'adquisició de productes i equipament TIC per a l'ús en l'entorn educatiu amb l'objectiu d'aconseguir les finalitats que tenen assignades i millorar l'eficàcia de la seua gestió, cada vegada més presents a les aules valencianes.\nS'ha de tindre en compte que els centres educatius són els millors coneixedors directes de les necessitats i dels motius que poden justificar la provisió de serveis i subministraments de naturalesa informàtica que s'utilitzen de manera habitual.\nPer aquest motiu, els centres tindran a la seua disposició el catàleg d'equipament i productes TIC establits per la DGTIC, on es troben els recursos de què disposa la Generalitat per als centres educatius valencians.\nQuan els centres necessiten equipament o productes TIC que no estiguen inclosos en el catàleg, es podrà fer la sol·licitud amb un informe favorable emés per la DGTIC.\nDe la mateixa manera, tot l'equipament o els productes TIC hauran de registrar-se amb la informació adequada des dels centres educatius en l'eina d'inventariat lnventariTIC.\nEn la pàgina web http://www.ceice.gva.es/delegatic es podrà consultar tant el catàleg d'equipament i productes TIC com les instruccions addicionals per a la gestió de les provisions i les sol·licituds d'informe favorable.


Respondre a la violència | Xarxa Penedès\nRespondre a la violència\nArticle de REDACCIÓ del 19 novembre 2014 a Veus del territori · 0 Comentaris\nJa està aquí el 25 de novembre i encara li donc voltes a dues idees: la importància que té que les dones ens organitzem i responguem de manera individual i col·lectiva a les agressions masclistes, i el poc interès que tenen, en general , les nostres, diguem-ne, visiscituds.\nPer a reflexionar-hi vull partir de dos articles que vaig publicar al blog i que voldria compartir (tanitalga.wordpress.com/2014/05/11/ni-tant-sols-en-la-mort-hi-ha-igualtat/ i tanitalga.wordpress.com/2014/08/26/cal-enfonsar-el-poder-de-la-cultura-de-la-violació/), que ajuden a complementar la idea que em té escandalitzada:\nHi ha morts que susciten una indignació i una resposta general i n’hi ha d’altres que, simplement, passen. Fa poc algú es preguntava en veu alta: què passaria si el constant degoteig d’assassinats fos de jugadors de futbol en comptes de dones?\nEns agradi o no, fins i tot en la mort hi ha categories; no té el mateix valor la mort d’un obrer, a causa d’anys d’empassar-se amiant, que la mort d’un membre de les elits. Els titulars seran diferents. I, malauradament, no xocarà tant l’assassinat d’una dona a mans de la seva parella o ex parella, que la d’un futbolista. La tragèdia no es limita al fet que una dona hagi mort, va molt més enllà: cada any moltes són assassinades davant una estupefacta normalitat. El fet que les dones rebin tot tipus de violència ja esdevé visiblement una quotidianitat, per tant, cada cop que una dona és assassinada és una xifra més en un comptador. “Una altra”. Aquest és el drama de veritat: assumim que això és normal i sembla que tenim molt poca capacitat de donar una resposta costundent a aquesta situació que, al menys a mi, se’m fa insostenible per què ens maten i diuen que plou.\nCosta parlar de feminicidi. Els titulars que llegim que fan referència a assassinats masclistes massa sovint utilitzen expressions com “un home se suïcida després de…” o “Una dona mor a mans de…”, i són expressions que, o bé posant l’agressor com a agent principal de la notícia o bé ometent la paraula assassinat, buiden totalment de contingut els fets i el fons de la qüestió. Semblarà una tonteria però no és el mateix. Les dones no morim després que ens clavin un ganivet, morim perquè ens claven un ganivet, i qui ens el clava és un agressor masclista. Els agressors no se suïciden després de matar una dona, les dones són assassinades per agressors. El fet que el llenguatge que fa referència a les agressions sigui tant tebi i descafeïnat no és una casualitat, tornem al mateix punt: quan un assassinat és una anormalitat o és destacable els titulars així ens ho fan saber, quan una mort simplement forma part de la panoràmica les paraules així ho plasmen.\nAquest 25N vull reflexionar sobre com n’és de verinosa la poca resposta que es dóna a les agressions sexistes; perquè no resulta prou xocant la quantitat de dones assassinades, violades, agredides? Aquest és el nucli de la qüestió, això és el que em resulta inquietant. Ens maten i no passa res. En l’imaginari social en el que estem imerses totes, el mascle és qui té el monopoli de l’ús de la violència i l’autoritat i la dona resta en el paper de víctima, aquest paper tant tòxic de qui pateix per culpa dels altres i per culpa seva també, o això ens diuen. Aquest esquema tant bàsic i parcial és un dels fonaments de la normalització de la violència contra les dones, i aquesta assimilació del fet que som receptores de violència, al seu torn, és el mur que cal trencar, perquè és el que impedeix donar respostes contundents a totes i cada una de les agressions. Se’m fan sempre igual d’urgents els espais només de dones des dels quals organitzar i redefinir què és una agressió, des d’on replantejar-me per què he d’assumir sempre el rol de fer pedagogia complaent o des d’on no es qüestionin les reaccions a les agressions sinó les agressions. Aquesta urgència de rellegir i repetir el que tantes han fet durant anys segueix ben viva i és el que em fa pensar: què passaria si ja no es concentrés només en mans d’uns la capacitat de fer sentir por? Som capaces de fer servir la frase “que la por canvii de bàndol” quan parlem de violència de gènere? Podem veure amb la mateixa simpatia els Black Panthers i un grup de dones autònomes que actuin contra agressors, violadors, empreses explotadores, institucions antiavortistes?\nDoncs aquesta és la base de la qüestió. Quan les dones actuem segons les nostres necessitats, amb les eines que considerem necessàries i amb la contundència que fa falta, és quan es posen a prova les ganes reals de canvi i és quan es comencen a crear esquerdes en l’estat de les coses. Quan no volem tutors i assessors que ens diguin com hem d’afrontar els nostres dolors i pensaments, és quan realment les respostes són creatives perquè brollen de nosaltres mateixes i perquè som capaces de construïr sororitat.\nAquest 25N no vull posar el focus en els agressors, ni en els potencials agressors, ni tant sols en explicar que estic cansada d’explicar i que, de vegades, el que cal és deixar de tenir privilegis, i no pas demanar que et tornin a justificar per què aquests no et són necessaris. Aquest 25N el focus està en nosaltres i això és el primer pas per a parlar sobre què és una agressió, com en parlem i com hi responem. Nosaltres.\nNotícia anterior Dones i salut al continent africà, més enllà de l'ebola Notícia següent I ara què? On ens porta el 9N? Tertúlia de La Unió vilanovina


Servicio de Comunicación » IV Campionat escolar valencià de Scrabble\nIV Campionat escolar valencià de Scrabble\nEl Vicerectorat de Cultura i Extensió Universitària de la Universitat Miguel Hernández (UMH) d’Elx, El Tempir, Scrabble Escolar i la Federació Internacional de Scrabble en Català han organitzat el 4t Campionat escolar valencià de Scrabble. L’activitat tindrà lloc el 21 i el 22 de febrer, en horari de 9:30 a 13:30 hores, a la Sala Escenario Lab de l’edifici Innova del campus d’Elx. Els centres participants seran IES Sixto Marco d’Elx, IES l’Assumpció d’Elx, IES Misteri d’Elx, IES Severo Ochoa d’Elx i IES Marhuenda Prats del Pinós.\nEl campionat reunirà escolars procedents de diverses escoles i instituts en un torneig en què l’alumnat participant demostrarà quins coneixements tenen sobre vocabulari en valencià. A més, però, aquest acte servirà perquè els xiquets i xiquetes es familiaritzen amb l’ús del diccionari dins d’un context recreatiu i desenvolupen la correcta escriptura en la llengua. Altres avantatges de jugar a Scrabble en aquest campionat són que l’alumnat consolida les seues habilitats socials, desplega estratègies grupals i, sobretot, l’esperit sa de la competència. Les parelles guanyadores rebran medalles que acreditaran l’èxit obtingut i tots els xiquets participants obtindran un diploma.


Idescat. Novetats. Índex de producció industrial (IPI). Desembre 2016 i any 2016 dades provisionals\nÍndex de producció industrial (IPI). Desembre 2016 i any 2016 dades provisionals\nL'IPI corregit d'efectes de calendari (Base 2010=100) va augmentar un 5,0% interanual a Catalunya al desembre del 2016. Per grans sectors industrials, tots van registrar increments: els béns intermedis un 9,1%, els béns d'equipament un 6,6%, els de consum un 2,1% i l'energia un 1,0%.\nL'any 2016, la mitjana anual de l'índex de producció industrial (Base 2010=100) va créixer un 3,2%, segons dades provisionals. Per grans sectors industrials, van registrar increments tots els sectors: els béns de consum un 3,5%, els béns intermedis un 3,2% i els béns d'equipament un 3,1%. Per seccions de la CCAE-09, va destacar l'augment de les indústries tèxtils, de la confecció, cuir i calçat (15,7%) i de la fabricació de maquinària i equips mecànics (10,9%).\nL'índex de producció industrial és un indicador conjuntural que mesura l'evolució mensual del volum del valor afegit brut generat per les branques industrials i pel conjunt de la indústria. Mostra, per tant, els canvis en la producció industrial sense l'efecte dels preus. L'Idescat, a partir de les dades de l'INE, fa una tabulació per grans sectors industrials d'una banda, i per seccions i divisions de la CCAE-2009 per l'altra. També calcula l'IPI corregit d'efectes de calendari.\nÍndex de producció industrial corregit d'efectes de calendari\nÍndex de producció industrial. Per grans sectors\nÍndex de producció industrial. Per seccions i divisions\nÍndex de producció industrial (IPI). Per seccions i divisions. (CCAE- 2009)\nÍndex de producció industrial (IPI). Per seccions i divisions (CCAE-2009)\nÍndex de producció industrial(IPI). Per seccions i divisions (CCAE-2009). Taxa de variació\nÍndex de producció industrial(IPI). Per tipus de béns\nÍndex de producció industrial (IPI). Per tipus de béns. Taxa de variació\nCompartiu aquesta adreça: https://idescat.cat/n2561


Productes del camp, de la mar o la muntanya dibuixen paisatges que ajuden al xef Ramón Freixa i al seu equip a elaborar noves propostes gastronòmiques plenes d'autenticitat. Una exquisida combinació de producte, territori, arrels, modernitat i imaginació es troben en les seves propostes en la millor versió.\nDesperta els teus sentits amb la nova carta elaborada pel nostre xef Ramón Freixa.\nTelèfon de reserves: +34 97 230 39 39\nDisposem d'una àmplia carta de vins amb més de 700 referències i un espai dedicat al tast i degustacions que proposa el nostre sommelier. Una experiència de luxe ha d'anar acompanyada de la millor cocteleria. Manel Vehí signa la nostra carta de cocktails.\nPer a aquells que busquen un menjar amb un enfocament saludable sense renunciar al plaer, el Xef proposa un nou concepte. Un menú diari que combinant esmorzar i sopar no excedeix de les 1500 calories/dia, però sense renunciar a presentacions molt atractives plenes de sabor i imaginació.\nAmb una estada de dues nits en una Suite, gaudeix amb la teva parella dels desdejunis més tradicionals i les luxoses sopes degustació. L'escapada inclou accés al spa, cava, entre altres detalls exclusius.